Solucionari de les activitats de Fonètica i ortografia. - Barcanova
Solucionari de les activitats de Fonètica i ortografia. - Barcanova Solucionari de les activitats de Fonètica i ortografia. - Barcanova
Normativa bàsica de la llengua Fonètica i ortografia Les vocals 1 Classifiqueu les paraules destacades en dos grups, segons que la vocal tònica correspongui al so de [ɛ] oberta o al de [e] tancada: a) No bec cervesa. e) Celles espesses. b) Bec de cigonya. f) Guerra cruenta. c) No ho ha comprès. g) S’ha fos el gel. d) I si me’n comprés una? h) Semàfor verd. 2 Classifiqueu les paraules destacades en dos grups segons que la vocal tònica correspongui al so de [ɔ] oberta o al de [o] tancada: a) Té molta sort. e) Un terròs de sucre. b) No hi sent: és sord. f) Tela de color terrós. c) S’ha fet un bony. g) Les llavors germinen. d) La roda està torta. h) I llavors el veié. 3 Marca la síl·laba tònica (T) i les àtones (A) de les paraules següents i, després, transcriu-ne fonèticament els sons vocàlics a sota, d’acord amb el sistema del català oriental. Per exemple: T A T A A T vent ventós ventijol [e] [ɔ] [o] [ə] [i] [ɔ] a) plat - platet - platerets T A T plat pla tet [a] [ə] [ə] b) fulla - fulleta - fullaraca So de [ɛ] oberta So de [e] tancada No bec cervesa. Bec de cigonya. Celles espesses. I si me’n comprés una? Guerra cruenta. No ho ha comprès. S’ha fos el gel. Semàfor verd. So de [ɔ] oberta So de [o] tancada Té molta sort. No hi sent: és sord. Un terròs de sucre. Tela de color terrós. La roda està torta. S’ha fet un bony. I llavors el veié. Les llavors germinen. A pla [a] A te [ə] T rets [ə] ©
- Page 2 and 3: A T A T A fu lla fu lle ta [u] [ə]
- Page 4 and 5: una fas… nòmad… un atlet… en
- Page 6 and 7: L’ambaixador féu una meravellosa
- Page 8 and 9: Normativa bàsica de la llengua Fon
- Page 10 and 11: 8 D’acord amb les normes i les ob
- Page 12 and 13: 4 Converteix els mots esdrúixols s
- Page 14 and 15: h) T’agrada la melmelada de mores
- Page 16 and 17: Normativa bàsica de la llengua Fon
- Page 18 and 19: ) (Se) (en) va adonar. / (Se) (en)
- Page 20 and 21: i) Fixem + ens + hi. Fixem-nos-hi.
- Page 22 and 23: 4 D’acord amb les normes, escriu
- Page 24 and 25: 12 Escriu tan o tant, quan o quant
- Page 26 and 27: ) Esta…a amoïnat per la seva cal
- Page 28 and 29: Normativa bàsica de la llengua Fon
- Page 30 and 31: f) ex…edir-se amb un a…a…inat
- Page 32 and 33: c) Sorte…en una …oia d’ar…e
- Page 34 and 35: La sonorització es produeix a tots
- Page 36 and 37: 5 Amb el prefix con- o com- forma u
- Page 38 and 39: 15 Completa els fragments següents
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
Les vocals<br />
1<br />
Classifiqueu <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s en dos grups, segons que la vocal tònica correspongui al<br />
so <strong>de</strong> [ɛ] oberta o al <strong>de</strong> [e] tancada:<br />
a) No bec cervesa. e) Cel<strong>les</strong> espesses.<br />
b) Bec <strong>de</strong> cigonya. f) Guerra cruenta.<br />
c) No ho ha comprès. g) S’ha fos el gel.<br />
d) I si me’n comprés una? h) Semàfor verd.<br />
2<br />
Classifiqueu <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s en dos grups segons que la vocal tònica correspongui al<br />
so <strong>de</strong> [ɔ] oberta o al <strong>de</strong> [o] tancada:<br />
a) Té molta sort. e) Un terròs <strong>de</strong> sucre.<br />
b) No hi sent: és sord. f) Tela <strong>de</strong> color terrós.<br />
c) S’ha fet un bony. g) Les llavors germinen.<br />
d) La roda està torta. h) I llavors el veié.<br />
3<br />
Marca la síl·laba tònica (T) i <strong>les</strong> àtones (A) <strong>de</strong> <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i, <strong>de</strong>sprés, transcriu-ne<br />
fonèticament els sons vocàlics a sota, d’acord amb el sistema <strong>de</strong>l català oriental. Per exemple:<br />
T A T A A T<br />
vent ventós ventijol<br />
[e] [ɔ] [o] [ə] [i] [ɔ]<br />
a) plat - platet - platerets<br />
T<br />
A T<br />
plat<br />
pla tet<br />
[a] [ə] [ə]<br />
b) fulla - fulleta - fullaraca<br />
So <strong>de</strong> [ɛ] oberta So <strong>de</strong> [e] tancada<br />
No bec cervesa. Bec <strong>de</strong> cigonya.<br />
Cel<strong>les</strong> espesses. I si me’n comprés una?<br />
Guerra cruenta.<br />
No ho ha comprès.<br />
S’ha fos el gel.<br />
Semàfor verd.<br />
So <strong>de</strong> [ɔ] oberta So <strong>de</strong> [o] tancada<br />
Té molta sort. No hi sent: és sord.<br />
Un terròs <strong>de</strong> sucre. Tela <strong>de</strong> color terrós.<br />
La roda està torta. S’ha fet un bony.<br />
I llavors el veié. Les llavors germinen.<br />
A<br />
pla<br />
[a]<br />
A<br />
te<br />
[ə]<br />
T<br />
rets<br />
[ə]<br />
©
A T A T A<br />
fu lla<br />
fu lle ta<br />
[u] [ə] [u] [ɛ] [ə]<br />
c) serra - serrar - serradora<br />
T A A T A<br />
ser ra<br />
ser rar<br />
ser<br />
[ɛ] [ə] [ə] [a] [ə]<br />
d) roca - rocam - rocallós<br />
T A A T A<br />
ro ca<br />
ro cam<br />
ro<br />
[ɔ] [ə] [u] [a] [u]<br />
e) dorm - dormir - dormilega<br />
T<br />
A T A<br />
dorm dor mir dor<br />
[ɔ] [u] [i] [u]<br />
f) córrer - correràs - corredissa<br />
T A A A T<br />
cór rer<br />
cor re ràs<br />
[o] [ə] [u] [a] [a]<br />
4<br />
A<br />
mi<br />
[i]<br />
A<br />
ra<br />
[ə]<br />
A<br />
ca<br />
[ə]<br />
A<br />
cor<br />
[u]<br />
T<br />
le<br />
[ɛ]<br />
Classifica els monosíl·labs <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents en tònics i àtons i fes la transcripció fonètica<br />
<strong>de</strong>ls sons vocàlics. Recorda que la gran majoria <strong>de</strong> monosíl·labs són tònics i que els àtons són<br />
aquells que necessiten una altra paraula contigua que els faci <strong>de</strong> suport.<br />
a) Ha arribat a casa seva.<br />
Ha: T, [a]; a: A, [ə].<br />
b) Ahir al matí em va passar per alt.<br />
al: A, [ə]; em: A, [ə]; va: T, [a]; per: A, [ə]; alt: T, [a].<br />
c) És cert: es veia tot <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l pis <strong>de</strong> dalt.<br />
és: T, [e]; cert: T, [ɛ]; es: A, [ə]; tot: T, [o]; <strong>de</strong>s: T, [e]; <strong>de</strong>l: A, [ə]; pis: T, [i]; <strong>de</strong>: A, [ə]; dalt: T, [a].<br />
d) Què vols? Desitges que vingui?<br />
Què: T, [ɛ]; vols: T, [ɔ]; que: A, [ə].<br />
e) Pescava amb un ham molt especial.<br />
amb: A, [ə]; un: A, [u]; ham: T, [a]; molt: T, [o].<br />
f) Pel passadís hi ha pèl <strong>de</strong> la gossa.<br />
Pel: A, [ə]; hi: A, [i]; ha: T, [a]; pèl: T, [ɛ]; <strong>de</strong>: A, [ə]; la: A, [ə].<br />
5<br />
Pronuncia els parells <strong>de</strong> mots següents. T’adonaràs que s’assemblen molt (són parònims) o es<br />
confonen en pronunciar-los (són homòfons en català oriental). Aplica’ls en diverses frases, <strong>de</strong> manera<br />
que quedi ben clar el significat <strong>de</strong> cada mot.<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu:<br />
efecte / afecte<br />
El cafè té un efecte estimulant. / A la seva mare sempre li <strong>de</strong>mostra l’afecte que li té.<br />
lliurament / lliurement<br />
El lliurament <strong>de</strong> la tramesa es farà efectiu <strong>de</strong>mà mateix. / Ha vingut a treballar lliurement, sense cap pressió.<br />
compra’n / compren<br />
Si trobes maduixes al mercat, compra’n. / Els turistes sempre compren algun objecte <strong>de</strong> record.<br />
al·ludir / eludir<br />
©<br />
A<br />
fu<br />
[u]<br />
A<br />
lla<br />
[ə]<br />
T<br />
do<br />
[o]<br />
T<br />
llós<br />
[o]<br />
A<br />
re<br />
[ə]<br />
A<br />
ga<br />
[ə]<br />
T<br />
ra<br />
[a]<br />
A<br />
ra<br />
[ə]<br />
T<br />
dis<br />
[i]<br />
A<br />
ca<br />
[ə]<br />
A<br />
sa<br />
[ə]
Només vaig al·ludir al seu passat per posar un exemple. / Ho va encarregar a la seva companya per eludir<br />
la responsabilitat <strong>de</strong> fer-ho ell..<br />
jutge / jutja<br />
El jutge va ser molt estricte a l’hora <strong>de</strong> dictar sentència. / Ella sempre el jutja malament.<br />
manar / menar<br />
La mare li va manar que fes tots els <strong>de</strong>ures abans <strong>de</strong> sortir a jugar. / El gos pastor ha après a menar el ramat<br />
amb molta efectivitat.<br />
accepció / excepció<br />
El mot altaveu només té una accepció al diccionari. / Avui faré una excepció i et <strong>de</strong>ixaré menjar xocolata<br />
<strong>de</strong>sfeta per berenar.<br />
espècia / espècie<br />
La canyella és una espècia que s’utilitza per fer la crema catalana. / Aquells bolets són tots <strong>de</strong> la mateixa<br />
espècie.<br />
accés - accedir / excés - excedir<br />
Per accedir al recinte només hi ha un accés obert. / El seu excés <strong>de</strong> pes tindrà conseqüències greus. / Està<br />
prohibit excedir el nombre <strong>de</strong> passatgers que marca la llei.<br />
6<br />
Completa <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents segons la norma general.<br />
el quadr… abstract… la quadr… negr…<br />
el quadre abstracte la quadra negra<br />
el nostr… cotx… la nostr… biciclet…<br />
el nostre cotxe la nostra bicicleta<br />
la pintur… abstract… l’espatll… esquerr…<br />
la pintura abstracta l’espatlla esquerra<br />
la cap… negr… el colz… esquerr…<br />
la capa negra el colze esquerre<br />
un altr… cov… la conduct… dign…<br />
un altre cove la conducta digna<br />
un act… correct… una cur… benign…<br />
un acte correcte una cura benigna<br />
una altr… cov… el conduct… rect…<br />
una altra cova el conducte recte<br />
l’escriptur… correct… un air… benign…<br />
l’escriptura correcta un aire benigne<br />
7<br />
Completa <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents d’acord amb <strong>les</strong> excepcions <strong>de</strong> la norma.<br />
un traum… terribl… una mar… jov…<br />
un trauma terrible una mare jove<br />
un profet… lliur… una catàstrof… terribl…<br />
un profeta lliure una catàstrofe terrible<br />
un monarc… jov… un artist… lliur…<br />
un monarca jove un artista lliure<br />
un tem… cèlebr… una superfíci… enorm…<br />
un tema cèlebre una superfície enorme<br />
un fantasm… invisibl… una fras… cèlebr…<br />
un fantasma invisible una frase cèlebre<br />
un comet… enorm… una torr… invisibl…<br />
un cometa enorme una torre invisible<br />
©
una fas… nòmad… un atlet… entusiast…<br />
una fase nòmada un atleta entusiasta<br />
un homicid… indígen… un goril·l… nòmad…<br />
un homicida indígena un goril·la nòmada<br />
un patriot… entusiast… una class… indígen…<br />
un patriota entusiasta una classe indígena<br />
8<br />
Passa al plural aquestes parau<strong>les</strong> tenint en compte l’observació corresponent.<br />
una perruca groga una taronja dolça<br />
unes perruques grogues unes taronges dolces<br />
una peça obliqua una plaça antiga<br />
unes peces obliqües unes places antigues<br />
