FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
36<br />
Orígens d’una vila medieval: <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> 1269-1274<br />
D’altra banda, a l’hora <strong>de</strong> conéixer l’explotació <strong>de</strong> les masa<strong>de</strong>s, ens po<strong>de</strong>m plantejar<br />
si l’organització <strong>de</strong>ls masos a la part seca <strong>de</strong>l terme <strong>de</strong> Borriana fou a causa d’una reestructuració<br />
<strong>de</strong>l món rural <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la conquesta <strong>de</strong>l 1233. De fet, aquestes parcel·les van<br />
po<strong>de</strong>r ser reorganitza<strong>de</strong>s per a tendir a formar unitats d’explotació familiar a partir d’una<br />
propietat anterior més gran. Si consi<strong>de</strong>rem que l’aparició <strong>de</strong>ls masos coinci<strong>de</strong>ix amb el <strong>de</strong><br />
la feudalització d’aquest espai geogràfi c, hem <strong>de</strong> tenir present que els promotors d’aquest<br />
projecte foren els senyors als quals se’ls van repartir propietats.<br />
Una pobla oberta <strong>de</strong> cases amb casals (1269-1273)<br />
L’altra donació <strong>de</strong> l’any 1269 a Abraham <strong>de</strong> la Torre, que ja coneixem: un estadi<br />
(estadio) amb un casal (casali) i una partida que també té altre casal, enfrontat a una plaça<br />
i carrariam publica, recorda més les donacions <strong>real</strong>itza<strong>de</strong>s a Borriana que les que es fan<br />
tres anys <strong>de</strong>sprés a la nova vila reial 17 .<br />
Una pobla oberta amb més <strong>de</strong> disset cases, com era la nova vila reial entre els anys<br />
1269 i 1272 18 ens porta als pobles <strong>de</strong> la Gascunya, <strong>de</strong> la plana <strong>de</strong>l Llenguadoc, <strong>de</strong> les valls<br />
<strong>de</strong> la Vall d’Aran, <strong>de</strong> la Ribagorça, <strong>de</strong>l Pallars, d’Andorra, <strong>de</strong> la Cerdanya. També ens duu<br />
a alguns <strong>de</strong>ls pobles situats al llarg <strong>de</strong>l Camí <strong>de</strong> Sant Jaume o als vilatges <strong>de</strong> Navarra 19 .<br />
En tots ells l’estructura <strong>de</strong> l’assentament és molt simple: habitatges fets amb pedra o el<br />
material propi <strong>de</strong> l’indret amb una o dues estances (llar <strong>de</strong> foc i cambra) molt propers<br />
entre ells i distribuïts al voltant <strong>de</strong> carrers.<br />
Po<strong>de</strong>m consi<strong>de</strong>rar aquests establiments<br />
<strong>de</strong> cases, <strong>de</strong>senvolupats a<br />
partir <strong>de</strong> l’agrupació en bona part espontània<br />
<strong>de</strong>ls habitatges, com una <strong>de</strong><br />
les formés més antigues <strong>de</strong> la nova<br />
pobla <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong>. En la nova pobla<br />
són les cases les que formaren l’establiment<br />
humà. En tots els casos,<br />
les cases són l’element que organitza<br />
l’espai. L’hàbitat es <strong>de</strong>senvolupa<br />
en un <strong>de</strong>sordre aparent que respon<br />
en <strong>real</strong>itat a un ordre social, el <strong>de</strong> les<br />
cases dominants (casals o casaleres),<br />
que constituïren l’element estructu-<br />
Jaume I dóna llicència a Pere Garcés per a construir<br />
un molí a la nova séquia <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong>, 20<br />
<strong>de</strong> febrer <strong>de</strong> 1274. Arxiu <strong>de</strong> la Corona d’Aragó.<br />
Cancelleria Reial, registre 19, f. 109r