FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
108<br />
Les marques <strong>de</strong>l pont <strong>de</strong> Santa Quitèria<br />
Passen els anys i emprenem aquest estudi. En la recerca <strong>de</strong> símbols, en l’església<br />
d’Almenara en trobe dos, una en cada muntant <strong>de</strong> la porta principal, però en aquests<br />
símbols hi havia quelcom diferent <strong>de</strong> tots els estudiats fi ns al moment. Va ser una gran<br />
sorpresa, sobre l’omega no hi havia una creu reforçada sinó la creu <strong>de</strong> la Serra d’en Galceran.<br />
Què feia aquella creu allí? (fi g.16).<br />
Després d’una incessant recerca en una pàgina web <strong>de</strong> la Diputació Foral <strong>de</strong> Guipúscoa<br />
titulada GRAFIA I ORNAMENTACIÓ DE LA RETOLACIÓ BASCA estava la<br />
creu que buscava (fi g.17). Rep el nom <strong>de</strong> creu recreuada. En veure l’interés que té aquesta<br />
creu per al present estudi, em traslla<strong>de</strong> a la Serra d’en Galceran per a recuperar aquella<br />
creu i fotografi ar-la per a incloure-la en aquest treball. Els anys havien passat, havien<br />
crescut els pins i un d’ells, per alguna tempestat <strong>de</strong> vent, havia caigut sobre aquella paret<br />
i l’havia <strong>de</strong>strossada. Vaig buscar, però, enmig <strong>de</strong> tanta pedra. Encara que va ser tot inútil.<br />
Calia esbrinar el signifi cat d’aquesta creu i la relació que poguera tenir amb les<br />
altres. Em pose en contacte per correu amb el bisbe <strong>de</strong> Còrdova, monsenyor Juan José<br />
Asenjo Pelegrina (6) per a <strong>de</strong>manar-li informació sobre ambdós símbols, tant els normals<br />
com el <strong>de</strong> la creu recreuada. Als pocs dies vaig rebre contestació en una amable carta (fi g.<br />
18). En la mateixa, vaig rebre informació <strong>de</strong> l’arqueòloga María José Muñoz, <strong>de</strong> l’informe<br />
<strong>de</strong> la qual es transcriuen els aspectes més interessants per a aquest estudi.<br />
“[...] En una primera impresión podría tratarse <strong>de</strong> un “Alfa” como símbolo cristológico. Si se<br />
analiza con más <strong>de</strong>tenimiento podría tratarse <strong>de</strong> una alusión gráfi ca al monte Calvario sobre el<br />
cual se asienta la cruz <strong>de</strong> Cristo. E incluso una fusión <strong>de</strong> ambos elementos, el alfa y el monte.”<br />
Sobre la creu recreuada diu<br />
“En la página sobre la grafía vasca parece más claro aún la asociación al Calvario. De cualquier<br />
forma, sólo se trata <strong>de</strong> pistas o hipótesis que habría que contrastar con investigaciones<br />
mucho más serias.”<br />
Aquesta valuosíssima informació dóna força al que he escrit anteriorment, però<br />
calia contrastar amb altres opinions. Li ensenye al reverend Gimeno Estornell la creu<br />
recreuada i immediatament diu “Açò representa la crucifi xió <strong>de</strong> Jesucrist en la muntanya<br />
<strong>de</strong>l Calvari amb les tres creus, Jesucrist en la <strong>de</strong>l centre i en les dues <strong>de</strong>ls costats, el lladre<br />
bo i el dolent.<br />
Pareix que queda prou clara la religiositat d’aquests símbols i que no els va fer algú<br />
per a entretenir-se. Els qui els van manar gravar sabien molt <strong>de</strong> religió, com ho <strong>de</strong>mostren<br />
les dues creus recreua<strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’església d’Almenara (fi g.16). Crec que res està fet a l’atzar.<br />
La ubicació en les esglésies, el seu nombre, els símbols invertits. Les anomena<strong>de</strong>s més<br />
amunt com d’Almenara. Per què diferents? Però segurament relaciona<strong>de</strong>s amb els altres<br />
símbols. Símbols que segons la seua posició i nombre podrien ser com un alfabet que<br />
l’iniciat poguera llegir, ja que pensem que podria tractar-se d’una organització religiosa.