una raça autèntica una esponja xopa<br />
unes races autèntiques unes esponges xopes<br />
una figa seca una llengua indígena<br />
unes figues seques unes llengües indígenes<br />
9<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes i <strong>les</strong> excepcions, torna a escriure cada frase següent passant-la al singular,<br />
si és plural, o al plural si és singular.<br />
Per exemple:<br />
jo no perdia temps → nosaltres no perdíem temps;<br />
s’apugen els preus <strong>de</strong>ls bitllets → s’apuja el preu <strong>de</strong>l bitllet.<br />
a) Pensàveu unes altres coses?<br />
Pensava una altra cosa?<br />
b) Té una i<strong>de</strong>a vaga <strong>de</strong>l fet.<br />
Tenien unes i<strong>de</strong>es vagues <strong>de</strong>ls fets.<br />
c) Desitja un sou digne.<br />
Desitgen uns sous dignes.<br />
d) Avui comencen els altres actes.<br />
Avui comença l’altre acte.<br />
e) Omplen <strong>les</strong> cantimplores.<br />
Omple la cantimplora.<br />
f) Obriu <strong>les</strong> finestres!<br />
Obre la finestra!<br />
g) Busques un paraigua <strong>de</strong> butxaca?<br />
Busqueu uns paraigües <strong>de</strong> butxaca?<br />
h) Havia <strong>de</strong> pagar una fiança.<br />
Havies <strong>de</strong> pagar unes fiances.<br />
i) Eren unes persones pobres.<br />
Era una persona pobra.<br />
j) Amaga una prova al jutge?<br />
Amagaven unes proves als jutges?<br />
k) Veniu <strong>de</strong> pressa!<br />
Vine <strong>de</strong> pressa!<br />
l) Recorren el país.<br />
Recorre els països.<br />
10<br />
Completa <strong>les</strong> frases següents, d’acord amb <strong>les</strong> normes <strong>de</strong>l so <strong>de</strong> la u feble:<br />
a) Toc… el pian… per esbarj… .<br />
©
Toco el piano per esbarjo.<br />
b) Li han enviat el trofe… per corre… .<br />
Li han enviat el trofeu per correu.<br />
c) La casa disposa d’un porx… a l’entrada.<br />
La casa disposa d’un porxo a l’entrada.<br />
d) Celebren la festa segons el rit… ortodox.<br />
Celebren la festa segons el ritu ortodox.<br />
e) És un individ… que és molt assid… en el treball.<br />
És un individu que és molt assidu en el treball.<br />
f) Mir… el sald… <strong>de</strong> la llibreta.<br />
Miro el saldo <strong>de</strong> la llibreta.<br />
11<br />
D’acord amb la norma i <strong>les</strong> observacions, escriu el plural (-s, -os, ø) <strong>de</strong>ls mots següents:<br />
musclo … raig … complex … casc …<br />
musclos raigs / rajos complexos cascs / cascos<br />
focus … <strong>de</strong>spatx … virus … gust …<br />
focus <strong>de</strong>spatxos virus gustos<br />
superflu … filferro … mig … cas …<br />
superflus filferros mitjos casos<br />
residu … pedaç … tros …<br />
residus pedaços trossos<br />
12<br />
Completa amb a/e <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i, al costat, escriu-hi un altre mot <strong>de</strong> la mateixa família<br />
(més curt) que tingui tònica la vocal que hi falta. Per exemple: manual → mà.<br />
peixater → peix frenada → fre besar → bes<br />
bestiar → bèstia espantar → espant ratllar → ratlla<br />
llampec → llamp empentar → empenta pesar → pes<br />
ferrater → ferro banyador → bany passar → pas<br />
13<br />
Completa amb o/u <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i proce<strong>de</strong>ix com en l’activitat anterior. Per exemple:<br />
muntanya → munt.<br />
dotzena → dotze calorós → calor enllumenat → llum<br />
rigorós → rigor unglot → ungla dormilega → dorm<br />
duresa → dur punxegut → punxa puntejat → punt<br />
mocador → moc forner → forn plomall → ploma<br />
14<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes i els casos especials, copia <strong>les</strong> frases següents i completa-<strong>les</strong> amb a o<br />
bé amb e:<br />
a) L’avioneta ha at…rrat en un t…rreny enf…ngat.<br />
L’avioneta ha aterrat en un terreny enfangat.<br />
b) Vés al f…rrer que canviï <strong>les</strong> f…rradures a l’euga.<br />
Vés al ferrer que canviï <strong>les</strong> ferradures a l’euga.<br />
c) El gos d’atura m…nava el b…stiar cap a la portella <strong>de</strong>l d…vant.<br />
El gos d’atura menava el bestiar cap a la portella <strong>de</strong>l davant.<br />
d) V…ntava <strong>les</strong> brases amb un v…ntall per revifar el foc.<br />
Ventava <strong>les</strong> brases amb un ventall per revifar el foc.<br />
e) S’han aj…gut sota l’…rbreda amb un s…ntiment <strong>de</strong> m…l…nconia.<br />
S’han ajagut sota l’arbreda amb un sentiment <strong>de</strong> melanconia.<br />
f) L’…mbaixador féu una m…ravellosa recepció a l’…mbaixada.<br />
©
L’ambaixador féu una meravellosa recepció a l’ambaixada.<br />
g) Tr…urà foc pels queixals si s’ass…benta que s’ha av…riat la màquina.<br />
Traurà foc pels queixals si s’assabenta que s’ha avariat la màquina.<br />
h) Els nuvis estan respl…n<strong>de</strong>nts d’alegria; <strong>de</strong>mà contr…uran matrimoni.<br />
Els nuvis estan resplen<strong>de</strong>nts d’alegria; <strong>de</strong>mà contrauran matrimoni.<br />
i) L’ass…ssinat s…mblava obra d’un mateix ass…ssí.<br />
L’assassinat semblava obra d’un mateix assassí.<br />
j) Com que és una …valuació av…ntatjosa, li ren…ixeran <strong>les</strong> il·lusions.<br />
Com que és una avaluació avantatjosa, li renaixeran <strong>les</strong> il·lusions.<br />
15<br />
Copia <strong>les</strong> frases següents i completa els mots <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents amb o/u. Després, cerca’n<br />
el mot primitiu i agrupa’ls en columna segons siguin:<br />
Mot primitiu Derivats populars Pseudo<strong>de</strong>rivats<br />
a) cloure cloenda exclusió, exclusiva, oclusiu<br />
b) doble doblar duplicar<br />
c) jove jovent juvenil<br />
d) sorgir ressorgir insurgents, insurgència<br />
e) nodrir nodriment nutrició<br />
f) pols polsera pulsació, pulsió<br />
g) boca bocassa bucal<br />
h) pols espolsar, polseguera expulsió, expulsar<br />
i) fondre foneria fusió<br />
j) córrer discorregut recurrent<br />
a) Adreçà parau<strong>les</strong> d’agraïment en la cl…enda <strong>de</strong> l’acte. / L’assemblea votà l’excl…sió d’alguns<br />
membres. / Té l’excl…siva <strong>de</strong> la retransmissió <strong>de</strong>l partit. /És<br />
un so consonàntic ocl…siu.<br />
Adreçà parau<strong>les</strong> d’agraïment en la cloenda <strong>de</strong> l’acte. / L’assemblea votà l’exclusió d’alguns membres. / Té<br />
l’exclusiva <strong>de</strong> la retransmissió <strong>de</strong>l partit. / És un so consonàntic oclusiu.<br />
b) Volen d…plicar els beneficis. / Van d…blar el personal <strong>de</strong> l’oficina.<br />
Volen duplicar els beneficis. / Van doblar el personal <strong>de</strong> l’oficina.<br />
c) És una botiga <strong>de</strong> roba j…venil. / El j…vent d’avui no és com el d’abans.<br />
És una botiga <strong>de</strong> roba juvenil. / El jovent d’avui no és com el d’abans.<br />
d) L’Au Fènix va ress…rgir <strong>de</strong> <strong>les</strong> pròpies cendres. / Els ins…rgents volien en<strong>de</strong>rrocar el govern, però<br />
la ins…rgència fracassà.<br />
L’Au Fènix va ressorgir <strong>de</strong> <strong>les</strong> pròpies cendres. / Els insurgents volien en<strong>de</strong>rrocar el govern, però la insurgència<br />
fracassà.<br />
e) La llet materna és i<strong>de</strong>al per al n…driment <strong>de</strong>ls nadons. / La n…trició <strong>de</strong>ls habitants <strong>de</strong>l país és<br />
escassa.<br />
La llet materna és i<strong>de</strong>al per al nodriment <strong>de</strong>ls nadons. / La nutrició <strong>de</strong>ls habitants <strong>de</strong>l país és escassa.<br />
f) Tenia setanta p…lsacions per minut. / Duia una p…lsera d’or. / És una p…lsió que li ve <strong>de</strong> dins.<br />
Tenia setanta pulsacions per minut. / Duia una polsera d’or. / És una pulsió que li ve <strong>de</strong> dins.<br />
g) Aquest menjar <strong>de</strong>ixa b…cassa. / L’aire no troba obstrucció en la cavitat b…cal.<br />
Aquest menjar <strong>de</strong>ixa bocassa. / L’aire no troba obstrucció en la cavitat bucal.<br />
©
h) Va esp…lsar <strong>les</strong> catifes al terrat. / El va amenaçar amb l’exp…lsió, però no el va exp…lsar. / La<br />
notícia aixecà molta p…lseguera.<br />
Va espolsar <strong>les</strong> catifes al terrat. / El va amenaçar amb l’expulsió, però no el va expulsar. / La notícia aixecà<br />
molta polseguera.<br />
i) Investiguen la f…sió nuclear. / A la f…neria treballen els metalls pel procediment <strong>de</strong> fosa.<br />
Investiguen la fusió nuclear. / A la foneria treballen els metalls pel procediment <strong>de</strong> fosa.<br />
j) La manifestació ha disc…rregut amb ordre i sense inci<strong>de</strong>nts. / És un fenomen rec…rrent, que torna<br />
<strong>de</strong> tant en tant.<br />
La manifestació ha discorregut amb ordre i sense inci<strong>de</strong>nts. / És un fenomen recurrent, que torna <strong>de</strong> tant<br />
en tant.<br />
16<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes i els casos especials, copia <strong>les</strong> frases següents i completa-<strong>les</strong> amb o o<br />
bé amb u:<br />
a) Pl…maren l’ocell i <strong>de</strong>l pl…matge en feren pl…malls.<br />
Plomaren l’ocell i <strong>de</strong>l plomatge en feren plomalls.<br />
b) En aquesta p…blació s’han tr…bat n…mbroses tr…bal<strong>les</strong> arque…lògiques.<br />
En aquesta població s’han trobat nombroses trobal<strong>les</strong> arqueològiques.<br />
c) Han c…mplert la promesa <strong>de</strong> fer el c…briment <strong>de</strong> la via fèrria.<br />
Han complert la promesa <strong>de</strong> fer el cobriment <strong>de</strong> la via fèrria.<br />
d) Tots conc…rregueren a la ballada. Hi hagué una gran conc…rrència.<br />
Tots concorregueren a la ballada. Hi hagué una gran concurrència.<br />
e) Vol assab…rir el iogurt end…lcit amb ed…lcorants.<br />
Vol assaborir el iogurt endolcit amb edulcorants.<br />
f) P…dríeu haver triat un tít…l millor per tit…lar aquesta novel·la.<br />
Podríeu haver triat un títol millor per titular aquesta novel·la.<br />
g) Juga amb <strong>les</strong> j…guines <strong>de</strong>l germà petit. Sempre està enj…gassat. És un noi molt j…ganer, però<br />
no li agrada fer j…guesques.<br />
Juga amb <strong>les</strong> joguines <strong>de</strong>l germà petit. Sempre està enjogassat. És un noi molt juganer, però no li agrada<br />
fer juguesques.<br />
h) Començà a pl…visquejar. De cop, pl…gué a bots i a barrals. Féu un dia molt pl…jós. L’en<strong>de</strong>mà<br />
encara queia un pl…gim molt fi.<br />
Començà a plovisquejar. De cop, plogué a bots i a barrals. Féu un dia molt plujós. L’en<strong>de</strong>mà encara queia<br />
un plugim molt fi.<br />
