FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Dels altres noms <strong>de</strong>l riu Millars<br />
Salustiano López Orba<br />
El riu Millars, <strong>de</strong>l qual tractarem en aquest xicotet treball, anomenat en castellà<br />
Mijares, és el que naix a la serra <strong>de</strong> Gúdar en el terme municipal d’El Castellar (província<br />
<strong>de</strong> Terol), <strong>de</strong> la unió amb altres rierols, i que <strong>de</strong>semboca entre els termes d’Almassora i<br />
Borriana, a la província <strong>de</strong> Castelló, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> 156 km aproximadament <strong>de</strong> recorregut,<br />
amb una conca <strong>de</strong> 4.028 km 2 . Prop <strong>de</strong>l seu naixement hi és el seu principal afl uent anomenat<br />
Valbona o Vallibona i també l’altre afl uent que es diu Alventosa o Aventosa, segons<br />
autors i èpoques.<br />
I fem aquest aclariment perquè a les terres valencianes hi ha un altre riu Mijares<br />
que limita entre els municipis <strong>de</strong> Bunyol i Iàtova. Rep aquest nom només a la part inferior<br />
<strong>de</strong>l seu curs, perquè es conegut més a dalt amb els noms <strong>de</strong> Rambla <strong>de</strong>l Quisal, i també<br />
com Rambla <strong>de</strong>l Fresnal. El punt conegut com el seu naixement és un lloc on tornen a<br />
aparéixer les seues aigües, excepte els anys que plou molt on es conserva tot el curs i a<br />
més a més qualsevol pot anar a visitar i aprofi tar les infraestructures crea<strong>de</strong>s per a gaudir<br />
d’una estona d’esplai, que sempre és d’agrair.<br />
També haurem d’informar el lector d’un poble a les nostres terres anomenat Millars<br />
a la comarca <strong>de</strong> La Canal <strong>de</strong> Navarrés.<br />
Assabentats tots d’aquestes similituds en la <strong>real</strong>itat geogràfi ca <strong>de</strong>l nostre entorn<br />
valencià, <strong>de</strong>scartem altres d’àmbit estatal que no vénen al cas, ja po<strong>de</strong>m entrar a l’estudi<br />
<strong>de</strong>l nostre riu tan històric i tan controvertit amb la seua nomenclatura.<br />
En l’actualitat, l’anomenen Millars, però no sempre ha tingut aquest nom i això<br />
és el que portarem a terme en aquest petit treball caminant pel seu es<strong>de</strong>venir històric.<br />
Pretenem mostrar a través <strong>de</strong>l temps els diferents noms que va tenir i les difi cultats per a<br />
la seua i<strong>de</strong>ntifi cació.<br />
Volem <strong>de</strong>spertar la curiositat perquè la curiositat és el primer esglaó d’arribar<br />
al coneixement <strong>de</strong> les coses. És la meua obligació presentar el fet històric amb el major<br />
rigor i ser imparcial en el seu tractament, però també aportar opinions i consi<strong>de</strong>racions<br />
d’altres autoritats en la matèria, així com aportacions personals; d’aquesta manera <strong>de</strong>ixem<br />
al lector l’exercici <strong>de</strong> la llibertat <strong>de</strong> prendre les conclusions que estime més conseqüents.<br />
Abans d’entrar al tema és lícit situar al lector en la <strong>real</strong>itat històrica i cultural<br />
segons el temps històric a tractar. Fins que els romans comencen la conquesta hispànica<br />
(fi nals <strong>de</strong>l segle III a. <strong>de</strong> C.) només els escriptors grecs coneixien poca cosa <strong>de</strong> les nostres<br />
terres, principalment acci<strong>de</strong>nts geogràfi cs <strong>de</strong>l litoral i algunes informacions <strong>de</strong> pobles<br />
costaners a la mar recollits per comerciants, mariners, aventurers i persones involucra<strong>de</strong>s<br />
en la merca<strong>de</strong>ria. En tot això confi guraren plànols <strong>de</strong> les costes i els pobles costaners més<br />
61