FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
38<br />
Orígens d’una vila medieval: <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> 1269-1274<br />
i les séquies condicionen elements<br />
urbans i <strong>de</strong>terminen el creixement <strong>de</strong><br />
l’espai urbà, més enllà <strong>de</strong> les causes<br />
d’origen <strong>de</strong>mogràfi c normalment adduï<strong>de</strong>s.<br />
Aleshores, a banda <strong>de</strong> les consi<strong>de</strong>racions<br />
teòriques d’urbanisme que<br />
van <strong>de</strong>terminar <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l 1273 la forma<br />
<strong>de</strong> la nova població, l’excel·lent localització<br />
<strong>de</strong>l lloc al costat <strong>de</strong>l camí reial<br />
que portava <strong>de</strong> Catalunya a València,<br />
estratègies <strong>de</strong>fensives, raons econòmiques<br />
o d’un pla preconcebut pel rei<br />
Jaume I el 1274 <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> no hagués<br />
estat possible sense la construcció <strong>de</strong><br />
la séquia.<br />
D’altra banda, en les donacions<br />
fetes a la nova pobla reial, com en<br />
tots aquests pobles, trobem un agregat<br />
<strong>de</strong> cases dominants, cadascuna <strong>de</strong> les<br />
quals centra la seua illa d’habitatges<br />
Jaume I autoritza la fundació <strong>de</strong> l’hospital <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> respectiva. Aquestes illes <strong>de</strong> cases<br />
a Pere Dahera. 18 d’abril <strong>de</strong> 1275. Arxiu <strong>de</strong> la Corona<br />
eren inicialment un habitatge amb les<br />
d’Aragó. Cancelleria Reial, registre 20, f. 243v.<br />
seues <strong>de</strong>pendències (una cort, un estable<br />
i fi ns i tot unes cases annexes). En<br />
aquest espai <strong>de</strong> la casa es basava la vivència en comunitat. Cadascuna <strong>de</strong> les cases representa<br />
vincles profunds <strong>de</strong> sang, <strong>de</strong> família, <strong>de</strong> parentiu, <strong>de</strong> tradició. Així, en moltes <strong>de</strong><br />
les donacions que es fan, es diu textualment que són pel benefi ciari i els seus. Si aquests<br />
vincles <strong>de</strong>sapareixen, els homes percebien que la seua <strong>real</strong>itat es dissolia. Per això, es<br />
necessitava diferenciar i mantenir l’altre (sarraïns i jueus) al marge, primer <strong>de</strong> la casa i a<br />
partir <strong>de</strong>l 1274 <strong>de</strong> la vila.<br />
D’acord amb aquesta morfologia, sembla que l’urbanisme <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> té un origen<br />
en un moment anterior al que tradicionalment s’ha consi<strong>de</strong>rat. Tanmateix, no es pot<br />
dubtar que és una vila nova, atenent, d’una banda, a l’aspecte institucional i, d’altra, a<br />
l’aspecte purament urbanístic. Així, l’existència d’una població nova, els habitants <strong>de</strong> la<br />
qual van ser afavorits per part <strong>de</strong>l rei Jaume amb un estatus jurídic en principi privilegiat,<br />
especifi cat en la Carta Pobla <strong>de</strong>l 20 <strong>de</strong> febrer <strong>de</strong>l 1274 és inqüestionable 24 . Al mateix<br />
temps, hi ha l’aspecte purament urbanístic, <strong>de</strong>rivat <strong>de</strong>l fet d’haver-se creat <strong>de</strong> bell nou tota<br />
la població: l’existència d’una regularitat en la forma com s’organitzen els carrers i fi ns i<br />
tot, en la forma <strong>de</strong> les parcel·les <strong>de</strong> terreny reparti<strong>de</strong>s als nous pobladors. Les disset cases,<br />
els patis, solars i dos casals es distribuïen al llarg <strong>de</strong> carrers 25 (1273), plaça 26 (1269, 1273),<br />
camí reial 27 (1269), camí públic 28 (1269), camí d’Onda 29 (1273), camí <strong>de</strong> Tortosa 30 (1273)<br />
i carrer Major 31 (1273). De <strong>de</strong>l 1274, aquests carrers ben planifi cats, po<strong>de</strong>n ser l’element<br />
que organitza l’espai <strong>de</strong> la vila en funció d’una retícula ortogonal.