i) Nosaltres c…llirem <strong>les</strong> prunes <strong>de</strong> la pr…nera i vosaltres rec…lliu <strong>les</strong> <strong>de</strong> terra.<br />
Nosaltres collirem <strong>les</strong> prunes <strong>de</strong> la prunera i vosaltres recolliu <strong>les</strong> <strong>de</strong> terra.<br />
j) S…rtosament, hem s…rtit sans i estalvis: pensàvem que no ens en s…rtiríem, d’aquell t…rment.<br />
Sortosament, hem sortit sans i estalvis: pensàvem que no ens en sortiríem, d’aquell turment.<br />
©
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
La síl·laba, el hiat i el diftong<br />
1<br />
Representa l’estructura sil·làbica d’aquests mots. Observa la presència <strong>de</strong> dígrafs (dues lletres<br />
que representen un so consonàntic).<br />
monstre nyap ullals paqui<strong>de</strong>rm gruix ferms assaig<br />
monstre: mons-tre / CVCC-CCV<br />
nyap: nyap / CVC<br />
ullals: u-llals / V-CVCC<br />
paqui<strong>de</strong>rm: pa-qui-<strong>de</strong>rm / CV-CV-CVCC<br />
gruix: gruix / CCVC<br />
ferms: ferms / CVCCC<br />
assaig: as-saig / V-CVC<br />
2<br />
Divi<strong>de</strong>ix <strong>les</strong> síl·labes <strong>de</strong> cada mot:<br />
<strong>de</strong>saparèixer, carruatge, assídua, estrènyer, bacallaneria, benaurat, brúixola, innocentment, metzina,<br />
revetlla, beuratge, <strong>de</strong>spatxar, mitjana, anul·lar, escenari, cinquena, coincidir, cellajunt, sol·licitud, inhòspit,<br />
reembossament, transalpí, aiguabarreig, malagraït, superabundar, inaccessible, emmotllatge.<br />
<strong>de</strong>s-a-pa-rèi-xer, car-ru-at-ge, as-sí-du-a, es-trè-nyer, ba-ca-lla-ne-ri-a, be-nau-rat, brúi-xo-la, in-nocent-ment,<br />
met-zi-na, re-vet-lla, beu-rat-ge, <strong>de</strong>s-pat-xar, mit-ja-na, a-nul-·lar, es-ce-na-ri, cin-que-na,<br />
co-in-ci-dir, ce-lla-junt, sol-·li-ci-tud, in-hòs-pit, re-em-bos-sa-ment, trans-al-pí, ai-gua-bar-reig, mala-gra-ït,<br />
su-per-a-bun-dar, in-ac-ces-si-ble, em-mot-llat-ge.<br />
3<br />
Copia el text següent <strong>de</strong>ixant <strong>les</strong> mateixes ratl<strong>les</strong> però corregint els errors <strong>de</strong> separació <strong>de</strong> parau<strong>les</strong><br />
a fi <strong>de</strong> ratlla.<br />
El famós <strong>de</strong>tectiu estava a- El famós <strong>de</strong>tectiu estava asssegut<br />
d’esquena a mi. Teni- segut d’esquena a mi. Tea<br />
un bastó <strong>de</strong> fusta massi- nia un bastó <strong>de</strong> fusta massisssa.<br />
La virolla era <strong>de</strong> fe- sa. La virolla era <strong>de</strong> ferrro.<br />
Amb una lupa va ex- ro. Amb una lupa va exaaminar<br />
el bastó. Estava a- minar el bastó. Estava arrrepapat<br />
al sofà, expe- repapat al sofà, expell·lint<br />
rodonetes <strong>de</strong> fum lint rodonetes <strong>de</strong> fum<br />
que s’enlairaven oscil· que s’enlairaven oscillant<br />
cap al sostre. Jo l’ob- lant cap al sostre. Jo l’observava<br />
amb curiositat. servava amb curiositat.<br />
L’experiència li havia ensen- L’experiència li havia enseyat<br />
que un <strong>de</strong>spistat es <strong>de</strong>- nyat que un <strong>de</strong>spistat es <strong>de</strong>iixava<br />
el bastó en com- xava el bastó en compptes<br />
<strong>de</strong> la targeta <strong>de</strong> vis- tes <strong>de</strong> la targeta <strong>de</strong> visiita<br />
<strong>de</strong>sprés d’esperar ta <strong>de</strong>sprés d’esperar-<br />
-se a casa d’algú durant u- se a casa d’algú durant<br />
na hora. Com que la virol- una hora. Com que la virola<br />
<strong>de</strong>l bastó estava molt lla <strong>de</strong>l bastó estava molt<br />
<strong>de</strong>sgastada, li costava d’ <strong>de</strong>sgastada, li costava d’ima-<br />
©
imaginar-se’l a <strong>les</strong> mans d’ ginar-se’l a <strong>les</strong> mans<br />
un metge <strong>de</strong> ciutat. d’un metge <strong>de</strong> ciutat.<br />
4<br />
Digues si els grups sil·làbics <strong>de</strong>stacats formen hiat, diftong o triftong:<br />
a-e-rò-drom, io-ga, què-ieu, ai-re, re-a-li-tat, cre-ueu, cui-na, far-mà-ci-a, di-uen, pèr-du-a, a<strong>de</strong>-qüeu.<br />
5<br />
Llegeix en veu alta <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i digues si la i <strong>de</strong>ls mots <strong>de</strong>stacats en cursiva fa <strong>de</strong><br />
nucli o <strong>de</strong> marge sil·làbic. Després, separa’n <strong>les</strong> síl·labes amb un guionet.<br />
a) una cruïlla perillosa – una cuina <strong>de</strong> gas<br />
cru-ï-lla (nucli sil·làbic) – cui-na (marge sil·làbic)<br />
b) duies el mòbil – conduïes <strong>de</strong> pressa<br />
du-ies (marge sil·làbic) – con-du-ï-es (nucli sil·làbic)<br />
c) queien sempre - traïen els amics<br />
que-ien (marge sil·làbic) – tra-ï-en (nucli sil·làbic)<br />
d) els proveïa d’aliments – veia el mar<br />
pro-ve-ï-a (nucli sil·làbic) – ve-ia (marge sil·làbic)<br />
e) la veïna amable – la beina <strong>de</strong>ls pèsols<br />
ve-ï-na (nucli sil·làbic) – bei-na (marge sil·làbic)<br />
f) fruita <strong>de</strong>l temps – fruïa <strong>de</strong>l lleure<br />
frui-ta (marge sil·làbic) – fru-ï-a (nucli sil·làbic)<br />
6<br />
Llegeix en veu alta <strong>les</strong> frases següents i digues si la u <strong>de</strong>ls mots <strong>de</strong>stacats en cursiva fa <strong>de</strong> nucli<br />
o bé <strong>de</strong> marge sil·làbic. Després, separa’n <strong>les</strong> síl·labes amb un guionet.<br />
a) horari diürn – arribarà diumenge<br />
di-ürn (nucli sil·làbic) – diu-men-ge (marge sil·làbic)<br />
b) el repeu <strong>de</strong> la columna – la peülla <strong>de</strong>l porc<br />
re-peu (marge sil·làbic) – pe-ü-lla (nucli sil·làbic)<br />
c) mira <strong>de</strong> reüll – és reu <strong>de</strong> traïció<br />
re-üll (nucli sil·làbic) – reu (marge sil·làbic)<br />
7<br />
Separa <strong>les</strong> síl·labes <strong>de</strong> <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i fes-ne dos grups segons que continguin un diftong<br />
creixent o un diftong <strong>de</strong>creixent:<br />
quatre, iogurt, boira, guarir, esplai, preuada, lleure, freqüent, suau, hiena, feina, xemeneia, ploure,<br />
contigua, riure, iaia, truita, quota, palau, llengües.<br />
qua-tre, io-gurt, boi-ra, gua-rir, es-plai, pre-ua-da, lleu-re, fre-qüent, su-au, hie-na, fei-na, xe-me-ne-ia,<br />
plou-re, con-ti-gua, riu-re, ia-ia, trui-ta, quo-ta, pa-lau, llen-gües<br />
©<br />
hiat diftong triftong<br />
a-e-rò-drom, re-a-li-tat, io-ga, ai-re, cui-na, di-uen, què-ieu, cre-ueu, a-<strong>de</strong>qüeu<br />
far-mà-ci-a, pèr-du-a,<br />
Diftong creixent Diftong <strong>de</strong>creixent<br />
boi-ra, es-plai, lleu-re, su-au, fei-na, plou-re, qua-tre, io-gurt, gua-rir, pre-ua-da, fre-qüent,<br />
riu-re, trui-ta, pa-lau hie-na, xe-me-ne-ia, con-ti-gua, ia-ia, quo-ta,<br />
llen-gües
8<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes i <strong>les</strong> observacions anteriors, separa <strong>les</strong> síl·labes <strong>de</strong> <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents<br />
i fes-ne dos grups segons si la i o la u fan <strong>de</strong> nucli sil·làbic o <strong>de</strong> marge sil·làbic:<br />
riera, aigüera, boia, pèrdua, coure, sessió, usuari, guaitar, coiot, consciència, quasi, cua, tèbia, baia,<br />
peüc, aire, aïllar, suar, creuen, il·lusió, ioga.<br />
ri-e-ra, ai-güe-ra, bo-ia, pèr-du-a, cou-re, ses-si-ó, u-su-a-ri, guai-tar, co-iot, cons-ci-èn-ci-a, qua-si,<br />
cu-a, tè-bi-a, ba-ia, pe-üc, ai-re, a-ï-llar, su-ar, cre-uen, il-·lu-si-ó, io-ga.<br />
9<br />
Nucli sil·làbic Marge sil·làbic<br />
ri-e-ra, pèr-du-a, ses-si-ó, u-su-a-ri, ai-güe-ra, bo-ia, cou-re, guai-tar, co-iot, qua-si,<br />
cons-ci-èn-ci-a, cu-a, tè-bi-a, pe-üc, a-ï-llar, ba-ia, ai-re, cre-uen, io-ga<br />
su-ar, il-·lu-si-ó<br />
La normativa estableix que no hi ha diftong quan <strong>les</strong> vocals i i u van entre consonant i vocal.<br />
Separa convenientment, amb un guionet, <strong>les</strong> síl·labes <strong>de</strong>ls mots següents.<br />
a) Dues línies aèries europees.<br />
b) La Clàudia estudia Història i en Màrius, Ciències.<br />
c) Darrerament, l’empresa tenia pèrdues contínues.<br />
d) La ràdio col·labora en la campanya publicitària a favor d’Etiòpia.<br />
e) Tingues en compte la vàlua extraordinària d’aquesta estàtua.<br />
Du-es lí-ni-es a-èri-es eu-ro-pe-es.<br />
La Clàu-di-a es-tu-di-a His-tò-ri-a i en Mà-rius, Ci-èn-ci-es.<br />
Dar-re-ra-ment, l’em-pre-sa te-ni-a pèr-du-es con-ti-nu-es.<br />
La rà-di-o col-·la-bo-ra en la cam-pa-nya pu-bli-ci-tà-ri-a a fa-vor d’E-ti-ò-pi-a.<br />
Tin-gues en comp-te la và-lu-a extra-or-di-nà-ri-a d’a-ques-ta es-tà-tu-a.<br />
10<br />
Explica <strong>les</strong> diferències gràfiques i <strong>de</strong> distribució sil·làbica entre cuota i quota, i entre a<strong>de</strong>quar<br />
i evacuar.<br />
Cuota: cu-o-ta. La u situada entre consonant i vocal es consi<strong>de</strong>ra nucli sil·làbic i per tant el contacte amb<br />
la vocal que segueix es resol en hiat.<br />
Quota: quo-ta. La u[w] precedida <strong>de</strong> q i seguida <strong>de</strong> vocal forma un diftong creixent.<br />
A<strong>de</strong>quar: a-<strong>de</strong>-quar. La u[w] precedida <strong>de</strong> q i seguida <strong>de</strong> vocal forma un diftong creixent.<br />
Evacuar: e-va-cu-ar. La u situada entre consonant i vocal es consi<strong>de</strong>ra nucli sil·làbic i per tant el contacte<br />
amb la vocal que segueix es resol en hiat.<br />
©
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
L’accent gràfic i la dièresi<br />
1<br />
Classifica els mots <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents en monosíl·labs (tònics i àtons) i polisíl·labs (aguts,<br />
plans i esdrúixols).<br />
a) Els ibers es refugiaven en uns poblats que construïren als cims <strong>de</strong>ls turons.<br />
b) De la medul·la òssia se’n diu el moll <strong>de</strong> l’os i <strong>de</strong> <strong>les</strong> pupil·<strong>les</strong> <strong>de</strong>ls ulls en diem ninetes.<br />
c) Son pare va treballar <strong>de</strong>s que tenia catorze anys amb màquines tèxtils.<br />
2<br />
Monosíl·labs Polisíl·labs<br />
Tònics Àtons Aguts Plans Esdrúixols<br />
cims Els, es, en, uns, ibers, poblats, refugiaven,<br />
que, als, <strong>de</strong>ls turons construïren<br />
diu, moll, os, ulls De, la, se, ’n, el, <strong>de</strong>, diem medul·la, pupil·<strong>les</strong>, òssia<br />
l’, i, <strong>de</strong>, <strong>les</strong>, <strong>de</strong>ls, en ninetes<br />
va, <strong>de</strong>s, anys Son, que, amb treballar, pare, tenia, catorze, màquines<br />
tèxtils<br />
Desplaça l’accent prosòdic <strong>de</strong>ls mots següents <strong>de</strong> manera que en resultin uns altres i acompanya’ls<br />
