1 - Barcanova
1 - Barcanova 1 - Barcanova
BCDEFG IJKLMN a lloc PQRST L’antídot UVXYZ LLENGUA CATALANA Joan Bustos Contra les faltes d’ORTOGRAFIA! Lletres 3 Solucionari ESO
- Page 2 and 3: 6 Ull viu! UNITAT 1. El vocalisme L
- Page 4 and 5: 8 Unitat 1 Parlem de… El vocalism
- Page 6 and 7: 10 Unitat 1 3 Phileas Fogg i la sev
- Page 8 and 9: 12 Unitat 1 Paraules en joc Paraule
- Page 10 and 11: 14 Unitat 1 1 La meva timidesa 4 Fr
- Page 12 and 13: 16 Ull viu! UNITAT 2. La a i la e
- Page 14 and 15: 18 Unitat 2 Parlem de… La a i la
- Page 16 and 17: 20 Unitat 2 Més dictats 3 L’illa
- Page 18 and 19: 22 Unitat 2 Paraules en joc Escrivi
- Page 20 and 21: 24 Unitat 2 1 Boig per tu Textos pe
- Page 22 and 23: 26 Ull viu! UNITAT 3. La o i la u
- Page 24 and 25: 28 Unitat 3 Parlem de… La o i la
- Page 26 and 27: 30 Unitat 3 Més dictats 3 Un triom
- Page 28 and 29: 32 Unitat 3 Paraules en joc Expliqu
- Page 30 and 31: 34 Unitat 3 1 Gelosia Textos per al
BCDEFG<br />
IJKLMN a lloc<br />
PQRST L’antídot<br />
UVXYZ<br />
LLENGUA CATALANA<br />
Joan Bustos<br />
Contra les faltes d’ORTOGRAFIA! Lletres<br />
3<br />
Solucionari<br />
ESO
6<br />
Ull viu!<br />
UNITAT 1. El vocalisme<br />
Lletres gregues<br />
1 Relaciona les paraules gregues de l’esquerra amb la seva transcripció al català.<br />
És més fàcil del que sembla.<br />
METAFORA • • MONARQUIA<br />
BIOLOGIA • • DEMOCRÀCIA<br />
DHMOKRATIA • • METÀFORA<br />
GHOMETRIA • • HIPÒDROM<br />
MONARCIA • • BIOLOGIA<br />
IPPODROMOS • • GEOMETRIA<br />
2 Què hi diu, aquí? Tingues en compte que es tracta de noms d’assignatures i que les lletres gregues<br />
F, H, G i Q corresponen, respectivament, a les lletres F, E, G i TH de l’alfabet llatí.<br />
GHOGRAFIA FILOSOFIA MAQHMATIKH<br />
geografia filosofia matemàtiques<br />
3 Uns nois i noies que coneixen una mica l’alfabet grec hi han escrit els seus noms. Com es diuen?<br />
PERE MARIA ROSA MANHL<br />
Pere Maria Rosa Manel<br />
THRHSA MIKHL SERGI<br />
Teresa Miquel Sergi<br />
MONIKA LAURA FATIMA<br />
Mònica Laura Fàtima<br />
DANIHL ΞIAOMIN SARA<br />
Daniel Xiaomin Sara<br />
4 Amb l’ajut d’un quadre d’equivalències entre l’alfabet grec i el llatí, escriu el teu nom i cognoms<br />
en grec.<br />
Resposta oberta.
1 La meva timidesa<br />
2 Pau<br />
Correcció<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Dictats<br />
Unitat<br />
preparats 1<br />
7
8<br />
Unitat<br />
1<br />
Parlem de…<br />
El vocalisme<br />
RECORDA QUE…<br />
En català hi ha set sons vocàlics en posició tònica: [a] pam; [ε] tres; [e] té; [i] nina;<br />
[ɔ] noia; [o] molt; [u] rus.<br />
1 Classifica aquestes paraules segons el timbre de la vocal tònica. N’hi ha tres per cada so vocàlic.<br />
tinc som puc pes fil massa pal rebré única sóc millor dona<br />
fàbrica més res histèric mouré míssil obre gol tu<br />
massa pes rebré tinc dona som puc<br />
2 Escriu dos exemples més de cadascun dels sons vocàlics. Fixa’t bé en la manera com pronuncies la<br />
vocal tònica. Després, completa cada columna amb una tercera paraula que hagi cercat un company.<br />
RECORDA QUE…<br />
En alguns dialectes del bloc oriental, com el central, cal afegir una vocal més, la vocal<br />
neutra (ə), que apareix en posició àtona. Els parlants d’aquests dialectes, per exemple,<br />
pronuncien la e tònica de perd com a e oberta, però la e àtona de perdré com a vocal<br />
neutra.<br />
pal res més fil obre sóc única<br />
fàbrica histèric mouré míssil gol millor tu<br />
Resposta<br />
oberta.
