104 Les marques <strong>de</strong>l pont <strong>de</strong> Santa Quitèria ESGLÉSIA PARROQUIAL DE SOT DE FERRER MUNTANYETA DE SANT ANTONI DE BETXÍ Nota: En els plànols, els símbols es representen amb un X, els que apareixen amb un dibuix d’un símbol, són els que el seu gravat està invertit.
Fèlix Quirós Candau El motiu d’aquests símbols distribuïts per terres <strong>de</strong> les províncies <strong>de</strong> Castelló i Terol -segurament existeixen en altres llocs com en la província <strong>de</strong> València,- pareix que es <strong>de</strong>u a un corrent civicoreligiós, dins <strong>de</strong>l si <strong>de</strong> l’Església. Cívic perquè apareix aquest símbol en algun casalot (alguns també en la província <strong>de</strong> Terol) <strong>de</strong> gent important i inclús <strong>de</strong> la noblesa, en l’actualitat reconvertits en edifi cis públics. La noblesa o personatges principals normalment col·laboraven estretament amb l’Església i rebien a canvi el suport d’aquesta. Per tal motiu, aquests senyors podrien exercir algun càrrec, dins d’aquesta organització religiosa, amb el consegüent dret <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r tenir aquest símbol en els seus casalots. Què representen aquests símbols? Després <strong>de</strong> moltes consultes a sacerdots, pareix que es tracta d’un símbol cristià. Al principi sempre vaig pensar que es tractava d’una campana, ja que també és un símbol religiós, però no encaixava en <strong>de</strong>scobrir el mateix símbol en una “A” grega. Calia resoldre aquest galimaties. En una entrevista amb el rector Vicente Ayet Gimeno, li vaig mostrar dos dibuixos, el <strong>de</strong> forma <strong>de</strong> campana i el <strong>de</strong> la “A” grega, només veure’ls, sense dubtar un instant –va dir- : està claríssim, són l’alfa i l’omega, principi i fi <strong>de</strong> totes les coses, un símbol cristià. Ja anava encaixant el puzle, però calia continuar aprofundint en el tema. En una visita al rectorat <strong>de</strong> l’Arxiprestal <strong>de</strong> <strong>Vila</strong>-<strong>real</strong>, consulte al reverend Vicente Gimeno Estornell sobre aquests símbols, en veure els dibuixos va fer el mateix comentari que el reverend Ayet Gimeno; són l’alfa i l’omega, són un símbol <strong>de</strong> l’església, i recordava que aquests dos símbols els portava en la casulla en la seua primera missa cantada, afegia que a aquestes lletres primera i última <strong>de</strong> l’alfabet grec es va referir Jesucrist: “Jo sóc l’Alfa i l’Omega, diu el Senyor Déu, el que va ser, el que era i el que ve, el Totpo<strong>de</strong>rós” Apocalipsi 1.8. O també: “Jo el Senyor que sóc el primer i estaré també en els últims” Isaïes 41.4. Però, i les inverti<strong>de</strong>s, quin signifi cat podrien tenir? La hipòtesi que ens pot donar llum és la crucifi xió <strong>de</strong> sant Pere. Aquest, en veure’s amenaçat <strong>de</strong> mort a Roma fuig, en la seua fugida se li va aparéixer Jesucrist i Pere li pregunta la famosa frase “Quo vadis Domine?” (On vas Senyor?) i Jesucrist li respon “vaig a què em crucifi quen novament”. Pere entén la indirecta, aleshores torna a Roma i és crucifi cat, amb una condició, que el crucifi quen boca per avall per a ser menys que el seu Senyor. Així va ser com el van crucifi car. Aquests símbols invertits podrien tenir una relació amb sant Pere. En la seua representació, quasi sempre estan a la dreta <strong>de</strong>l símbol amb la creu cap amunt, com en el cas <strong>de</strong> l’església <strong>de</strong> Sot <strong>de</strong> Ferrer o la creu <strong>de</strong> camí <strong>de</strong> la Puebla <strong>de</strong> Arenoso (fi g. 13). Pere, en el Sant Sopar, està el segon a la dreta <strong>de</strong> Jesucrist, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> Joan. No són moltes coincidències? Després d’aquests testimonis, pareix més sòlida la hipòtesi sobre la religiositat d’aquests símbols. Continuem buscant i trobem noves proves que reafi rmen aquestes teories. Trobem un tipus <strong>de</strong> creu diferent <strong>de</strong> la creu reforçada que es troba en aquests símbols. En la Serra d’en Galceran, fa prou anys, buscant uns petròglifs, prop d’un poblat ibèric, en la partida <strong>de</strong>l Coscollar, en una caseta <strong>de</strong> camp mig <strong>de</strong>rruïda, vaig trobar una 105