d’un context. Per exemple: pati <strong>de</strong> l’escola / patí <strong>de</strong> ro<strong>de</strong>s.<br />
record, consol, ang<strong>les</strong>, avis, secretaria, perdo, conte.<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu.<br />
Record: Record <strong>de</strong> viatge. / Rècord <strong>de</strong>l món <strong>de</strong> velocitat.<br />
Consol: Donar consol. / Cònsol <strong>de</strong> França.<br />
Ang<strong>les</strong>: Problema d’ang<strong>les</strong>. / Llibre d’anglès.<br />
Avis: Casa <strong>de</strong>ls avis. / Deixa un avís.<br />
Secretaria: Treballa a secretaria. / Treballa <strong>de</strong> secretària.<br />
Perdo: Perdo la paciència. / No té perdó.<br />
Conte: Conte infantil. / Conté objecte fràgil.<br />
3<br />
Desplaça l’accent prosòdic <strong>de</strong> <strong>les</strong> formes verbals <strong>de</strong> manera que en resultin unes altres i indica’n<br />
els temps verbals. Per exemple: beure (infinitiu) / beuré (futur).<br />
moure, veieu, obris, menjarem, parlareu, cantes, fugi.<br />
Moure: (infinitiu) / mouré (futur).<br />
Veieu: (present d’indicatiu) / vèieu (imperfet d’indicatiu).<br />
Obris: (present <strong>de</strong> subjuntiu) / obrís (imperfet <strong>de</strong> subjuntiu).<br />
Menjarem: (futur) / menjàrem (perfet d’indicatiu).<br />
Parlareu: (futur) / parlàreu (perfet d’indicatiu).<br />
Cantes: (present) / cantés (imperfet <strong>de</strong> subjuntiu).<br />
Fugi: (present <strong>de</strong> subjuntiu) / fugí (perfet <strong>de</strong> subjuntiu).<br />
©
4<br />
Converteix els mots esdrúixols següents en parau<strong>les</strong> planes i agu<strong>de</strong>s, i acompanya-<strong>les</strong> d’un<br />
context. Per exemple: fàbrica tèxtil / fabrica teixits / fabricà xandalls.<br />
ànima, càrrega, contínues, còpia, íntegra, màquina, òpera.<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu.<br />
Ànima: Ànima en pena. / Anima els nois. / Animà la festa.<br />
Càrrega: Càrrega pesada. / Carrega el carro. / Carregà amb la culpa.<br />
Contínues: Baral<strong>les</strong> contínues. / Si vols, continues. / Li va dir que continués.<br />
Còpia: Fes-te’n una còpia. / Copia la recepta. / Copià durant l’examen.<br />
Íntegra: És molt íntegra. / Integra molts ingredients. / S’integrà <strong>de</strong> seguida al grup.<br />
Màquina: Màquina <strong>de</strong> pastar. / Maquina alguna malifeta. / Ell maquinà el robatori.<br />
Òpera: Canta òpera. / El cirurgià l’opera. / L’operà <strong>de</strong> cataractes.<br />
5<br />
Divi<strong>de</strong>ix <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents en síl·labes, subratlla’n la tònica i accentua-<strong>les</strong> quan calgui, d’acord<br />
amb <strong>les</strong> normes <strong>de</strong> l’accent gràfic.<br />
examen diari cançó historia<br />
e-xa-men di-a-ri can-çó his-tò-ri-a<br />
burges convencer examens diaria<br />
bur-gès con-vèn-cer e-xà-mens di-à-ri-a<br />
cançons perdia burgesia tanquin<br />
can-çons per-di-a bur-ge-si-a tan-quin<br />
tauro escas <strong>de</strong>bil erroni<br />
tau-ró es-càs dè-bil er-ro-ni<br />
trauran freqüencia taurons escassos<br />
trau-ran fre-qüèn-ci-a tau-rons es-cas-sos<br />
feble erronia recorrer esclau<br />
fe-ble er-rò-ni-a re-cór-rer es-clau<br />
6<br />
Justifica la presència o l’absència d’accent gràfic en aquestes parau<strong>les</strong>: cantareu, cantaria,<br />
cantaran, Ramon, corríeu, ambigua, Pasqües, pràcticament, paciència.<br />
Cantareu: És aguda i acaba en vocal, i s’hauria d’accentuar, però com que la -u forma part d’un diftong<br />
<strong>de</strong>creixent, no s’accentua.<br />
Cantaria: És plana i acaba en vocal, i per tant no s’accentua.<br />
Cantaran: És aguda i no acaba ni en vocal ni en vocal + s, ni en -en o -in, i per tant no s’accentua.<br />
Ramon: És aguda i no acaba ni en vocal ni en vocal + s, ni en -en o -in, i per tant no s’accentua.<br />
Corríeu: És plana i acaba amb una -u que forma part d’un diftong <strong>de</strong>creixent, i per tant s’accentua.<br />
Ambigua: És plana i acaba en vocal, i per tant no s’accentua.<br />
Pasqües: És plana i acaba en vocal + s, i per tant no s’accentua.<br />
Pràcticament: La forma femenina <strong>de</strong> l’adjectiu <strong>de</strong>l qual <strong>de</strong>riva (pràctica) duu accent, i aquest es manté.<br />
Paciència: És esdrúixola, i per tant s’accentua.<br />
7<br />
Accentua quan calgui <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents, d’acord amb <strong>les</strong> normes i <strong>les</strong> observacions<br />
anteriors:<br />
a) En Marius no compren prou be per que els propietaris compren tants retols si no els faran servir<br />
tots.<br />
En Màrius no comprèn prou bé per què els propietaris compren tants rètols si no els faran servir tots.<br />
b) Tot i que per<strong>de</strong> el partit, rebe forts aplaudiments d’admiracio.<br />
Tot i que perdé el partit, rebé forts aplaudiments d’admiració.<br />
c) Apren frances i ang<strong>les</strong> en una aca<strong>de</strong>mia d’idiomes.<br />
Aprèn francès i anglès en una acadèmia d’idiomes.<br />
©
d) Si fossiu mes consi<strong>de</strong>rats apagarieu el telefon mobil.<br />
Si fóssiu més consi<strong>de</strong>rats apagaríeu el telèfon mòbil.<br />
e) El mossen <strong>de</strong>manara un prestec per restaurar l’esg<strong>les</strong>ia, que s’ha malmes molt a causa <strong>de</strong>ls ultims<br />
aiguats.<br />
El mossèn <strong>de</strong>manarà un préstec per restaurar l’església, que s’ha malmès molt a causa <strong>de</strong>ls últims aiguats.<br />
8<br />
Utilitza els parells <strong>de</strong> mots següents en una frase que doni a entendre el seu significat. Per<br />
exemple: mà /ma: Dóna la mà a ma germana.<br />
és / es ós /os pèl / pel què / que sí /si<br />
dóna, dónes / dona, dones<br />
són /son té / te ús / us vés / ves sòl / sol<br />
véns, vénen / vens, venen<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu.<br />
és / es: Es pensa que és bona persona.<br />
ós /os: Van trobar un os d’ós polar.<br />
pèl / pel: El va agafar pel pèl.<br />
què / que: Què vols que faci primer.<br />
sí /si: Si em dius que sí, vindré.<br />
dóna, dónes / dona, dones: Si ell en dóna a la seva dona, tu en dónes a <strong>les</strong> altes dones.<br />
són /son: Això són símptomes <strong>de</strong> la son que té.<br />
té / te: Té, agafa aquestes bossetes <strong>de</strong> te.<br />
ús / us: Us vaig avisar que no en féssiu un mal ús.<br />
vés / ves: Ves que no t’ho hagi <strong>de</strong> repetir: vés a dormir <strong>de</strong> seguida.<br />
sòl / sol: Va venir tot sol a analitzar aquell tipus <strong>de</strong> sòl argilós.<br />
véns, vénen / vens, venen: Si véns aviat ells et venen qualsevol ganga; però si vénen tard els la vens tu a<br />
ells.<br />
8<br />
Copia <strong>les</strong> frases següents i escriu l’accent diacrític on calgui:<br />
a) L’Ajuntament vol apujar els impostos que graven els bens immob<strong>les</strong>.<br />
L’Ajuntament vol apujar els impostos que graven els béns immob<strong>les</strong>.<br />
b) Si vens a la muntanya per veure com els bens pasturen pels prats, emporta’t unes botes que siguin<br />
molt bones.<br />
Si véns a la muntanya per veure com els bens pasturen pels prats, emporta’t unes botes que siguin molt<br />
bones.<br />
c) El net i la neta venen a veure els avis. Van ben nets i polits.<br />
El nét i la néta vénen a veure els avis. Van ben nets i polits.<br />
d) El rei feu donar en feu tota aquesta comarca al comte <strong>de</strong> Mataplana.<br />
El rei féu donar en feu tota aquesta comarca al comte <strong>de</strong> Mataplana.<br />
e) –Que fora millor, celebrar la festa a fora o a dins?<br />
–No se com se celebraria mes be.<br />
–Què fóra millor, celebrar la festa a fora o a dins?<br />
–No sé com se celebraria més bé.<br />
f) –Qui es?<br />
–Soc jo, en Raül; ja son <strong>les</strong> dotze i es veu que dorm com un soc.<br />
–Qui és?<br />
–Sóc jo, en Raül; ja són <strong>les</strong> dotze i es veu que dorm com un soc.<br />
g) Com vols el cafè, molt o en gra? O potser t’estimes mes te?<br />
Com vols el cafè, mòlt o en gra? O potser t’estimes més te?<br />
©
h) T’agrada la melmelada <strong>de</strong> mores? Si dius que si te’n dona un pot.<br />
T’agrada la melmelada <strong>de</strong> móres? Si dius que sí te’n dóna un pot.<br />
i) Us haig <strong>de</strong> dir que feu un bon us <strong>de</strong> <strong>les</strong> vostres capacitats.<br />
Us haig <strong>de</strong> dir que feu un bon ús <strong>de</strong> <strong>les</strong> vostres capacitats.<br />
10<br />
Escriu la dièresi només quan calgui:<br />
frequent / esquerra esguerrar / unguent<br />
freqüent / esquerra esguerrar / ungüent<br />
pinguí / enguixar actui / conduir<br />
pingüí / enguixar actuï / conduir<br />
terraqui / requisit llengua / llengueta<br />
terraqüi / requisit llengua / llengüeta<br />
aillar / aigua lluint / lluit, lluida<br />
aïllar / aigua lluint / lluït, lluïda<br />
coissor / coincidir estudii / antiinfecciós<br />
coïssor / coincidir estudiï / antiinfecciós<br />
reull / reunir atapeit / atapeirà<br />
reüll / reunir atapeït / atapeirà<br />
11<br />
Escriu accent o dièresi:<br />
pais / paisos agraim / agraiem<br />
país / països agraïm / agraíem<br />
obeissin / obeissim possei / posseiu<br />
obeïssin / obeíssim posseí / posseïu<br />
veina / vei construia / construieu<br />
veïna / veí construïa / construíeu<br />
<strong>de</strong>struis / <strong>de</strong>struissis produirem / produiren<br />
<strong>de</strong>struís / <strong>de</strong>struïssis produírem / produïren<br />
12<br />
Copia <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i escriu la dièresi quan calgui:<br />
a) Cruilla perillosa <strong>de</strong> carrers.<br />
Cruïlla perillosa <strong>de</strong> carrers.<br />
b) Medicament contraindicat.<br />
Medicament contraindicat.<br />
c) Reunir tot el veinat.<br />
Reunir tot el veïnat.<br />
d) S’ha produit fortuitament.<br />
S’ha produït fortuïtament.<br />
e) M’amoina tant d’egoisme.<br />
M’amoïna tant d’egoisme.<br />
f) Paisos reunificats.<br />
Països reunificats.<br />
g) Suicidi increible.<br />
Suïcidi increïble.<br />
h) La continuitat <strong>de</strong>l circuit.<br />
La continuïtat <strong>de</strong>l circuit.<br />
i) Pujar al pòdium.<br />
Pujar al pòdium.<br />
j) Incendi esfereidor.<br />
©
Incendi esfereïdor.<br />
k) Societat preindustrial.<br />
Societat preindustrial.<br />
l) Maleit traidor.<br />
Maleït traïdor.<br />
m) Aillament acústic.<br />
Aïllament acústic.<br />
n) Globus terraqui.<br />
Globus terraqüi.<br />
o) Expressar-se amb espontaneitat.<br />