3 Llegeix aquest text en veu alta i subratlla’n les vocals neutres.<br />
«El<br />
–<br />
temps que<br />
–<br />
dediques<br />
– –<br />
a treballar<br />
– –<br />
per<br />
–<br />
preparar<br />
– – –<br />
exàmens<br />
–<br />
és sempre<br />
–<br />
un temps<br />
–<br />
aprofitat.»<br />
–<br />
Això és<br />
–<br />
el que<br />
–<br />
m’ha dit la<br />
–<br />
tutora.<br />
–<br />
Vol animar-me<br />
– –<br />
ara<br />
–<br />
que estem a principi de<br />
–<br />
curs.<br />
4 Escriu en la columna corresponent les paraules de l’activitat anterior en què has identificat una<br />
o més vocals neutres. Hi pot haver paraules que hagis d’escriure en les dues columnes.<br />
RECORDA QUE…<br />
PARAULES AMB A PARAULES AMB E<br />
treballar, preparar, aprofitat, això, la, tutora,<br />
animar-me, ara<br />
En bona part del domini lingüístic del català oriental (sobretot al Principat) la o àtona<br />
es pronuncia u.<br />
Parlem de…<br />
5 Completa el text amb les vocals adients. Tingues en compte que conté tres consells perquè aprofitis<br />
al màxim el curs i una reflexió final amb què segurament estaràs d’acord.<br />
A r a q u e c o m e nç a e l c u rs t o c a f e r b o ns pr o pòs i ts p e r<br />
m i rar d e s o rt i r-s e ’n. E l pr i m e r p o dr i a s e r e sc o lt a r a<br />
cl a ss e i pr e ndr e apunts. E l s e g o n, f e r e ls d e u r e s c a d a<br />
d i a . E l t e rc e r, e v i t a r e st u d i a r n o més j u st a b a ns<br />
d e ls e xàm e ns. P e rò e l q u e d e d e bò c o sta és ll e v a r-s e q u a n<br />
s o n a e l d e sp e rt a d o r. A mb a i xò n o h i h a m a n e r a !<br />
Copia cinc paraules del text anterior en què la o ortogràfica es pronuncia com una u.<br />
comença, propòsits, sortir-se’n, podria, escoltar, només<br />
el, que, dediques, treballar, per, preparar,<br />
exàmens, sempre, el, que, animar-me,<br />
que, estem, de<br />
Unitat<br />
1<br />
9
10<br />
Unitat<br />
1<br />
3 Phileas Fogg i la seva particular volta al món<br />
Correcció<br />
4 Frankenstein<br />
Més dictats<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Abans de corregir el<br />
dictat 4, tingues en<br />
compte el següent:<br />
– Hi ha dues paraules<br />
que porten accent<br />
obert i cinc que el<br />
duen tancat.<br />
– La paraula savi s’escriu<br />
amb v.<br />
– La forma dóna, del<br />
verb donar, s’escriu<br />
amb accent diacrític<br />
per diferenciar-la de<br />
dona (sexe femení).<br />
– Hi ha dues paraules<br />
que porten dièresi:<br />
constituït i increïblement.
Test sobre puntuació<br />
1 Llegeix aquest text i completa’n els espais buits amb el signe de puntuació adient. Decideix en<br />
cada cas quin és el signe correcte dels tres que et proposem entre parèntesis. Després, capgira el<br />
full i comprova si ho has fet bé. Finalment, valora el teu nivell.<br />
–Hola tio! Com va tot? (. : ,)<br />
–Ei, què passa? Com han anat les vacances (? ! ¡)<br />
–Ja ho saps d’altres anys sempre són curtes! (. : ¡)<br />
–Has sortit fora de la ciutat (! … ?)<br />
–Jo? I ara! No m’ha fet falta (: , .)<br />
–Com que no Si quedar-se aquí és un rotllo: no hi ha res! (? ! …)<br />
–Tens raó. No hi ha gaire cosa però sí que hi ha gent. (, . !)<br />
–Vols dir que (… ¿ ?)<br />
–Sí, he estat sortint tot l’estiu amb una noia (, . :)<br />
–Qui és? La conec (! ¿ ?)<br />
–Jo diria que sí. És la teva germana (. ? …)<br />
–La meva germana? Apa, nen, si és una cria (! ¿ ?)<br />
–Doncs és un any més gran que tu, oi (! ¿ ?)<br />
–Ara que ho dius (. , …)<br />
–I no te n’havies adonat (! ? .)<br />
–No, és que jo també (: , …)<br />
Solució<br />
més gran que tu, oi?; Ara que ho dius…; I no te n’havies adonat?; No, és que jo també…<br />
que sí. És la teva germana.; La meva germana? Apa, nen, si és una cria!; Doncs és un any<br />
gent.; Vols dir que…; Sí, he estat sortint tot l’estiu amb una noia.; Qui és? La conec?; Jo diria<br />
Si quedar-se aquí és un rotllo: no hi ha res!; Tens raó. No hi ha gaire cosa, però sí que hi ha<br />
sempre són curtes!; Has sortit fora de la ciutat?; Jo? I ara! No m’ha fet falta.; Com que no?<br />
Hola, tio! Com va tot?; Ei, què passa? Com han anat les vacances?; Ja ho saps d’altres anys:<br />
Segons el nombre d’encerts sabràs si ho has fet bé o si encara et queda molta feina per fer.<br />
Entre 14 i 16: Molt bé! 8 o 9: Ja cal que posis fil a l’agulla!<br />
12 o 13: Prou bé! 7 o menys: Hauràs de treballar molt aquest curs!<br />
10 o 11: Regular.<br />
Tot a punt!<br />
Unitat<br />
1<br />
11
12<br />
Unitat<br />
1<br />
Paraules en joc<br />
Paraules amb arrels gregues<br />
1 Escriu paraules del llenguatge científic o tècnic que compleixin aquests requisits:<br />
A que acabin en -logia (del grec clàssic -LOGIA, sufix que s’usa per formar noms de cièn-<br />
cies)<br />
Resposta oberta. Exemples: filologia, odontologia...<br />
B que comencin per geo- (del grec clàssic GHO-, prefix que s’usa per formar paraules<br />
relacionades amb la Terra)<br />
C que continguin -metr(o) (del grec clàssic -METRO, que vol dir ‘mesura’)<br />
Exemples: trigonometria, metrònom...<br />
