FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
22<br />
Evolució recent <strong>de</strong> la immigració a la ciutat <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong> 2007-2009<br />
Vol dir això que si la crisi s’endureix no marxaran? Dependrà molt i molt <strong>de</strong> quina<br />
siga la conjuntura econòmica a Romania. En aquest aspecte, tenim un exemple a l’Europa<br />
comunitària que és el <strong>de</strong>ls polonesos establerts a Irlanda. Mentre Irlanda patia la febre<br />
<strong>de</strong> l’or amb taxes <strong>de</strong> creixement <strong>de</strong>l seu PIB <strong>de</strong>sboca<strong>de</strong>s, molts polonesos hi anaren. En<br />
els darrers temps la cosa sembla canviar; així, en el primer trimestre <strong>de</strong>l 2008 el cens <strong>de</strong><br />
polonesos ofi cialment enregistrat a la República d’Irlanda va baixar <strong>de</strong> 19.000 a 12.000;<br />
i el <strong>de</strong> resi<strong>de</strong>nts <strong>real</strong>s <strong>de</strong> 70.000 a menys <strong>de</strong> 40.000. Font: Rafael Ramos, La Vanguardia,<br />
3 <strong>de</strong> juliol <strong>de</strong>l 2008.<br />
En tot cas, pense que caldrà anar fent-se a la i<strong>de</strong>a que una part important <strong>de</strong>ls<br />
romanesos no es troben ací <strong>de</strong> pas i que, possiblement, en uns pocs anys més s’hauran<br />
integrat en un nou mercat laboral on compartiran problemes, però també esperances, amb<br />
els treballadors <strong>de</strong>l nostre país 2 .<br />
Conclusió<br />
La crisi econòmica i l’augment consegüent <strong>de</strong> l’atur a les nostres comarques ha<br />
estat molt intens en els darrers dotze mesos. Mentre redacte aquestes línies, es fa pública<br />
la previsió <strong>de</strong> la Comissió Europea que preveu una taxa d’atur per al fi nal <strong>de</strong>l 2009, al<br />
conjunt <strong>de</strong> l’Estat, <strong>de</strong>l 16,1% i <strong>de</strong>l 18,7 % per al fi nal <strong>de</strong>l 2010. Són unes previsions molt<br />
i molt preocupants que situarien Espanya al capdavant <strong>de</strong> tots els estats europeus en taxa<br />
d’atur. En l’àmbit local, és gairebé segur que en el moment <strong>de</strong> redactar aquestes línies<br />
(febrer <strong>de</strong> 2009) el nombre d’aturats ja haja ultrapassat els 4.000.<br />
Aquest comportament <strong>de</strong> l’economia afecta tant els espanyols com els immigrants<br />
no espanyols. Encara més els immigrants amb contractes més inestables. Només, d’una<br />
manera encara escassa, açò repercuteix en l’arribada <strong>de</strong> nous contingents, que ara no creixen<br />
amb l’empenta d’abans; perquè ha quedat clar que els altres col·lectius que no són els<br />
romanesos estan començant a disminuir. En conjunt, el que sí que hem pogut comprovar<br />
és que el percentatge <strong>de</strong>l col·lectiu d’immigrants respecte al total <strong>de</strong> la població local s’ha<br />
situat ENTRE EL 15% I EL 16% a hores d’ara i a partir d’aquest cim, li costa <strong>de</strong> pujar.<br />
No sabem si aquest percentatge quedarà estancat, puix aquest fenomen <strong>de</strong>pendrà<br />
<strong>de</strong> quina siga la <strong>de</strong>cisió <strong>de</strong>ls espanyols immigrats a la Plana -en temps recents- respecte al<br />
retorn a la seua terra d’origen (Andalusia, Extremadura, etc.), un fenomen que els americans<br />
han estudiat i que coneixen amb el nom d’el vol <strong>de</strong>ls blancs, és a dir, la competència<br />
pels llocs <strong>de</strong> treball es produeix, en <strong>de</strong>fi nitiva, entre els obrers que estan situats en una mateixa<br />
escala social, per exemple entre chicanos i blancs obrers <strong>de</strong>ls EUA, el que explica<br />
el fort refús <strong>de</strong> la classe obrera blanca a l’arribada massiva <strong>de</strong> gent <strong>de</strong>l sud <strong>de</strong> la frontera<br />
entre els EUA i Mèxic 3 . Si els espanyols radicats ací opten per marxar amb més proporció<br />
que els no espanyols, llavors el percentatge esmentat es mantindria.<br />
Els experts <strong>de</strong> l’Organització Mundial <strong>de</strong> les Migracions, que <strong>de</strong>pén <strong>de</strong> l’ONU,<br />
afi rmava al seu informe <strong>de</strong>l primer <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong>l 2008 “que las <strong>de</strong>mandas <strong>de</strong> mayor