Expressar-se amb espontaneïtat.<br />
p) Agraiment sincer.<br />
Agraïment sincer.<br />
q) Delinquent reinci<strong>de</strong>nt.<br />
Delinqüent reinci<strong>de</strong>nt.<br />
r) Duia pressa quan conduia.<br />
Duia pressa quan conduïa.<br />
s) L’altruista estima el proisme.<br />
L’altruista estima el proïsme.<br />
©
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
L’apòstrof, la contracció i el guionet<br />
1<br />
Llegeix <strong>les</strong> seqüències següents fixant-te en la redistribució sil·làbica <strong>de</strong> la transcripció fonètica.<br />
Determina si el resultat <strong>de</strong>l contacte vocàlic és un hiat, una sinalefa o una elisió.<br />
ORTOGRAFIA TRANSCRIPCIÓ FONÈTICA CONTACTE VOCÀLIC<br />
1 racó íntim [rəkointim] hiat<br />
2 sento olor [sentulo] elisió<br />
3 que el veus? [kəlβɛws] elisió<br />
4 estadi olímpic [əstaδiwlimpik] sinalefa<br />
5 ve amb mi [bemmi] elisió<br />
6 fer el bé [felβe] elisió<br />
7 no passi ànsia [nopasiansiə] hiat<br />
8 adquirir el costum [ətkiɾilkustum] elisió<br />
9 el bo i millor [əlβojmiʎo] sinalefa<br />
2<br />
Marca <strong>les</strong> sinalefes que es produeixen en <strong>les</strong> seqüències següents i <strong>de</strong>sprés indica quantes<br />
síl·labes en resulten. Per exemple: no hi.ha temps = 3 síl·labes<br />
no hi aneu febrer i març<br />
no hi.aneu = 3 síl·labes febrer.i març = 3 síl·labes<br />
ho intentaré hi anirem tu i jo<br />
ho.intentaré = 4 síl·labes hi.anirem tu.i jo = 5 síl·labes<br />
hi ha un gos que hi és?<br />
hi.ha.un gos = 2 síl·labes que hi.és? = 2 síl·labes<br />
i aquí igual aneu entrant<br />
i.aquí.igual = 3 síl·labes aneu entrant = 4 síl·labes<br />
no ho veig cosir un botó<br />
no.ho veig = 2 síl·labes cosir.un botó = 4 síl·labes<br />
qui ho diu? ahir us vaig veure<br />
qui.ho diu? = 2 síl·labes ahir.us vaig veure = 5 síl·labes<br />
3<br />
Marca <strong>les</strong> elisions que es produeixen en <strong>les</strong> seqüències següents i <strong>de</strong>sprés indica quantes síl·labes<br />
en resulten. Per exemple: una illa = 3 síl·labes<br />
camí estret jardí antic<br />
camí estret = 3 síl·labes jardí antic = 3 síl·labes<br />
mà esquerra una altra empenta<br />
mà esquerra = 3 síl·labes una altra empenta = 5 síl·labes<br />
fer el bé vine amb mi<br />
fer el bé = 2 síl·labes vine amb mi = 3 síl·labes<br />
a mi em sembla bé matar el cuc<br />
a mi em sembla bé = 5 síl·labes matar el cuc = 3 síl·labes<br />
sabó especial quinze anys<br />
sabó especial = 4 síl·labes quinze anys = 2 síl·labes<br />
Què em dèieu? córrer amb cada una<br />
Què em dèieu? = 3 síl·labes córrer amb cada una = 5 síl·labes<br />
©
4<br />
Escriu apostrofats, només quan calgui, els artic<strong>les</strong> i la preposició <strong>de</strong> que hi ha entre parèntesis<br />
a <strong>les</strong> frases següents:<br />
a) Em fa mal (la) ungla (<strong>de</strong>) un peu.<br />
Em fa mal l’ungla d’un peu.<br />
b) Estudia a (la) universitat austríaca (<strong>de</strong>) Innsbruck.<br />
Estudia a la universitat austríaca d’Innsbruck.<br />
c) Se’n tornen a (la) Àfrica el mes (<strong>de</strong>) abril.<br />
Se’n tornen a l’Àfrica el mes d’abril.<br />
d) (el) Ignasi i (la) Isabel surten junts.<br />
L’Ignasi i la Isabel surten junts.<br />
e) (la) ema i (la) ena són consonants nasals.<br />
La ema i la ena són consonants nasals.<br />
f) És (el) edifici <strong>de</strong> (el) organisme <strong>de</strong> (la) UNESCO.<br />
És l’edifici <strong>de</strong> l’organisme <strong>de</strong> la UNESCO.<br />
g) (el) IPC ha baixat dues dècimes, però (el) IVA s’ha apujat.<br />
L’IPC ha baixat dues dècimes, però l’IVA s’ha apujat.<br />
h) (el) any vinent jugarà a (la) NBA.<br />
L’any vinent jugarà a l’NBA.<br />
i) Practica (el) ioga i (el) esport (<strong>de</strong>) aventura.<br />
Practica el ioga i l’esport d’aventura.<br />
j) (la) una és (<strong>de</strong>) en Tomàs i (la) altra és <strong>de</strong> (el) Isidre.<br />
L’una és d’en Tomàs i l’altra és <strong>de</strong> l’Isidre.<br />
k) És (la) una; encara és (<strong>de</strong>) hora.<br />
És la una; encara és d’hora.<br />
l) (la) humitat <strong>de</strong> (el) aire <strong>de</strong> (la) illa és elevada.<br />
La humitat <strong>de</strong> l’aire <strong>de</strong> l’illa és elevada.<br />
5<br />
Torna a escriure <strong>les</strong> combinacions següents canviant el passat perifràstic pel passat simple. Per<br />
exemple: en vau afegir → n’afegíreu.<br />
em vas ajudar → m’ajudares el vau utilitzar → l’utilitzàreu<br />
et vas incomodar → t’incomodares la vau utilitzar → la utilitzàreu<br />
es va engreixar → s’engreixà el van infectar → l’infectaren<br />
el vam interrompre → l’interrompérem la van infectar → la infectaren<br />
la vam adormir → l’adormírem en va aprendre → n’aprengué<br />
6<br />
Torna a escriure <strong>les</strong> frases següents transformant-<strong>les</strong> en ordres o exhortacions. Per exemple:<br />
Cal que s’aturi aquí. → Aturi’s aquí.<br />
Cal que l’observis bé → Observa’l bé.<br />
Cal que els torni els diners. → Torni’ls els diners.<br />
Cal que s’agafi fort. → Agafi’s fort.<br />
Cal que ens ajudis. → Ajuda’ns.<br />
Cal que el porti al metge. → Porti’l al metge.<br />
Cal que t’aprimis una mica. → Aprima’t una mica.<br />
Cal que m’animis més. → Anima’m més.<br />
7<br />
Escriu, d’acord amb <strong>les</strong> normes, <strong>les</strong> combinacions <strong>de</strong> pronoms següents:<br />
a) (Se) (em) posa malament. / (Se) (em) ha posat malament.<br />
Se’m posa malament. / Se m’ha posat malament.<br />
©
) (Se) (en) va adonar. / (Se) (en) hauria adonat.<br />
Se’n va adonar. / Se n’hauria adonat.<br />
c) (Se) (et) va fer llarg. / (Se) (et) ha fet difícil.<br />
Se’t va fer llarg. / Se t’ha fet difícil.<br />
d) (Te) (el) has menjat tot. / Menja (te) (el) tot.<br />
Te l’has menjat tot. / Menja-te’l tot.<br />
e) (Me) (els) tornes? / Au, vinga, torna (me) (els)!<br />
Me’ls tornes? / Au, vinga, torna-me’ls!<br />
f) (Me) (en) aniré. / (Me) (en) haig d’anar.<br />
Me n’aniré. / Me n’haig d’anar.<br />
g) No (se) (ens) té en compte. / (Se) (us) ha tingut en compte.<br />
No se’ns té en compte. / Se us ha tingut en compte.<br />
h) Demà (els) (hi) enviaré. / (La) (hi) enviaré.<br />
Demà els hi enviaré. / L’hi enviaré.<br />
8<br />
Apostrofa o contreu, si cal d’acord amb <strong>les</strong> normes, els mots que hi ha entre parèntesis en <strong>les</strong><br />
frases següents:<br />
a) Viu (a) (el) cinquè pis. / Vivia (a) (el) àtic. / Truca (a) (en) Marc. / Dóna-ho (a) (els) nois.<br />
Viu al cinquè pis. / Vivia a l’àtic. / Truca a en Marc. / Dóna-ho als nois.<br />
b) Cauen (<strong>de</strong>) (el) arbre. / Treu-lo (<strong>de</strong>) (el) mig. / Això és (<strong>de</strong>) (en) Ramon. / És un exercici (<strong>de</strong>)<br />
(els) més fàcils. / Et trucaré (<strong>de</strong>s) (<strong>de</strong>) (el) mòbil. / És un periodista (<strong>de</strong>) El Punt.<br />
Cauen <strong>de</strong> l’arbre. / Treu-lo <strong>de</strong>l mig. / Això és d’en Ramon. / És un exercici <strong>de</strong>ls més fàcils. / Et trucaré <strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>l mòbil. / És un periodista d’El Punt.<br />
c) (Per) (el) abril cada gota en val mil, (per) (el) maig cada dia un raig. / Tornarem (per) (els) volts<br />
(<strong>de</strong>) (el) migdia.<br />
Per l’abril cada gota en val mil, pel maig cada dia un raig. / Tornarem pels volts <strong>de</strong>l migdia.<br />
d) És un rellotge (per) (a) (el) Ernest. / Són proves (per) (a) (el) judici. / Són uns jocs (per) (a) (els)<br />
nens.<br />
És un rellotge per a l’Ernest. / Són proves per al judici. / Són uns jocs per als nens.<br />
e) Vés a (ca) (el) ferrer / El trobaràs a (ca) (en) Pep. / És la masia <strong>de</strong> (ca) (en) Arús. / Soparem a<br />
(ca) (els) onc<strong>les</strong>.<br />
Vés a cal ferrer / El trobaràs a can Pep. / És la masia <strong>de</strong> ca n’Arús. / Soparem a cals onc<strong>les</strong>.<br />
9<br />
Completa <strong>les</strong> frases següents amb la combinació d’una preposició (a, <strong>de</strong>, per, per a) i l’article<br />
<strong>de</strong>finit (el, la, els, <strong>les</strong>), segons correspongui.<br />
a) En Raül s’ha fet mal a l’ungla <strong>de</strong>l peu mentre corria pel bosc.<br />
b) Han escrit una carta al representant <strong>de</strong>ls veïns i a l’administrador <strong>de</strong> finques.<br />
c) Us duia això <strong>de</strong> part <strong>de</strong> la Irene i <strong>de</strong> l’Agnès.<br />
d) És un oli que no és apte per al consum; només es comercialitza per a la indústria.<br />
10<br />
Ajunta, amb guionet o sense, els compostos <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents:<br />
a) El xaloc bufa <strong>de</strong>l sud est. g) M’han fet malbé el para xocs.<br />
El xaloc bufa <strong>de</strong>l sud-est. M’han fet malbé el para-xocs.<br />
b) Va ser vice presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>l club. h) El cobre llit és a la tintoreria.<br />
Va ser vicepresi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>l club. El cobrellit és a la tintoreria.<br />
c) Actua com un poca solta. i) Vigila, que és un busca raons!<br />
Actua com un poca-solta. Vigila, que és un busca-raons!<br />
d) Va xano xano rambla avall. j) És una càmera sub aquàtica.<br />
Va xano-xano rambla avall. És una càmera subaquàtica.<br />
©
e) És una benzinera d’auto servei. k) Esclatà la crisi socio econòmica.<br />
És una benzinera d’autoservei. Esclatà la crisi socioeconòmica.<br />
f) És una religió ju<strong>de</strong>o cristiana. l) Demà passat? Era abans d’ahir!<br />
És una religió ju<strong>de</strong>ocristiana. Demà passat? Era abans-d’ahir!<br />
11<br />
Proce<strong>de</strong>ix com en l’activitat anterior.<br />
a) Se celebra un cimera hispano americana.<br />
b) Va arrencar l’arbre <strong>de</strong> soca rel.<br />
c) Quina poca formalitat que té! És un baliga balaga.<br />
d) Estudia els fenòmens fisico químics <strong>de</strong> <strong>les</strong> molècu<strong>les</strong>.<br />
e) Ha mort l’ex presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la República.<br />
f) És una base <strong>de</strong> l’exèrcit nord americà.<br />
g) L’assemblea era un <strong>de</strong>sori, un autèntic poti poti.<br />
h) El govern ha fet públic l’avant projecte <strong>de</strong> llei.<br />
i) Les negociacions no progressen; es troben en un cul <strong>de</strong> sac.<br />
a) Se celebra un cimera hispanoamericana.<br />
b) Va arrencar l’arbre <strong>de</strong> soca-rel.<br />
c) Quina poca formalitat que té! És un baliga-balaga.<br />
d) Estudia els fenòmens fisicoquímics <strong>de</strong> <strong>les</strong> molècu<strong>les</strong>.<br />