2 Segons les arrels lèxiques que acabem de veure, què volen dir les paraules geometria i geologia?<br />
geometria: mesura de la terra<br />
geologia: ciència de la terra<br />
3 Completa aquesta taula de prefixos i sufixos d’origen grec amb les paraules corresponents:<br />
Prefixos: nou, més d’un, per un mateix.<br />
Resposta oberta. Exemples: geotèrmic, geocèntric...<br />
Sufixos: curació, que menja o alimentació, que té por de, que escriu o escriptura<br />
PREFIX SIGNIFICAT SUFIX SIGNIFICAT<br />
4 Escriu cinc paraules formades a partir dels prefixos i sufixos anteriors.<br />
Resposta oberta.<br />
per un mateix que menja o alimentació<br />
que escriu o escriptura<br />
nou que té por de<br />
més d’un<br />
curació<br />
Resposta oberta. Exemples: asimetria, autocorrecció, hipermercat, hipotèrmia, neologisme,<br />
poligàmia, pseudoartista, lumbàlgia, aerofàgia, cal·ligrafia, podòleg, agorafòbia, cardiopatia,<br />
hidroteràpia
Ara que has acabat la unitat, és el moment que reflexionis una mica sobre la feina que has fet.<br />
1 Valora aquests aspectes del teu aprenentatge de 0 (molt malament) a 5 (molt bé).<br />
2 Escriu el nombre de faltes que has fet en cada dictat.<br />
3 Completa:<br />
Una cosa que he descobert:<br />
Una activitat que m’ha resultat difícil:<br />
Una activitat que m’ha agradat:<br />
Un tema interessant per a un dictat complementari:<br />
Balanç<br />
TÍTOL DEL DICTAT NOMBRE DE FALTES<br />
4 Fes una llista amb 12 paraules que ja no tornaràs a escriure malament. Separa-les amb comes.<br />
Unitat<br />
1<br />
13
14<br />
Unitat<br />
1<br />
1 La meva timidesa<br />
4 Frankenstein<br />
Textos<br />
per als dictats<br />
Hi havia força nois de la meva<br />
edat i vaig pensar que m’hi<br />
hauria de fer amic, però això<br />
d’acostar-me i començar a<br />
parlar amb algú que no conec<br />
és una cosa que em fa<br />
una angúnia horrorosa: sempre<br />
tinc por que els molesti, o<br />
que no els agradi, i que quedi<br />
en ridícul.<br />
Maria Mercè roca: Com un<br />
miratge. <strong>Barcanova</strong>.<br />
3 Phileas Fogg i la seva particular volta al món<br />
2 Pau<br />
Pau treballa i estudia,<br />
repassa apunts de llibres<br />
sota el taulell, mig d’amagat,<br />
d’una petita oficina<br />
on es guanya la vida,<br />
amb un contracte temporal.<br />
Pau comparteix la nevera<br />
amb dos companys de feina<br />
i un marroquí mig il·legal.<br />
I a l’habitació somia<br />
amb una gironina<br />
que viu al bloc que hi ha al davant.<br />
els Pets: Pau (fragment).<br />
Any 1872. Phileas Fogg, anglès, ric i excèntric, pertany a un club selecte. Els membres<br />
del club, mentre juguen a cartes tot bevent, debaten idees i es barallen dialècticament<br />
per les més petites foteses. Una d’aquestes tardes de club, Phileas parla amb<br />
un company sobre com el món es va fent cada vegada més petit gràcies als avenços<br />
científics. En el punt més àlgid de la discussió, entestat a demostrar que té la raó,<br />
Phileas anuncia que ell mateix, amb la companyia del seu fidel criat, farà la volta al<br />
món en 80 dies i pagarà vint mil lliures si no ho aconsegueix.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat (text adaptat).<br />
Frankenstein, un savi que es dedica a fer experiments científics, dóna vida a un ésser<br />
constituït amb diversos membres que recupera de cadàvers. De la seva creació en<br />
surt un monstre solitari, de proporcions increïblement desmesurades, que acaba sent<br />
temut i odiat per tothom. Un bon dia, el monstre, per venjança, mata el germà i la<br />
futura esposa del seu creador. Llavors comença una incansable persecució per tal de<br />
posar fi a la seva vida.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.
L’atracció sexual en els adolescents<br />
Abans d’arribar a la pubertat o adolescència, no hi ha sensacions exclusivament sexuals<br />
ni objectes o estímuls que tinguin un significat clarament eroticosexual. És a partir<br />
de l’adolescència, amb relació als canvis biològics, fisiològics, psicològics i socials, que<br />
es produeix un altre canvi: l’orientació sexual.<br />
Els adolescents comenceu a tenir sensacions a les quals doneu un significat purament<br />
sexual, i determinats objectes externs són font d’atracció. És l’etapa de la vida en<br />
què el desig sexual arriba al punt més alt. L’orientació sexual comença a consolidar-se.<br />
En parlar d’orientació sexual, es fa referència al tipus d’objectes pels quals els joves<br />
us sentiu atrets sexualment i cap als quals s’orientarà o dirigirà el vostre desig sexual.<br />
1 imatge x 1.000 paraules<br />
Dictat<br />
complementari<br />
Portal Sexe Joves. Generalitat de Catalunya.<br />
Unitat<br />
1<br />
15
16<br />
Ull viu!<br />
UNITAT 2. La a i la e àtones<br />
Una paraula per minut<br />
1 Per parelles, poseu en pràctica la tècnica ortogràfica anomenada Una paraula per minut. Cal que<br />
seguiu els passos següents:<br />
1 Un de vosaltres, el director o directora del joc, escriu en un paper una de les paraules del<br />
requadre i l’ensenya a l’altre.<br />
formatge<br />
adreça<br />
llenyataire<br />
espècie<br />
peixater<br />
xerraire<br />
nòmada<br />
magdalenes<br />
