FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Fèlix Quirós Candau<br />
Les marques <strong>de</strong>l pont <strong>de</strong> Santa Quitèria<br />
Introducció<br />
Originàriament, aquest treball no tenia prevista aquesta introducció, però com a<br />
conseqüència <strong>de</strong>ls fets ocorreguts durant la investigació, s’ha fet necessària per a situar<br />
millor el lector en el tema.<br />
En un principi, el treball consistia a donar a conéixer l’existència d’unes marques<br />
grava<strong>de</strong>s en la pedra <strong>de</strong>l pont <strong>de</strong> Santa Quitèria a <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong>, en el qual parlem sobre l’antiguitat<br />
<strong>de</strong>l mateix, sobre aquest assumpte hi ha teories diferents. D’altra banda, el <strong>de</strong>sig<br />
d’escriure sobre aquestes marques (campanes amb una creu?) que coneixia <strong>de</strong>s <strong>de</strong> xicotet,<br />
va nàixer en <strong>de</strong>scobrir en la zona <strong>de</strong> Manzanera, al sud-est <strong>de</strong> Terol, altres gravats en distintes<br />
esglésies idèntics als <strong>de</strong>l pont <strong>de</strong> Santa Quitèria.<br />
Em vaig posar a treballar sobre la relació que podria existir entre ambdós gravats.<br />
A partir d’ací, la curiositat era trobar si hi havia alguna connexió entre els trobats en el<br />
sud-est <strong>de</strong> Terol amb els <strong>de</strong>l pont <strong>de</strong> Santa Quitèria. La investigació <strong>de</strong> camp va donar els<br />
seus fruits. L’eix buscat existia i d’ell parlarem al llarg d’aquest treball.<br />
Ja tenim l’eix, hi havia més pobles en la província <strong>de</strong> Castelló que tingueren aquestes<br />
marques? El següent pas era <strong>de</strong>scobrir-ho, una recerca a<strong>de</strong>quada amb molta paciència.<br />
He traçat una línia imaginària <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>franca a Torreblanca, al sud <strong>de</strong> la qual van ser recorreguts<br />
tots els pobles fi ns al límit amb la província <strong>de</strong> València, amb òptims resultats.<br />
El següent objectiu era ampliar l’àrea <strong>de</strong>ls pobles <strong>de</strong> Terol. No va ser necessari. Un<br />
article publicat en el Diario <strong>de</strong> Teruel sobre les marques troba<strong>de</strong>s en els pobles d’aqueixa<br />
província obria el camí (1). En un principi, vaig creure que aclariria totes les incògnites<br />
sobre aquestes marques, però tampoc responia a les meues preguntes. Aquests articles no<br />
donen més llum al qui investiga. En ells s’al·lu<strong>de</strong>ix a un cert Fe<strong>de</strong>ro, com a possible autor<br />
d’aquestes marques, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> les investigacions dutes a terme sobre qui les va fer i què<br />
signifi caven?<br />
Quan estava acabant el treball <strong>de</strong> camp i immers en la redacció d’aquest estudi,<br />
vaig rebre per cortesia <strong>de</strong> Ferran Olucha, director <strong>de</strong>l Museu <strong>de</strong> Belles Arts <strong>de</strong> Castelló<br />
(arran d’una entrevista anterior), dos articles publicats, sobre el tema que ens ocupa, un<br />
publicat per l’Associació Arqueològica <strong>de</strong> Castelló (2) i un altre per la Universitat <strong>de</strong><br />
València (3).<br />
Sobre l’existència d’aquest personatge, va ser possible conéixer qui i com era<br />
Fe<strong>de</strong>ro i en l’època que havia viscut. Els comentaris sobre la investigació d’aquestes marques<br />
seran sempre hipotètics, a falta d’una solució verídica i contrastada d’aquest estudi.<br />
75