e) Ha mort l’expresi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la República.<br />
f) És una base <strong>de</strong> l’exèrcit nord-americà.<br />
g) L’assemblea era un <strong>de</strong>sori, un autèntic poti-poti.<br />
h) El govern ha fet públic l’avantprojecte <strong>de</strong> llei.<br />
i) Les negociacions no progressen; es troben en un cul-<strong>de</strong>-sac.<br />
12<br />
Escriu amb lletres <strong>les</strong> xifres següents: 28, 45, 801, 12.825, 9.564.758.<br />
28: vint-i-vuit.<br />
45: quaranta-cinc.<br />
801: vuit-cents u.<br />
12.825: dotze mil vuit-cents vint-i-cinc.<br />
9.564.758: nou milions cinc-cents seixanta-quatre mil set-cents cinquanta-vuit.<br />
13<br />
Escriu <strong>les</strong> combinacions <strong>de</strong> pronoms indica<strong>de</strong>s darrere el verb:<br />
a) Treu + et + el.<br />
Treu-te’l.<br />
b) Endreceu + us + la.<br />
Endreceu-vos-la.<br />
c) Descorda + el + hi.<br />
Descorda-l’hi.<br />
d) Escalfa + la + hi.<br />
Escalfa-la-hi.<br />
e) Requiseu + li + ho.<br />
Requiseu-li-ho.<br />
f) Organitza + els + la.<br />
Organitza’ls-la.<br />
g) Prohibeix + li + ho.<br />
Prohibeix-li-ho.<br />
h) Adoneu + us + en.<br />
Adoneu-vos-en.<br />
©
i) Fixem + ens + hi.<br />
Fixem-nos-hi.<br />
j) Pensa + et + hi.<br />
Pensa-t’hi.<br />
k) Vagi + se + en.<br />
Vagi-se’n.<br />
l) Prendre + us + ho.<br />
Prendre-us-ho.<br />
14<br />
Escriu <strong>les</strong> combinacions <strong>de</strong> pronoms amb l’apòstrof o el guionet quan calgui en <strong>les</strong> frases següents:<br />
a) (em + el) … han d’escurçar. / … portaran a casa. / Planxa… quan puguis.<br />
Me l’han d’escurçar. / Me’l portaran a casa. / Planxa-me’l quan puguis.<br />
b) (et + en) No … oblidis mai. / Vull que … recordis sempre. / Vés… ben lluny.<br />
No te n’oblidis mai. / Vull que te’n recordis sempre. / Vés-te’n ben lluny.<br />
c) (ens + els) … escampa per tota la casa. / Han vingut a reclamar… / Guarda… aquí fins <strong>de</strong>mà.<br />
Ens els escampa per tota la casa. / Han vingut a reclamar-nos-els / Guarda’ns-els aquí fins <strong>de</strong>mà.<br />
d) (us + ho) Després … explicaré tot. / Va vendre… a molt bon preu. / Emporteu… d’aquí.<br />
Després us ho explicaré tot. / Va vendre-us-ho a molt bon preu. / Emporteu-vos-ho d’aquí.<br />
e) (els + en) … he <strong>de</strong>ixat un <strong>de</strong> nou. / No vaig pensar a donar … / Obre… una <strong>de</strong> ben fresca.<br />
Els n’he <strong>de</strong>ixat un <strong>de</strong> nou. / No vaig pensar a donar-los-en / Obre’ls-en una <strong>de</strong> ben fresca.<br />
©
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
Les consonants oclusives<br />
1<br />
Articula els sons oclusius <strong>de</strong>stacats en <strong>les</strong> seqüències següents i classifica els mots que els contenen<br />
atenent al punt d’articulació (bilabials, <strong>de</strong>ntals i velars) i la sonoritat (sonor i sord).<br />
a) pany <strong>de</strong> la porta / bany <strong>de</strong> mar<br />
pany (bilabial sorda) <strong>de</strong> la porta / bany (bilabial sonora) <strong>de</strong> mar<br />
b) fer un gol / menja col<br />
fer un gol (velar sonora) / menja col (velar sorda)<br />
c) davant teu / déu egipci<br />
davant teu (<strong>de</strong>ntal sorda) / déu egipci (<strong>de</strong>ntal sonora)<br />
d) esbart d’ocells / corda d’espart<br />
esbart (bilabial sonora) d’ocells / corda d’espart (bilabial sorda)<br />
e) roca <strong>de</strong> marga / roba <strong>de</strong> marca<br />
roca <strong>de</strong> marga (velar sonora) / roba <strong>de</strong> marca (velar sorda)<br />
f) no fa falta / seure a la falda<br />
no fa falta (<strong>de</strong>ntal sorda) / seure a la falda (<strong>de</strong>ntal sonora)<br />
2<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per <strong>les</strong> lletres corresponents.<br />
a) a[t][k]irir una a[d]dicció<br />
adquirir una addicció<br />
b) un ca[b]dill fre[t] i super[p]<br />
un cabdill fred i superb<br />
c) [k]uasi [k]uaranta [g]ineus<br />
quasi quaranta guineus<br />
d) la solitu[t] d’un alber[k] o[p]scur<br />
la solitud d’un alberg obscur<br />
e) ex[p]erimentar un can[b]i<br />
experimentar un canvi<br />
f) l’a[d]dició <strong>de</strong> la [k]uantitat d’un [k]ilo.<br />
l’addició <strong>de</strong> la quantitat d’un quilo.<br />
g) <strong>les</strong> [k]uotes <strong>de</strong>ls socis <strong>de</strong>l clu[p]<br />
<strong>les</strong> quotes <strong>de</strong>ls socis <strong>de</strong>l club<br />
h) animal d’una [k]uota llar[g]íssima<br />
animal d’una cuota llarguíssima<br />
i) [k]ina mala sor[t]! No hi sent; és sor[t]<br />
quina mala sort! No hi sent; és sord<br />
3<br />
Llegeix <strong>les</strong> frases següents parant atenció a <strong>les</strong> consonants oclusives a fi <strong>de</strong> mot i transcriune<br />
el so.<br />
a) Si cal la terra, jo tinc adob.<br />
adobar [b]; adob [p]<br />
b) Fluï<strong>de</strong>sa és la característica <strong>de</strong>l que és fluid.<br />
fluï<strong>de</strong>sa [d]; fluid [t]<br />
c) És amargant, d’un gust molt amarg. amargant [g]; amarg [k]<br />
©
4<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes, escriu el masculí corresponent <strong>de</strong> cadascun <strong>de</strong>ls mots següents:<br />
lloba, xopa, muda, neboda, aguda, feixuga, antiga, grega, esquerpa, superba, <strong>de</strong>crèpita, vàlida,<br />
amarga, llarga, verda, <strong>de</strong>serta, pròdiga, pròfuga.<br />
Llop, xop, mut, nebot, agut, feixuc, antic, grec, esquerp, superb, <strong>de</strong>crèpit, vàlid, amarg, llarg, verd, <strong>de</strong>sert,<br />
pròdig, pròfug.<br />
5<br />
Escriu el mot primitiu corresponent <strong>de</strong>ls mots <strong>de</strong>rivats següents:<br />
a) Me n’he atipat. N’estic ben tip.<br />
b) El fet <strong>de</strong> <strong>de</strong>storbar: ser un <strong>de</strong>storb.<br />
c) Baixa serpentejant, com una serp.<br />
d) Una pra<strong>de</strong>ria: un prat molt extens.<br />
e) Un discurs absurd, ple d’absurditats.<br />
f) Dissortadament té mala sort.<br />
g) Sor<strong>de</strong>ja, però no és sord <strong>de</strong>l tot.<br />
h) Molt càndid, d’una candi<strong>de</strong>sa extrema.<br />
i) El fet <strong>de</strong> renegar: dir un renec.<br />
j) La ceguesa d’un cec.<br />
k) Castigat amb un càstig molt sever.<br />
l) Quin fangueig! Tot és ple <strong>de</strong> fang.<br />
6<br />
Cerca, en <strong>les</strong> excepcions <strong>de</strong> <strong>les</strong> normes, els mots que s’adiguin a aquests contextos i tot seguit<br />
escriu-los.<br />
a) un … <strong>de</strong> fans g) quin … que portes!<br />
un club <strong>de</strong> fans quin tràfec que portes!<br />
b) l’… per a <strong>les</strong> plantes h) un militar bon …<br />
l’adob per a <strong>les</strong> plantes un militar bon estrateg<br />
c) el vent càlid <strong>de</strong>l … i) ecs, quin …!<br />
el vent càlid <strong>de</strong>l sud ecs, quin fàstic!<br />
d) el … d’escapament j) un animal molt …<br />
el tub d’escapament un animal molt feréstec<br />
e) maneres d’un … k) li han donat un …<br />
maneres d’un esnob li han donat un càrrec<br />
f) el … fa <strong>de</strong>magògia l) agafa’l pel …<br />
el <strong>de</strong>magog fa <strong>de</strong>magògia agafa’l pel mànec<br />
7<br />
A partir <strong>de</strong>ls adjectius següents, forma els substantius acabats en -etud, -itud, -etat, -itat:<br />
recte, nou, inquiet, profund, grat, breu, lent, segur, ple, apte, capaç, auster, acte.<br />
Rectitud, novetat, inquietud, profunditat, gratitud, brevetat, lentitud, seguretat, plenitud, aptitud, capacitat,<br />
austeritat, actitud.<br />
8<br />
D’acord amb els grups gràfics <strong>de</strong>l quadre <strong>de</strong> més amunt, completa <strong>les</strong> expressions següents:<br />
a) no a…metre cap du…te g) <strong>les</strong> proves d’un <strong>de</strong>li…te sa…nant<br />
no admetre cap dubte <strong>les</strong> proves d’un <strong>de</strong>licte sagnant<br />
b) au…ment <strong>de</strong>l su…ministrament h) si…nar una obra amb …seudònim<br />
augment <strong>de</strong>l subministrament signar una obra amb pseudònim<br />
c) a…ceptar la rece…ta i) a…dicte a una su…stància<br />
acceptar la recepta addicte a una substància<br />
d) triar l’o…ció ò…tima j) ca…ficar-se fent un mo…lle<br />
triar l’opció òptima capficar-se fent un motlle<br />
©
e) un fet ca…dal, principal k) a…duir arguments su…tils<br />
un fet cabdal, principal adduir arguments subtils<br />
f) els re…tes actuals l) fer una su…stitució un dissa…te<br />
els reptes actuals fer una substitució un dissabte<br />
9<br />
Explica <strong>les</strong> diferències <strong>de</strong> significat entre aquests parells <strong>de</strong> mots homòfons: cup / cub; examinant<br />
/ examinand; rec / reg; sumant /sumand.<br />
cup: recipient on es trepitja el raïm.<br />
cub: hexaedre <strong>les</strong> sis cares <strong>de</strong>l qual són quadrats.<br />
examinant: gerundi <strong>de</strong>l verb examinar.<br />
examinand: persona sotmesa a un examen.<br />
rec: canal per on corre l’aigua per regar.<br />
reg: acció <strong>de</strong> regar.<br />
sumant: gerundi <strong>de</strong>l verb sumar.<br />
sumand: quantitat a sumar en fer una suma.<br />
10<br />
D’acord amb <strong>les</strong> explicacions anteriors, fes l’elocució acurada <strong>de</strong> <strong>les</strong> seqüències següents i, <strong>de</strong>sprés,<br />
posa entre parèntesis <strong>les</strong> consonants mu<strong>de</strong>s o elidi<strong>de</strong>s.<br />
a) molt fecund m) sucre dissolt<br />
mol(t) fecun(d) sucre dissol(t)<br />
b) carn <strong>de</strong> porc e) refresc <strong>de</strong> taronja<br />
carn <strong>de</strong> porc refresc <strong>de</strong> taronja<br />
c) record in<strong>de</strong>leble f) perdre el rumb<br />
record in<strong>de</strong>leble perdre el rum(b)<br />
d) fent comptes g) impost just<br />
fen(t) com(p)tes impost just<br />
i) port olímpic h) banc ple <strong>de</strong> fang<br />
port olímpic ban(c) ple <strong>de</strong> fan(g)<br />
j) amb molts ponts n) un lloc immund<br />
am(b) mol(t)s pon(t)s un lloc immun(d)<br />
k) temps <strong>de</strong> llamps o) arc <strong>de</strong> Sant Martí<br />
tem(p)s <strong>de</strong> llam(p)s arc <strong>de</strong> San(t) Martí<br />
l) malalt valent p) no han resolt res<br />
malal(t) valen(t) no han resol(t) res<br />
11<br />
Copia <strong>les</strong> frases següents i corregeix-<strong>les</strong> afegint la lletra t on correspongui.<br />
a) Afortunadamen continua ploven.<br />
Afortunadament continua plovent.<br />
b) Aprenien eficienmen tot jugan.<br />