2 Aquest la llegeix en veu alta i explica què vol dir. Si cal, consulta el diccionari.<br />
3 El director o directora fa preguntes d’aquesta mena: Quantes lletres té aquesta paraula?;<br />
Quines vocals i quines consonants té?; Duu accent? En cas que en dugui, de quin tipus?;<br />
Té alguna lletra que «pugi», com per exemple, la ela? I alguna que «baixi», com ara la<br />
jota?; Té consonants dobles?; Recordes alguna paraula que comenci o acabi d’una manera<br />
similar? Aquestes preguntes s’han de fer sense seguir cap ordre especial i en cap cas cal<br />
dedicar-hi més de trenta segons.<br />
treure<br />
diafragma<br />
pesques<br />
adreces<br />
enyorar<br />
davant<br />
néixer<br />
traiem<br />
4 El director o directora demana al company que lletregi la paraula, sense tenir-la al davant,<br />
primer del dret i després del revés, i que l’escrigui. Cal fer-ho en un minut.<br />
5 Cada paraula ben lletrejada, tant del dret com del revés, i ben escrita val un punt. Després<br />
d’haver lletrejat tres paraules, intercanvieu els papers.<br />
treballem<br />
monestir<br />
avaria<br />
dintre<br />
Un cop hàgiu acabat, valoreu quantes de les paraules de la llista recordeu a la perfecció. Es<br />
tracta de paraules que ja coneixíeu o bé són «noves» per a vosaltres?<br />
vernís<br />
sanefa<br />
arracada<br />
donaves
1 Boig per tu<br />
Correcció<br />
2 Amor a primera vista<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Dictats<br />
Unitat<br />
preparats 2<br />
17
18<br />
Unitat<br />
2<br />
Parlem de…<br />
La a i la e àtones<br />
1 Completa les frases:<br />
Els parlants d’alguns dialectes del bloc oriental, com el central, neutralitzen les vocals<br />
a i e quan es troben en una síl·laba àtona. Per exemple, en les paraules noia i Pere el so final,<br />
representat per vocals diferents, és el mateix.<br />
En principi, els noms i els adjectius en singular s’escriuen amb - e final si són masculins<br />
(pebre negre) i amb - a final si són femenins (porta negra).<br />
Els noms i els adjectius en plural s’escriuen amb la terminació - e s (dones fortes).<br />
2 Completa la taula amb les formes corresponents.<br />
MASCULÍ SINGULAR FEMENÍ SINGULAR MASCULÍ PLURAL FEMENÍ PLURAL<br />
3 Indica si aquests noms són masculins o femenins. Escriu M per al mascuí i F per al femení.<br />
F febre M regle F espècie<br />
M pirata F frase M monarca<br />
F regla F imatge F<br />
espècia<br />
Quina particularitat observes en algunes d’aquestes paraules respecte de la informació de<br />
l’activitat 1?<br />
Hi ha dues parelles de paraules que es diferencien pel gènere i per la vocal final. Identifica-<br />
les i explica què vol dir cadascuna.<br />
una professora benigna uns prof. benignes unes prof. benignes<br />
els peus esquerres les cames esquerres<br />
una dona pobra uns homes pobres unes dones pobres<br />
la nostra obligació els nostres deures<br />
N’hi ha de masculines amb –a i de femenines amb –e.<br />
Regle (per mesurar) i regla (norma, menstruació).<br />
Espècie (tipus) i espècia (per condimentar).
4 Busca en aquesta llista la forma singular i la forma plural de la mateixa paraula i copia-les separant-les<br />
amb comes.<br />
poca eruga poques caça roges aigua caces erugues roja aigües<br />
poca, poques, eruga, erugues, caça, caces, roja, roges, aigua, aigües<br />
Quins canvis ortogràfics observes entre les formes del singular i del plural? Per què es donen?<br />
5 Escriu el plural d’aquests sintagmes:<br />
coca dolça coques dolces piga roja pigues roges<br />
puça amiga puces amigues paraigua belga paraigües belgues<br />
6 Un verboku és com un sudoku però amb verbs, no pas amb xifres. Fixa’t en les formes verbals<br />
d’aquesta taula i completa-la. Tingues en compte els canvis ortogràfics que acabes de veure.<br />
Quina vocal has escrit en posició final?<br />
I quan la forma verbal acaba en consonant, quina vocal la precedeix?<br />
7 Escriu la segona persona del singular de l’imperatiu d’aquests verbs:<br />
venir vine córrer corre<br />
obrir obre omplir omple<br />
Quina particularitat observes en aquestes formes respecte de la informació de l’activitat<br />
anterior?<br />
Parlem de…<br />
c > qu (per conservar el so /k/ davant e); g > gu (per conservar el so /g/ davant e); c > ç;<br />
j > g; gu > gü (perquè soni la u)<br />
parlar tocar pujar caçar<br />
toca mastega caça<br />
parles puges<br />
parlava tocava mastegava caçava<br />
parlaves mastegaves pujaves caçaves<br />
parlaven tocaven mastegaven pujaven<br />
Tot i ser en posició final, la vocal neutra s’escriu e.<br />
a<br />
e<br />
Unitat<br />
2<br />
19
20<br />
Unitat<br />
2<br />
Més dictats<br />
3 L’illa del tresor<br />
Correcció<br />
4 L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Abans de corregir el<br />
dictat 4, tingues en<br />
compte el següent:<br />
– Hi ha tres paraules<br />
que duen accent<br />
obert i deu que el<br />
porten tancat.<br />
– La paraula rúfoles<br />
fa referència al mal<br />
temps; tètrics significa<br />
‘que produeixen<br />
por’ i esdevé vol dir<br />
‘es converteix’.<br />
– Compte amb la grafia<br />
de les paraules<br />
canviar i assassí.
