FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
42<br />
Orígens d’una vila medieval: <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> 1269-1274<br />
notícies indirectes: el primer, Pere Rubim, era cridat a intervenir en una disputa entre Joan<br />
<strong>de</strong> Pertusa i Bernard <strong>de</strong> Punt per un confl icte <strong>de</strong> terres; i el <strong>de</strong> batlle requeria a la mort <strong>de</strong>l<br />
rei Jaume sobre Salomó Vidal.<br />
Fins l’any 1280 Borriana mantindrà el dret sobre la cort <strong>de</strong>l justícia. És a dir, tots<br />
els plets es resoldran a la cort <strong>de</strong> Borriana. Allí és on es jutgen els <strong>de</strong>lictes criminals i els<br />
afers civils. Disposar <strong>de</strong> la jurisdicció era un símbol <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r i una important font <strong>de</strong> ren<strong>de</strong>s.<br />
Per aquesta raó, els enfrontaments entre les dues viles o amb el comanador <strong>de</strong>ls or<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>l Temple i <strong>de</strong> l’Hospital a Borriana seran freqüents. Per la qual cosa, la llicència per<br />
elegir al justícia no arribarà fi ns 1302 41 . El 10 <strong>de</strong> gener <strong>de</strong> 1330, el rei Alfons farà donació<br />
d’uns obradors <strong>de</strong>l seu patrimoni reial per construir la cort <strong>de</strong>l justícia, la presó i l’almodí.<br />
Al mateix temps cal dir, que encara l’any 1307, “consell cridat per públich corredor e<br />
ajustat en la plaça <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong>, en loch acustumat <strong>de</strong> consell ajustar” 42 .<br />
Des <strong>de</strong>l 1298 el pla <strong>de</strong> l’església o pla <strong>de</strong>l fossar (1381) serà l’espai <strong>de</strong> culte 43 . Tres<br />
anys abans, el 29 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 1295, el rei Jaume II havia donat llicència als veïns <strong>de</strong> <strong>Vila</strong><strong>real</strong><br />
perquè pogueren canviar la ubicació <strong>de</strong> l’església <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l lloc que ocupava originàriament,<br />
consi<strong>de</strong>rat poc idoni 44 . Els pagaments per reparacions i l’obra <strong>de</strong>l mur <strong>de</strong>ls anys<br />
1373, 1376 i 1377 localitzen l’emplaçament <strong>de</strong>l conjunt <strong>de</strong> l’església, la casa abadia i el<br />
fossar intramurs, vora el portal d’Onda 45 , a tocar el mur oest. Aquestes notícies confi rmen<br />
el fet que coincidint amb l’inici <strong>de</strong> les obres <strong>de</strong> les muralles, l’obra <strong>de</strong> la fàbrica medieval<br />
es va construir a la murada oest, a l’espai que ocupaven dos obradors <strong>de</strong>l patrimoni reial,<br />
arrendats per Bertrà Bou <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>rnau i Maria Gaya 46 . Val la pena dir que l’església medieval,<br />
<strong>de</strong> la que avui a penes queda visible alguna dovella o carreu, ocupava els peus <strong>de</strong><br />
l’actual arxiprestal. En aquest indret la va dibuixar l’any 1562 Mateu <strong>de</strong> Viciana.<br />
El pla <strong>de</strong> Borriana (1398) era un <strong>de</strong>ls espais <strong>de</strong>ls menestrals. La majoria <strong>de</strong> la<br />
població artesana com teulers, tintorers, teixidors, ferrers tenien els obradors fora els<br />
murs, al raval <strong>de</strong> València. També allí es localitza l’espai <strong>de</strong> lleure: tavernes, tafureries i<br />
el bor<strong>de</strong>ll el 1415 47 . Altres són més difícils <strong>de</strong> conéixer amb precisió. Sabem, però, que es<br />
jugava a pilota a la plaça <strong>de</strong>l fossar o que en certs horts es practicava el tir amb ballesta.<br />
Els espais <strong>de</strong> les altres comunitats: la jueria i la moreria, també es localitzen al<br />
marge <strong>de</strong>l nucli urbà. El call, a un racó, al costat <strong>de</strong>l portal <strong>de</strong>ls «juheus o <strong>de</strong> la sanch »<br />
(1499-1562). La moreria <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l 1485 fi ns 1502 al raval <strong>de</strong> Castelló. Tots dos, tal com<br />
aconsellaran els teòrics <strong>de</strong> l’urbanisme <strong>de</strong>l segle XIV al marge <strong>de</strong> la vila, separa<strong>de</strong>s d’ella<br />
pel mur. “E per ço sia manat et publichat que nengu no sia osat vendre cases als dits moros<br />
dins los murs <strong>de</strong> la dita vila, et aço sots pena <strong>de</strong> cinquanta timbres partidos lo terç al<br />
Senyor Rey, lo terç a la dita vila e lo terç restant al acusador” 48 . Totes dues comunitats són<br />
necessàries per la vida econòmica <strong>de</strong> la vila. El mateix rei reconeixia que necessitava els<br />
diners <strong>de</strong>ls jueus “en atenció al profi t, necessitat i fi ns i tot favor amb els cristians”. Dels<br />
mudèjars, tant el consell com els representants reials, esperaven que ocuparen i reconstruïren<br />
les cases en estat d’abandó que hi ha al raval <strong>de</strong> Castelló, “per haumentar et poblar la<br />
universitat <strong>de</strong> la vila <strong>de</strong> <strong>Vila</strong> Real, lo que redundara en servey <strong>de</strong>l Senyor Rey” 49 .