Aprenien eficientment tot jugant.<br />
c) Porten mols dies carretejan cimen.<br />
Porten molts dies carretejant ciment.<br />
d) No està prou aten. Sembla absen.<br />
No està prou atent. Sembla absent.<br />
e) Ep, l’oli bullen està fumejan!<br />
Ep, l’oli bullent està fumejat!<br />
f) Constanmen li està agrain el favor.<br />
Constantment li està agraint el favor.<br />
©
12<br />
Escriu tan o tant, quan o quant en aquestes frases.<br />
a) … t’has comprat el mòbil? … t’ha costat el mòbil?<br />
Quan t’has comprat el mòbil? Quant t’ha costat el mòbil?<br />
b) No és … barat com sembla. No compris … impulsivament.<br />
No és tan barat com sembla. No compris tan impulsivament.<br />
c) Jo no puc anar … <strong>de</strong> pressa. No sabia que tu correguessis … .<br />
Jo no puc anar tan <strong>de</strong> pressa. No sabia que tu correguessis tant.<br />
d) No mengis … embotit, que … <strong>de</strong> greix no és bo.<br />
No mengis tant embotit, que tant <strong>de</strong> greix no és bo.<br />
e) … vinguis, en parlarem, eh? … temps fa que ets fora?<br />
Quan vinguis, en parlarem, eh? Quant temps fa que ets fora?<br />
f) S’hi <strong>de</strong>dica … que hi <strong>de</strong>ixarà <strong>les</strong> cel<strong>les</strong>. Treballa … com el qui més.<br />
S’hi <strong>de</strong>dica tant que hi <strong>de</strong>ixarà <strong>les</strong> cel<strong>les</strong>. Treballa tant com el qui més.<br />
13<br />
En <strong>les</strong> frases següents, marca <strong>les</strong> sensibilitzacions <strong>de</strong>ls sons oclusius amb el signe i els emmudiments,<br />
entre parèntesis.<br />
a) Ho continuaràs fent? j) Té cent anys i vint dies.<br />
Ho continuaràs fen(t)? Té centanys i vin(t) dies.<br />
b) Continuaràs fent-ho? k) Vaig amb ella o amb els altres?<br />
Continuaràs fent-ho? Vaig ambella o ambels altres?<br />
c) És sant Pere Màrtir. l) Ho va explicar amb tots els ets i uts.<br />
És san(t) Pere Màrtir. Ho va explicar am(b) tots els ets i uts.<br />
d) És sant Antoni <strong>de</strong>l porquet. m) Vol pa sucat amb oli.<br />
És santAntoni <strong>de</strong>l porquet. Vol pa sucat amboli.<br />
e) Ha trigat vint hores. n) El camí és ple <strong>de</strong> fang i tolls.<br />
Ha trigat vinthores. El camí és ple <strong>de</strong> fangi tolls.<br />
f) Hi havia vint sol·licituds. o) Al mocador hi ha taques <strong>de</strong> sang.<br />
Hi havia vin(t) sol·licituds. Al mocador hi ha taques <strong>de</strong> san(g).<br />
g) Està col·laborant amb l’associació. p) Tan sols té cinc anys.<br />
Està col·laboran(t) amb l’associació. Tan sols té cinc-tot.<br />
h) Els pots ajudar col·laborant-hi. q) Acabarà sabent-ho tot.<br />
Els paots ajudar col·laborant-hi. Acabarà sabent-ho tot.<br />
i) Hi ha cent persones. r) No tinc res a perdre.<br />
Hi ha cen(t) persones. No tin(c) res a perdre.<br />
14<br />
D’acord amb la norma, subratlla <strong>les</strong> consonants que es pronuncien gemina<strong>de</strong>s <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents<br />
i <strong>de</strong>sprés fes-ne l’elocució a<strong>de</strong>quada.<br />
a) Vol moblar-se la casa amb mob<strong>les</strong> <strong>de</strong> primera qualitat.<br />
Vol moblar-se la casa amb mob<strong>les</strong> <strong>de</strong> primera qualitat.<br />
b) Aquest poble s’ha poblat molt: ha doblat la població en un segle.<br />
Aquest poble s’ha poblat molt: ha doblat la població en un segle.<br />
c) Les reg<strong>les</strong> tres i quatre <strong>de</strong>l reglament no s’ajusten a la llei.<br />
Les reg<strong>les</strong> tres i quatre <strong>de</strong>l reglament no s’ajusten a la llei.<br />
d) Els <strong>de</strong>ixeb<strong>les</strong> diuen que el mestre era molt amable i molt noble.<br />
Els <strong>de</strong>ixeb<strong>les</strong> diuen que el mestre era molt amable i molt noble.<br />
e) Els meteoròlegs diuen que el temps s’arreglarà i entrarem en un perío<strong>de</strong> estable.<br />
Els meteoròlegs diuen que el temps s’arreglarà i entrarem en un perío<strong>de</strong> estable.<br />
f) Les persones amab<strong>les</strong> sempre estan disposa<strong>de</strong>s a ajudar els altres.<br />
©
Les persones amab<strong>les</strong> sempre estan disposa<strong>de</strong>s a ajudar els altres.<br />
g) Els trobadors componien cançons perquè fossin conta<strong>de</strong>s pels joglars davant els nob<strong>les</strong>.<br />
Els trobadors componien cançons perquè fossin conta<strong>de</strong>s pels joglars davant els nob<strong>les</strong>.<br />
h) El mecànic diu que és aconsellable <strong>de</strong> fer el reglatge <strong>de</strong>l motor d’aques vehicle.<br />
El mecànic diu que és aconsellable <strong>de</strong> fer el reglatge <strong>de</strong>l motor d’aques vehicle.<br />
15<br />
Completa <strong>les</strong> oracions següents amb els parells <strong>de</strong> mots anteriors.<br />
a) Que … que ho has fet! / Ja … el bon temps.<br />
Que bé que ho has fet! / Ja ve el bon temps.<br />
b) Cal embolicar la ferida amb una … . / Cal punxar la … per treure’n sang.<br />
Cal embolicar la ferida amb una bena. / Cal punxar la vena per treure’n sang.<br />
c) La núvia es cobria la cara amb un … . / Aquesta ovella fa un … molt ronc.<br />
La núvia es cobria la cara amb un vel. / Aquesta ovella fa un bel molt ronc.<br />
d) Va governar un … imperi. / És un teixit massa …; el vull més fi.<br />
Va governar un vast imperi. / És un teixit massa bast; el vull més fi.<br />
e) Si em fas la traveta, no hi … jugar. /Tira-hi els fi<strong>de</strong>us quan arrenqui el … .<br />
Si em fas la traveta, no hi vull jugar. / Tira-hi els fi<strong>de</strong>us quan arrenqui el bull.<br />
f) Li agrada … el vi amb la bóta. / No m’agrada …’l patir.<br />
Li agrada beure el vi amb la bóta. / No m’agrada veure’l patir.<br />
g) Al bagul no hi ha res; és … . /Al dorsal <strong>de</strong> la samarreta hi duia el número … .<br />
Al bagul no hi ha res; és buit. /Al dorsal <strong>de</strong> la samarreta hi duia el número vuit.<br />
h) Diumenge toca anar a … . / En saber la bona notícia, va … d’alegria.<br />
Diumenge toca anar a votar. / En saber la bona notícia, va botar d’alegria.<br />
16<br />
Fixa’t en la lletra en què acaba el mot <strong>de</strong> l’encapçalament <strong>de</strong> cada sèrie i completa amb b o v.<br />
a) estrep: estre…ada, estre…ar g) rep: re…ia, re…ent<br />
estrebada, estrebar rebia, rebent<br />
b) escriure: escri…ia, escri…ent h) haurà: ha…er, ha…ia<br />
escrivia, escrivent haver, havia<br />
c) superb: supèr…ia, super…iós i) sap: sa…ia, sa…ent<br />
supèrbia, superbiós sabia, sabent<br />
d) <strong>de</strong>ure: <strong>de</strong>…ia, <strong>de</strong>…ent j) breu: bre…íssim, bre…etat<br />
<strong>de</strong>via, <strong>de</strong>vent brevíssim, brevetat<br />
e) cap: ca…ia, ca…ent k) percep: perce…ia, perce…ent<br />
cabia, cabent percebia, percebent<br />
f) caliu: escali…ar, escali…ada l) ou: o…al, o…alat<br />
escalivar, escalivada oval, ovalat<br />
17<br />
Escriu la conjugació <strong>de</strong> l’imperfet d’indicatiu <strong>de</strong>ls verbs acabar, arribar i trobar.<br />
Acabar: acabava, acabaves, acabava, acabàvem, acabàveu, acabaven.<br />
Arribar: arribava, arribaves, arribava, arribàvem, arribàveu, arribaven.<br />
Trobar: trobava, trobaves, trobava, trobàvem, trobàveu, trobaven.<br />
18<br />
Completa els mots <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents amb v o b, segons es tracti <strong>de</strong> <strong>de</strong>rivats o pseudo<strong>de</strong>rivats.<br />
a) És una persona freda, una mica cere…ral. Li agrada resoldre enigmes per esprémer el suc <strong>de</strong> la<br />
seva cer…ellera.<br />
És una persona freda, una mica cerebral. Li agrada resoldre enigmes per esprémer el suc <strong>de</strong> la seva cervellera.<br />
©
) Esta…a amoïnat per la seva cal…esa; ha…ia pro…at molts remeis contra la cal…ície. Pro…ablement<br />
es quedarà totalment cal… . Però vol fer més pro…atures.<br />
Estava amoïnat per la seva calbesa; havia provat molts remeis contra la calvície. Probablement es quedarà<br />
totalment calb. Però vol fer més provatures.<br />
c) Els diners que <strong>de</strong>…em, apunta’ls a l’apartat <strong>de</strong>l dè…it <strong>de</strong>l compte corrent.<br />
Els diners que <strong>de</strong>vem, apunta’ls a l’apartat <strong>de</strong>l dèbit <strong>de</strong>l compte corrent.<br />
d) El mo…iment ciutadà es va mo…ilitzar contra la guerra fent truca<strong>de</strong>s als mò…ils.<br />
El moviment ciutadà es va mobilitzar contra la guerra fent truca<strong>de</strong>s als mòbils.<br />
e) La ne…ulositat augmentarà. El dia serà ennu…lat, però amb nú…ols prims.<br />
La nebulositat augmentarà. El dia serà ennuvolat, però amb núvols prims.<br />
f) Es diu d’un cos que té una trajectòria cur…ilínia quan segueix una línia cor…a.<br />
Es diu d’un cos que té una trajectòria curvilínia quan segueix una línia corba.<br />
g) Davant <strong>de</strong> casa hi ha…ia un automò…il aparcat que no el mo…ien mai <strong>de</strong> lloc.<br />
Davant <strong>de</strong> casa hi havia un automòbil aparcat que no el movien mai <strong>de</strong> lloc.<br />
h) La feina d’un escri…ent actual és diferent <strong>de</strong> la que feia l’antic escri…a.<br />
La feina d’un escrivent actual és diferent <strong>de</strong> la que feia l’antic escriba.<br />
19<br />
Cerca en <strong>les</strong> llistes anteriors la paraula que correspongui a cadascuna <strong>de</strong> <strong>les</strong> <strong>de</strong>finicions següents<br />
i escriu-la.<br />
a) Estoig <strong>de</strong> la fulla d’una espasa. h) De formes airoses, àgils.<br />
Beina. Esvelt.<br />
b) Vaca que no passa d’un any. i) Vora <strong>de</strong>l mar, d’un riu.<br />
Ve<strong>de</strong>lla. Ribera.<br />
c) Vapor o gas exhalat. j) Grup <strong>de</strong> vehic<strong>les</strong> <strong>de</strong> transport.<br />
Baf. Comboi.<br />
d) Remar. k) Població annexa.<br />
Vogar. Raval.<br />
e) Estricte, no gens indulgent. l) Arrel comestible.<br />
Sever. Rave.<br />
f) Líquid <strong>de</strong> dintre <strong>les</strong> plantes. m) irritar-se, enfuriar-se.<br />
Saba. Arravatar-se.<br />
g) Peça <strong>de</strong> metall per cordar. Sivella. n) Anar a topar fort amb alguna cosa. Envestir.<br />
20<br />
Completa <strong>les</strong> següents sèries <strong>de</strong> parau<strong>les</strong> <strong>de</strong> la mateixa família lèxica amb b o v.<br />
a) …ena, em…enar, em…enat h) a…all, da…allar, da…allada<br />
bena, embenar, embenat avall, davallar, davallada<br />
b) ri…a, ri…era, ri…atge, ri…erenc i) can…i, can…iar, bescan…iar<br />
riba, ribera, ribatge, riberenc canvi, canviar, bescanviar<br />