L’ús de les majúscules<br />
1 Relaciona els exemples de la primera columna amb l’explicació de l’ús de les majúscules corres-<br />
ponent.<br />
Van acabar d’hora. Després d’una estona… •<br />
Pere Román i Jordina Guatllar. •<br />
França, Everest, Ebre, Àsia, Júpiter… •<br />
Spiderman, la Caputxeta Vermella… •<br />
Tinc una gosseta que es diu Boira. •<br />
Vindràs o no? És que necessito fer la llista. •<br />
FIXA’T QUE…<br />
ONU, EUA, TDT, DVD… •<br />
• Després d’un signe d’interrogació<br />
(i també després d’un signe d’admi-<br />
ració).<br />
• Noms geogràfics: països, munta-<br />
nyes, rius, continents, planetes…<br />
• A començament de text o de parà-<br />
graf i després de punt i seguit.<br />
• Personatges de ficció i noms propis<br />
d’animals.<br />
• Noms i cognoms de persona.<br />
• Sigles d’organitzacions, entitats, ele-<br />
ments tecnològics…<br />
No hi ha cap raó per no accentuar les majúscules: Àgata, l’Índia.<br />
En la ll només cal escriure amb majúscula la primera ela: Llavors, van veure que...<br />
2 En aquestes oracions hi ha errors relacionats amb l’ús de les majúscules. Identifica’ls i corregeix-los<br />
al costat de cada frase.<br />
En fosc va bordar inquiet. Havia sentit alguna cosa.<br />
La capital del japó és tòquio.<br />
L’Ursula vol parlar amb tu.<br />
En LLorenç va arribar tard, com sempre.<br />
Al final em compraràs el cd o no?<br />
França limita amb alemanya, entre d’altres països.<br />
Què et sembla? encara no ha après a anar en bicicleta.<br />
Al regne unit no han adoptat l’euro com a unitat monetària.<br />
Fosc<br />
Japó, Tòquio<br />
Úrsula<br />
Llorenç<br />
CD<br />
Alemanya<br />
Encara<br />
Regne Unit<br />
Tot a punt!<br />
Unitat<br />
2<br />
21
22<br />
Unitat<br />
2<br />
Paraules en joc<br />
Escrivim a partir d’una constricció<br />
1 Aquest text s’ha construït d’acord amb una constricció, és a dir, una condició pactada abans<br />
de redactar-lo. Això fa que l’escriptura sigui més difícil i que, per tant, calgui esmolar l’enginy.<br />
Fixa’t bé en la manera com s’ha estructurat i digues de quina particularitat es tracta.<br />
Les nenes eren tres: Tere, Reme, Mel. Elles tenen les trenes belles, plenes d’estels verds.<br />
Eh, que vénen d’Elx en tren! Que bé!<br />
La e és l’única vocal.<br />
2 Esbrina quina constricció s’ha aplicat en redactar aquests textos i anota-ho al peu de cada un.<br />
Què fas, Pep? No<br />
saps què dir? Doncs<br />
bé, ja veus que jo sí.<br />
Com? No, no tinc res<br />
per a tu. I tu, tens res<br />
per a mi?<br />
Monosíl·labs<br />
3 Redacta un text breu aplicant-hi una constricció. Cal que segueixis els passos següents:<br />
– Pensa dues o tres constriccions possibles. Per exemple, fer servir només monosíl·labs;<br />
utilitzar únicament les lletres d’una paraula, com ara portalades, per crear les altres; fer<br />
servir sempre paraules que tinguin la mateixa vocal; no utilitzar cap paraula que contingui<br />
una vocal determinada; començar per una paraula d’una sola lletra, continuar amb una<br />
altra de dues, després una de tres, i així successivament, etc.<br />
– Tria la constricció que et sembli més «còmoda» per escriure el text.<br />
– Escriu el text. No t’ha d’importar gaire si et queda una mica estrany.<br />
– Comprova que totes les paraules que has utilitzat compleixen perfectament la constricció.<br />
– Passa’l en net i ensenya’l a un company o companya. És capaç de deduir què has tingut<br />
en compte a l’hora de redactar-lo?<br />
Resposta oberta.<br />
La patata brava,<br />
salada, amb nata<br />
d’Àlaba.<br />
La a és l’única vocal.
