FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
FONT número 11 - Ajuntament de Vila-real
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fèlix Quirós Candau<br />
El motiu d’aquests símbols distribuïts per terres <strong>de</strong> les províncies <strong>de</strong> Castelló i<br />
Terol -segurament existeixen en altres llocs com en la província <strong>de</strong> València,- pareix que<br />
es <strong>de</strong>u a un corrent civicoreligiós, dins <strong>de</strong>l si <strong>de</strong> l’Església. Cívic perquè apareix aquest<br />
símbol en algun casalot (alguns també en la província <strong>de</strong> Terol) <strong>de</strong> gent important i inclús<br />
<strong>de</strong> la noblesa, en l’actualitat reconvertits en edifi cis públics. La noblesa o personatges<br />
principals normalment col·laboraven estretament amb l’Església i rebien a canvi el suport<br />
d’aquesta. Per tal motiu, aquests senyors podrien exercir algun càrrec, dins d’aquesta<br />
organització religiosa, amb el consegüent dret <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r tenir aquest símbol en els seus<br />
casalots.<br />
Què representen aquests símbols? Després <strong>de</strong> moltes consultes a sacerdots, pareix<br />
que es tracta d’un símbol cristià. Al principi sempre vaig pensar que es tractava d’una<br />
campana, ja que també és un símbol religiós, però no encaixava en <strong>de</strong>scobrir el mateix<br />
símbol en una “A” grega.<br />
Calia resoldre aquest galimaties. En una entrevista amb el rector Vicente Ayet Gimeno,<br />
li vaig mostrar dos dibuixos, el <strong>de</strong> forma <strong>de</strong> campana i el <strong>de</strong> la “A” grega, només<br />
veure’ls, sense dubtar un instant –va dir- : està claríssim, són l’alfa i l’omega, principi i<br />
fi <strong>de</strong> totes les coses, un símbol cristià. Ja anava encaixant el puzle, però calia continuar<br />
aprofundint en el tema. En una visita al rectorat <strong>de</strong> l’Arxiprestal <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong>, consulte al<br />
reverend Vicente Gimeno Estornell sobre aquests símbols, en veure els dibuixos va fer<br />
el mateix comentari que el reverend Ayet Gimeno; són l’alfa i l’omega, són un símbol <strong>de</strong><br />
l’església, i recordava que aquests dos símbols els portava en la casulla en la seua primera<br />
missa cantada, afegia que a aquestes lletres primera i última <strong>de</strong> l’alfabet grec es va referir<br />
Jesucrist: “Jo sóc l’Alfa i l’Omega, diu el Senyor Déu, el que va ser, el que era i el que ve,<br />
el Totpo<strong>de</strong>rós” Apocalipsi 1.8. O també: “Jo el Senyor que sóc el primer i estaré també<br />
en els últims” Isaïes 41.4.<br />
Però, i les inverti<strong>de</strong>s, quin signifi cat podrien tenir? La hipòtesi que ens pot donar<br />
llum és la crucifi xió <strong>de</strong> sant Pere. Aquest, en veure’s amenaçat <strong>de</strong> mort a Roma fuig, en<br />
la seua fugida se li va aparéixer Jesucrist i Pere li pregunta la famosa frase “Quo vadis<br />
Domine?” (On vas Senyor?) i Jesucrist li respon “vaig a què em crucifi quen novament”.<br />
Pere entén la indirecta, aleshores torna a Roma i és crucifi cat, amb una condició, que<br />
el crucifi quen boca per avall per a ser menys que el seu Senyor. Així va ser com el van<br />
crucifi car. Aquests símbols invertits podrien tenir una relació amb sant Pere. En la seua<br />
representació, quasi sempre estan a la dreta <strong>de</strong>l símbol amb la creu cap amunt, com en<br />
el cas <strong>de</strong> l’església <strong>de</strong> Sot <strong>de</strong> Ferrer o la creu <strong>de</strong> camí <strong>de</strong> la Puebla <strong>de</strong> Arenoso (fi g. 13).<br />
Pere, en el Sant Sopar, està el segon a la dreta <strong>de</strong> Jesucrist, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> Joan. No són moltes<br />
coincidències?<br />
Després d’aquests testimonis, pareix més sòlida la hipòtesi sobre la religiositat<br />
d’aquests símbols. Continuem buscant i trobem noves proves que reafi rmen aquestes teories.<br />
Trobem un tipus <strong>de</strong> creu diferent <strong>de</strong> la creu reforçada que es troba en aquests símbols.<br />
En la Serra d’en Galceran, fa prou anys, buscant uns petròglifs, prop d’un poblat<br />
ibèric, en la partida <strong>de</strong>l Coscollar, en una caseta <strong>de</strong> camp mig <strong>de</strong>rruïda, vaig trobar una<br />
105