Ara que has acabat la unitat, és el moment que reflexionis una mica sobre la feina que has fet.<br />
1 Valora aquests aspectes del teu aprenentatge de 0 (molt malament) a 5 (molt bé).<br />
2 Escriu el nombre de faltes que has fet en cada dictat.<br />
3 Completa:<br />
Una cosa que he descobert:<br />
Una activitat que m’ha resultat difícil:<br />
Una activitat que m’ha agradat:<br />
Un tema interessant per a un dictat complementari:<br />
Balanç<br />
TÍTOL DEL DICTAT NOMBRE DE FALTES<br />
4 Fes una llista amb 12 paraules que ja no tornaràs a escriure malament. Separa-les amb comes.<br />
Unitat<br />
2<br />
23
24<br />
Unitat<br />
2<br />
1 Boig per tu<br />
Textos<br />
per als dictats<br />
3 L’illa del tresor<br />
En la terra humida escric:<br />
«Nena, estic boig per tu».<br />
Em passo els dies esperant la nit.<br />
Com et puc estimar<br />
si de mi estàs tan lluny?<br />
Servil i acabat: boig per tu.<br />
Sé molt bé que des d’aquest bar<br />
jo no puc arribar on ets tu,<br />
però dins la meva copa veig<br />
reflectida la teva llum.<br />
Me la beuré.<br />
Servil i acabat: boig per tu.<br />
Sau: Boig per tu (fragment).<br />
L’endemà de la mort del pare d’en Jim Hawkins, aquest descobreix casualment un<br />
mapa ben estrany al bagul d’un vell pirata que ha mort a la seva fonda. Aquest mapa<br />
donarà lloc a una emocionant expedició a la recerca del tresor mític del capità Flint.<br />
L’aventura, però, serà també per a en Jim una mena de «viatge d’iniciació»: deixarà de<br />
ser un pobre orfe desvalgut i esdevindrà un home, obligat a prendre decisions, forçat<br />
per l’adversitat i el desig de triomf en un món dominat per la cobdícia i la vanitat.<br />
4 L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde<br />
2 Amor a primera vista<br />
He sentit a dir que quan<br />
un està enamorat la persona<br />
que estima li sembla la<br />
millor i li sembla diferent. A<br />
mi em va passar una cosa<br />
semblant. Sé que farà riure:<br />
quan la vaig veure vaig pensar<br />
que era la primera vegada<br />
que veia una noia.<br />
Maria Mercè roca: Com un<br />
miratge. <strong>Barcanova</strong>.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.<br />
El doctor Jekyll ha descobert una poció que li permet de canviar de personalitat tant<br />
en el sentit positiu com en el negatiu. Aquest desdoblament es manifesta també d’una<br />
manera física: Jekyll es converteix en Hyde, una persona monstruosa, deforme i repugnant<br />
que recorre, en les nits fredes i rúfoles, els tètrics carrers de Londres. Apassionat<br />
pel seu descobriment, el doctor Jekyll pren cada vegada més sovint el seu beuratge,<br />
sota els efectes del qual s’abandona als instints més baixos i esdevé fins i tot un assassí.<br />
Arriba un moment, però, en què ja no és capaç de controlar la seva situació.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.
Què entenem per mediació escolar?<br />
La mediació és una manera de resoldre els problemes nosaltres mateixos parlant i fent<br />
pactes. Proposa una acció educativa que actua de manera preventiva abans que els<br />
conflictes evolucionin negativament. Treballa en un entorn de valors presents en la<br />
vida dels centres, que són la responsabilitat, la voluntarietat, l’assertivitat, l’empatia,<br />
la cooperació i la lliure decisió.<br />
Els objectius de la mediació són resoldre els conflictes de manera preventiva, educar<br />
integralment i crear un clima positiu al centre i a l’aula. Formen part de l’equip mediador<br />
professors i alumnes que faciliten la trobada, creen un clima de diàleg, generen<br />
confiança mitjançant la seva actitud personal i no influeixen en les decisions.<br />
Extret i adaptat de www.iessantaeulaliaterrassa.com.<br />
1 imatge x 1.000 paraules<br />
Dictat<br />
complementari<br />
Unitat<br />
2<br />
25
26<br />
Ull viu!<br />
UNITAT 3. La o i la u àtones<br />
Joc de Kim<br />
1 Per parelles, practiqueu l’observació i la memorització amb el joc de Kim. Primer l’un i després<br />
l’altre, cal que seguiu aquests passos.<br />
– Observa amb atenció les paraules de la pàgina durant un minut.<br />
– Amb el quadern tancat, digues el màxim nombre de paraules que recordes. Primer has de<br />
dir la paraula i, tot seguit, lletrejar-la. Per exemple: focus, efa-o-ce-u-essa.<br />
– Cada paraula memoritzada i ben lletrejada val un punt.<br />
PODRIR MOC BUFETADA cobrir CORREU<br />
TRIOMFAR VOCAL SOSPIR RÈTOL<br />
BOCA<br />
EMBOTIT<br />
MUNTATGE VOLCÀ TROFEU GLOBUS<br />
AVORRIMENT SOSPITÓS BUCAL CACAU<br />
COMPLIR<br />
SUBORN<br />
ESCOPIR mucosa TITULACIÓ<br />
BOTIFARRA<br />
MUNTANYA<br />
TÍTOL SUPORTAR<br />
FOCUS<br />
MOCADOR<br />
Dues d’aquestes paraules són homòfones, és a dir, es pronuncien de la mateixa manera tot<br />
i que tenen grafies diferents. Quines són aquestes paraules? Què vol dir cadascuna?<br />
Vocal: a, e, i, o, u o propi de la veu.<br />
Bucal: relatiu a la boca.
1 Gelosia<br />
Correcció<br />
2 Canvi de plans<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Dictats<br />
Unitat<br />
preparats 3<br />
En aquest dictat no et<br />
diran on van els signes<br />
de puntuació. Ho<br />
hauràs de deduir per<br />
les pauses.<br />
27
28<br />
Unitat<br />
3<br />
Parlem de…<br />
La o i la u àtones<br />
RECORDA QUE…<br />
En català oriental, la o ortogràfica es pronuncia [u] en posició àtona. Així doncs, alguns<br />
parlants del domini lingüístic català pronuncien la paraula fotografia amb u, com si<br />
s’escrivís futugrafia.<br />
1 Llegeix aquest text en veu alta. Cada vegada que pronunciïs una o com una u, subratlla-la. Comprova<br />
en cada cas que l’accent tònic recau en una síl·laba diferent.<br />
Robert,<br />
–<br />
penso<br />
–<br />
que podríem<br />
–<br />
dormir<br />
–<br />
molt bé per poquets<br />
–<br />
euros.<br />
–<br />
Només cal que busquem un<br />
hotelet<br />
–<br />
proper.<br />
–<br />
En Josep<br />
–<br />
m’ha parlat d’un de ben bonic<br />
–<br />
a Tordera.<br />
–<br />
2 La primera persona del present d’indicatiu del verb dormir és dormo. Escriu la mateixa forma<br />
verbal d’aquests verbs i justifica oralment per què s’escriuen amb o o u.<br />
omplir omplo cobrar cobro córrer corro<br />
posar poso pujar pujo volar volo<br />
jugar jugo sucar suco donar dono<br />
RECORDA QUE…<br />
Sovint les paraules que tenen relació entre si o que són de la mateixa família s’escriuen de<br />
manera similar. Per exemple, florit s’escriu amb o perquè és un adjectiu que es forma<br />
a partir de flor.<br />
3 Omple els espais buits d’aquestes paraules amb o o u. Després, justifica oralment el perquè de<br />
la teva tria.<br />
f u marada f o rtalesa rig o rós u lleres<br />
c o llaret b o scós d u rícia x o<br />
car
RECORDA QUE…<br />
Les formes del masculí plural que acaben amb el so [us] se solen escriure amb -os:<br />
nassos, riscos, bojos.<br />
4 Escriu el plural d’aquests sintagmes. Si dubtes amb les esses, consulta un diccionari.<br />
dibuix fosc dibuixos foscos pallasso rus pallassos russos<br />
peix gros peixos grossos lluç fresc lluços frescos<br />
text seriós textos seriosos quisso gras quissos grassos<br />
5 Completa aquestes frases amb la forma verbal indicada entre parèntesis:<br />
Jo surto (sortir, present d’ind.) de la feina a les cinc. I tu, a quina hora surts (sortir,<br />
present d’ind.)?<br />
No sé si ells sortiran (sortir, futur) dissabte.<br />
La meva àvia cus (cosir, present d’ind.) a les tardes.<br />
Si ells surten (sortir, present d’ind.), serà el proper cap de setmana.<br />
Nosaltres cosirem (cosir, futur) aquesta tarda.<br />
Tu recull (recollir, imperatiu) això que nosaltres recollirem (recollir, futur) la resta.<br />
I és clar que ella tus (tossir, present d’ind.), si no para de fumar!<br />
6 Revisa les conjugacions dels verbs voler i poder i completa les oracions següents:<br />
No crec que elles vulguin (voler) venir. Si puc (poder), vindré.<br />
Quan vosaltres vulgueu (voler), marxem. Va dir que ho faria quan pogués<br />
(poder).<br />
7 Omple els espais buits d’aquestes paraules amb o o u. Potser necessitaràs un diccionari.<br />
emb o tit rèt o l av o rrir b u fetada<br />
tít o l p o drir vir u s b o tifarra<br />
cact u s m u ntar tit u lar tri o mfar<br />
glob u s m u ntanya c o mplir ret o lador<br />
Parlem de…<br />
Unitat<br />
3<br />
29
30<br />
Unitat<br />
3<br />
Més dictats<br />
3 Un triomfador avorrit<br />
Correcció<br />
4 El terror d’Edgar Allan Poe<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Abans de corregir el<br />
dictat 4, tingues en<br />
compte el següent:<br />
– Hi ha set paraules<br />
que porten accent<br />
obert i catorze que<br />
el duen tancat.<br />
– Vigila amb la grafia<br />
de les paraules tombes<br />
i opressió.
El punt i seguit<br />
1 Recordes quan s’utilitza el punt i seguit? Per refrescar la memòria, ordena correctament aquestes<br />
paraules i després copia la frase obtinguda en l’espai corresponent. Fixa’t que hem escrit amb<br />
majúscula la paraula inicial de cada frase.<br />
Serveix paràgraf oracions dins mateix d’un per separar.<br />
Serveix per separar oracions dins d’un mateix paràgraf.<br />
línia, cal No de canviar a continuació però majúscula sí escriure exigeix que.<br />
No cal canviar de línia, però sí que exigeix escriure majúscula a continuació.<br />
2 Llegeix aquests textos i indica amb una barra vertical (I) els llocs on hi ha d’haver un punt i seguit.<br />
Elvis Presley va néixer als Estats Units el 1935 va enregistrar<br />
el primer disc per fer un regal d’aniversari a la seva mare un<br />
tal coronel Parker es va convertir en el seu mànager l’èxit<br />
d’Elvis va ser enorme i immediat va intervenir en diverses<br />
pel·lícules i va ser dels primers artistes a actuar a la televisió<br />
moltes de les seves cançons van ser números u el seu èxit<br />
va començar a decaure després que fes el servei militar<br />
a Alemanya Elvis va morir a la seva mansió Graceland el<br />
1977.<br />
El taekwondo és una art marcial d’origen<br />
coreà es va originar a l’època feudal els<br />
pagesos no podien tenir armes els nobles<br />
cometien molts abusos contra ells per això<br />
es van inventar tècniques de combat amb<br />
les mans i els peus a finals del segle passat<br />
les arts marcials van arribar a Occident el<br />
taekwondo és un esport força popular a<br />
Catalunya.<br />
3 Cerca un títol adient per a cada un dels textos de l’activitat anterior.<br />
Resposta oberta.<br />
Tot a punt!<br />
Unitat<br />
3<br />
31
32<br />
Unitat<br />
3<br />
Paraules en joc<br />
Expliquem una anècdota<br />
1 Llegeix aquest text. Diries que la situació que s’hi explica és real?<br />
2 Fes memòria i pensa en situacions divertides, sorprenents, enginyoses… que hagis viscut o que<br />
t’hagi explicat algú que les hagi viscut en primera persona. Poden ser familiars, de l’escola, de<br />
l’institut… Fes-ne una llista. Escriu només una línia per a cada anècdota.<br />
– A primer, el profe d’anglès va arribar a classe amb dues sabates diferents.<br />
–<br />
–<br />
–<br />
L’avi em va explicar que tenia un professor a qui deien en Pinyol. Aquest no n’era el<br />
nom real, però tenia raó de ser. Sembla que l’home tenia un cotxe de color verd oliva.<br />
Un dia, a l’entrada de l’escola, mentre el professor aparcava, a l’avi se li va acudir de<br />
cridar: «Ostres, quina oliva més grossa!». El professor, que era molt dur i exigent, el<br />
va sentir. Va obrir la porta i va anar directe cap a l’avi, que es volia fondre. «Sí, una<br />
oliva. I a dins, hi ha el pinyol!». Des d’aquell dia ningú ja no s’hi va referir pel seu nom.<br />
FIXA’T QUE…<br />
Una anècdota és l’explicació breu d’un fet viscut. Si ens en recordem és perquè el<br />
desenllaç té alguna cosa d’especial: pot ser divertit, sorprenent, enginyós… o tot alhora.<br />
Resposta oberta.<br />
3 Tria una de les anècdotes i explica-la. Procura que no hi falti la informació essencial i, sobretot,<br />
el desenllaç. Revisa’n l’ortografia i la puntuació.<br />
Resposta oberta.
Ara que has acabat la unitat, és el moment que reflexionis una mica sobre la feina que has fet.<br />
1 Valora aquests aspectes del teu aprenentatge de 0 (molt malament) a 5 (molt bé).<br />
2 Escriu el nombre de faltes que has fet en cada dictat.<br />
3 Completa:<br />
Una cosa que he descobert:<br />
Una activitat que m’ha resultat difícil:<br />
Una activitat que m’ha agradat:<br />
Un tema interessant per a un dictat complementari:<br />
Balanç<br />
TÍTOL DEL DICTAT NOMBRE DE FALTES<br />
4 Fes una llista amb 12 paraules que ja no tornaràs a escriure malament. Separa-les amb comes.<br />
Unitat<br />
3<br />
33
34<br />
Unitat<br />
3<br />
1 Gelosia<br />
Textos<br />
per als dictats<br />
2 Canvi de plans<br />
«Demà vénen uns amics dels meus pares», em va dir un dia. Era un dijous, em sembla,<br />
i aquests amics tenien un fill que era un parell d’anys més gran que ella; es veu<br />
que tenen molts amics. Quan m’ho va dir vaig notar que em molestava, que m’hauria<br />
estimat més que no vinguessin.<br />
4 El terror d’Edgar Allan Poe<br />
Maria Mercè roca: Com un miratge. <strong>Barcanova</strong>.<br />
Hola, Miquel, em sents? Mira, et truco per dir-te que no em va bé quedar avui a la<br />
tarda. Demà al matí? D’acord. Sí, ara ho apunto: a dos quarts de deu al bar de la plaça.<br />
Apa, fins demà.<br />
3 Un triomfador avorrit<br />
Aquell matí em moria d’avorriment. Sospirava traient la pols acumulada dels meus<br />
trofeus i títols. Havia triomfat feia temps, això era veritat, però un periodista sospitós<br />
de suborn va publicar un article com una bufetada: jo era un trampós, havia escopit<br />
el paio als diaris i les televisions d’arreu. Ostres, quin cacau que es va muntar! Des<br />
d’aquell muntatge injust, jo em podria a casa. Tot se’m feia una muntanya, com podreu<br />
imaginar. Em limitava a esperar l’arribada del carter, que no sempre em duia correu.<br />
Per això, quan em va dir que tenia un paquet per a mi, em vaig esverar.<br />
Un dels trets més característics en el tractament del terror dins l’obra narrativa d’Edgar<br />
Allan Poe és la barreja d’elements pròpiament terrorífics amb altres que només ho<br />
són d’una manera indirecta. En els relats que integren aquest volum –entre els quals<br />
es troben alguns dels més memorables de l’autor– hi ha tot un ventall de maneres<br />
d’apropar-se a la literatura de terror: espais tancats, amors fúnebres, tombes, cadàvers,<br />
i també la típica opressió psicològica que prové d’allò que és extraordinari, allò que va<br />
més enllà dels sentits i de la lògica.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.
La Marató de TV3<br />
La Fundació La Marató de TV3 té com a objectiu principal fomentar la recerca biomèdica<br />
a partir dels fons econòmics obtinguts en el programa. Aquest impuls a la investigació<br />
es fa a partir del finançament de projectes de recerca, liderats per científics de<br />
les principals institucions catalanes.<br />
L’activitat investigadora finançada per la Fundació fomenta la recerca transversal i<br />
transnacional, com demostra la progressiva inversió en projectes de recerca bàsica<br />
i clínica i en projectes coordinats, fet que implica el treball en xarxa de diferents institucions.<br />
Des del 1992 i fins al 2009, La Marató ha finançat més de mig miler de projectes<br />
de recerca biomèdica, tot destinant-hi gairebé vuitanta milions d’euros.<br />
PEL TEU COMPTE<br />
Guixots pertot arreu<br />
Ben segur que als carrers del teu<br />
poble o del teu barri, a les parets<br />
d’algunes façanes, hi ha grafits de<br />
formes i colors ben diversos. El que<br />
potser no saps és que ja a l’anti-<br />
ga Roma hi havia el costum de fer<br />
guixots i inscripcions als murs fent<br />
servir barretes de carbó (grafit) per<br />
escriure-hi missatges com ara «En<br />
Marcus va ser aquí» o «La Camil·la<br />
estima en Juli». Ho pots comprovar<br />
fent una cerca a Internet. Només<br />
cal que escriguis en el cercador<br />
conceptes com ara «graffiti Pom-<br />
peia» o «inscriptiones parietariae».<br />
Hi trobaràs diferències respecte<br />
Extret i adaptat de www.tv3.cat/marato/recerca_biomedica.<br />
dels grafits actuals, però també algun punt de contacte. «Només» dos mil anys<br />
d’història separen els grafits més moderns dels de l’antiga Roma.<br />
Dictat<br />
complementari<br />
Unitat<br />
3<br />
35