c) …olcar, re…olcar, em…olcar j) ca…all, ca…aller, ca…alleria<br />
bolcar, rebolcar, embolcar cavall, cavaller, cavalleria<br />
d) tro…ar, tro…ador, tro…alla k) go…ern, go…ernar, go…ernador<br />
trobar, trobador, troballa govern, governar, governador<br />
e) aca…ar, aca…ament, aca…al<strong>les</strong> l) gra…ar, gra…at, gra…ació<br />
acabar, acabament, acabal<strong>les</strong> gravar, gravat, gravació<br />
f) …aró, …aronessa, …aronia m) en…estir, en…estida<br />
baró, baronessa, baronia envestir, envestida<br />
g) co…ard, co…ardia, aco…ardir-se n) a…orrir, a…orriment, a…orrició<br />
covard, covardia, acovardir-se avorrir, avorriment, avorrició<br />
©
21<br />
Escriu quatre oracions combinant dos o més mots (o <strong>de</strong>rivats d’aquests) <strong>de</strong> <strong>les</strong> llistes <strong>de</strong>l quadre<br />
<strong>de</strong> més amunt. Per exemple: En rebentar-se un <strong>de</strong>ls pneumàtics, l’automòbil ha bolcat i ha caigut<br />
costa avall.<br />
Activitat oberta.<br />
22<br />
Relaciona <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> <strong>de</strong> la columna <strong>de</strong> l’esquerra amb <strong>les</strong> <strong>de</strong>finicions corresponents <strong>de</strong> la columna<br />
<strong>de</strong> la dreta.<br />
bel<strong>les</strong>a edat avançada<br />
vel<strong>les</strong>a conjunt <strong>de</strong> qualitats<br />
bis ordre <strong>de</strong> l’autoritat<br />
vis <strong>de</strong>l verb anar<br />
ban caragol (tija cilíndrica)<br />
van repetició<br />
probable fer conèixer quelcom<br />
provable rebutjar l’obediència<br />
rebel·lar-se factible, creïble<br />
revelar que pot ser provat<br />
bel<strong>les</strong>a: conjunt <strong>de</strong> qualitats<br />
vel<strong>les</strong>a: edat avançada<br />
bis: repetició<br />
vis: caragol (tija cilíndrica)<br />
ban: ordre <strong>de</strong> l’autoritat<br />
van: <strong>de</strong>l verb anar<br />
probable: factible, creïble<br />
provable: que pot ser provat<br />
rebel·lar-se: rebutjar l’obediència<br />
revelar: fer conèixer quelcom<br />
23<br />
Completa amb b o v segons <strong>les</strong> normes estudia<strong>de</strong>s:<br />
com…usti…le am…ulant con…ocar<br />
combustible ambulant convocar<br />
<strong>de</strong>sen…olupar …lindatge con…uls<br />
<strong>de</strong>senvolupar blindatge convuls<br />
es…rinar com…inar co…riment<br />
esbrinar combinar cobriment<br />
can…iar …lasfemar min…ar<br />
canviar blasfemar minvar<br />
…loqueig em…olicar <strong>de</strong>ce…re<br />
bloqueig embolicar <strong>de</strong>cebre<br />
©
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
Les consonants fricatives i africa<strong>de</strong>s<br />
1<br />
Articula els sons fricatius <strong>de</strong>stacats en <strong>les</strong> seqüències següents i classifica <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> que els<br />
contenen, atenent al punt d’articulació (fricatius alveolars i fricatius palatals) i la sonoritat (sonor<br />
i sord):<br />
a) nedar a la braça / carn a la brasa<br />
nedar a la braça (fricativa alveolar sorda) / carn a la brasa (fricativa alveolar sonora)<br />
b) xec en <strong>de</strong>scobert / posa’t el gec <strong>de</strong> pell<br />
xec en <strong>de</strong>scobert (fricativa palatal sorda) / posa’t el gec <strong>de</strong> pell (fricativa palatal sonora)<br />
c) bombeta fosa / enterrar en una fossa<br />
bombeta fosa (fricativa alveolar sonora) / enterrar en una fossa (fricativa alveolar sorda)<br />
d) vagi al carrer / baixi al carrer<br />
vagi al carrer (fricativa palatal sonora) / baixi al carrer (fricativa palatal sorda)<br />
e) passar una carta / pesar una carta<br />
passar una carta (fricativa alveolar sorda) / pesar una carta (fricativa alveolar sonora)<br />
f) no para <strong>de</strong> manxar / no para <strong>de</strong> menjar<br />
no para <strong>de</strong> manxar (fricativa palatal sorda) / no para <strong>de</strong> menjar (fricativa palatal sonora)<br />
g) plantà un salze / salsa <strong>de</strong> calçots<br />
plantà un salze (fricativa alveolar sonora) / salsa <strong>de</strong> calçots (fricativa alveolar sorda)<br />
h) llegiu un llibre / roba amb lleixiu<br />
llegiu un llibre (fricativa palatal sonora) / roba amb lleixiu (fricativa palatal sorda)<br />
2<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per <strong>les</strong> lletres corresponents:<br />
a) llen[s]a la [s]endra <strong>de</strong>l bra[z]er<br />
llença la cendra <strong>de</strong>l braser<br />
b) po[z]a’n dos tro[s]os [s]en[s]er[s]<br />
posa’n dos trossos sencers<br />
c) hi ha set[z]e [s]iris ence[z]os<br />
hi ha setze ciris encesos<br />
d) la ro[s]a <strong>de</strong>l lla[s]et és la Ro[z]a<br />
la rossa <strong>de</strong>l llacet és la Rosa<br />
e) no li té [ʒ]ens d’enve[ʒ]a<br />
no li té gens d’enveja<br />
f) el [ʒ]ersei <strong>de</strong>l col·le[ʒ]i<br />
el jersei <strong>de</strong>l col·legi<br />
g) el gui[ʃ] és al cala[ʃ]<br />
el guix és al calaix<br />
h) Agafa els pe[ʃ]os <strong>de</strong> la [ʃ]ar[ʃ]a<br />
Agafa els peixos <strong>de</strong> la xarxa<br />
3<br />
Classifica els mots <strong>de</strong>stacats segons el so <strong>de</strong> la essa: sonora [z] / sorda [s].<br />
a) han caçat un porc senglar / s’han casat pel civil<br />
b) una peça <strong>de</strong> ferro / el ferro pesa molt<br />
c) una zona verda / quan la flauta sona…<br />
©
d) una noia rosseta / una roseta vermella<br />
e) un cel estelat / un animal en zel<br />
f) l’àguila ja ha vist la presa / té molta pressa.<br />
g) creixen salzes a la ribera / salses picants<br />
4<br />
Essa sonora [z] Essa sorda [s]<br />
casat caçat<br />
pesa peça<br />
zona sona<br />
roseta rosseta<br />
zel cel<br />
presa pressa<br />
salzes salses<br />
Completa els fragments següents amb la grafia correcta <strong>de</strong> la essa sonora.<br />
a) distingir belle…a <strong>de</strong> velle…a j) plantar al…ines i sal…es<br />
distingir bel<strong>les</strong>a <strong>de</strong> vel<strong>les</strong>a plantar alzines i salzes<br />
b) omple el dipò…it <strong>de</strong> ben…ina k) al <strong>de</strong>…embre el vi…itarem<br />
omple el dipòsit <strong>de</strong> benzina al <strong>de</strong>sembre el visitarem<br />
c) un tran…atlàntic enfon…at l) el mu…eu <strong>de</strong> l’esglé…ia<br />
un transatlàntic enfonsat el museu <strong>de</strong> l’església<br />
d) els dot…e signes <strong>de</strong>l …odíac m) un esmor…ar molt sen…ill<br />
els dotze signes <strong>de</strong>l zodíac un esmorzar molt senzill<br />
e) cal organit…ar el tràn…it n) fer l’anàli…i <strong>de</strong> la seva te…i<br />
cal organitzar el trànsit fer l’anàlisi <strong>de</strong> la seva tesi<br />
f) la col·li…ió provocà l’explo…ió o) la cri…i <strong>de</strong>l na…isme<br />
la col·lisió provocà l’explosió la crisi <strong>de</strong>l nazisme<br />
g) in<strong>de</strong>mnit…ar-lo per le…ions p) els ga…os <strong>de</strong> la capa d’o…ó<br />
in<strong>de</strong>mnitzar-lo per <strong>les</strong>ions els gasos <strong>de</strong> la capa d’ozó<br />
h) ca…os que cal re…oldre q) po…ar il·lu…ió en una co…a<br />
casos que cal resoldre posar il·lusió en una cosa<br />
i) els paï…os <strong>de</strong> l’À…ia central r) pe…ar mone<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l bron…e<br />
els països <strong>de</strong> l’Àsia central pesar mone<strong>de</strong>s <strong>de</strong> bronze<br />
5<br />
Completa els fragments següents amb ss, s o c, d’acord amb <strong>les</strong> normes ortogràfiques <strong>de</strong> la<br />
essa sorda.<br />
a) una pòli…a d’a…eguran…es j) di…fre…es molt e…tranyes<br />
una pòlissa d’assegurances disfresses molt estranyes<br />
b) brin… <strong>de</strong> …afrà a l’arrò… k) ho per…ep com un contra…entit<br />
brins <strong>de</strong> safrà a l’arròs ho percep com un contrasentit<br />
c) un tro… o bo…í <strong>de</strong> can…alada l) va re…eguir tot l’auto…ervei<br />
un tros o bocí <strong>de</strong> cansalada va resseguir tot l’autoservei<br />
d) pa…a un dies a …arago…a m) la discu…ió <strong>de</strong>l pre…upost<br />
passa un dies a Saragossa la discussió <strong>de</strong>l pressupost<br />
e) di…oldre …ucre per endol…ir-<strong>les</strong> n) no fun…iona la impre…ora<br />
dissoldre sucre per endolcir-<strong>les</strong> no funciona la impressora<br />
©
f) ex…edir-se amb un a…a…inat o) no el tro…egis; el vull sen…er<br />
excedir-se amb un assassinat no el trossegis; el vull sencer<br />
g) esperan…es <strong>de</strong> convèn…e’ls p) turi…tes e…tranger… a Eivi…a<br />
esperances <strong>de</strong> convènce’ls turistes estrangers a Eivissa<br />
h) tot l’entre…òl re…ona ma…a q) re…orgir entre <strong>les</strong> …endres<br />
tot l’entresòl ressona massa ressorgir entre <strong>les</strong> cendres<br />
i) li van re…orgir <strong>les</strong> for…es r) el pre…entiment d’una nova erup…ió<br />
li van ressorgir <strong>les</strong> forces el pressentiment d’una nova erupció<br />
6<br />
Forma els <strong>de</strong>rivats <strong>de</strong>ls verbs següents que acabin amb -gressió, -gressor / gressora; -missió,<br />
-missor/missora; -pressió, -pressor/pressora i fes els canvis que calguin perquè resulti una expressió<br />
ben formada:<br />
a) agredir un infant<br />
agressió a un infant / agressor d’un infant<br />
b) comprimir <strong>les</strong> da<strong>de</strong>s<br />
compressió <strong>de</strong> <strong>les</strong> da<strong>de</strong>s / compressor <strong>de</strong> da<strong>de</strong>s<br />
c) transmetre els senyals<br />
transmissió <strong>de</strong> senyals / transmissor <strong>de</strong> senyals<br />
d) imprimir un text<br />
impressió d’un text / impressor <strong>de</strong> textos<br />
e) transgredir la llei<br />
transgressió <strong>de</strong> la llei / trangressor <strong>de</strong> la llei<br />
f) oprimir els feb<strong>les</strong><br />
opressió <strong>de</strong>ls feb<strong>les</strong> / opressor <strong>de</strong>ls feb<strong>les</strong><br />
g) emetre un missatge emissió d’un missatge / emissor d’un missatge<br />
7<br />
Amb els sufixos -issa /-dissa i -assa, forma un substantiu a partir d’aquestes parau<strong>les</strong>: palla,<br />
trencar, cuir, córrer, pi(n), llonga(n), gallina, bellugar, mula, nodrir.<br />
Pallissa, trencadissa, cuirassa, corredissa, pinassa, llonganissa, gallinassa, bellugadissa, mulassa, nodrissa.<br />
8<br />
Segons <strong>les</strong> normes, completa els fragments següents amb <strong>les</strong> lletres s, c o ç:<br />
a) parla amb …ignes j) persona suspica…<br />
parla amb signes persona suspicaç<br />
b) el llac <strong>de</strong>ls …ignes k) amanir l’en…iam<br />
el llac <strong>de</strong>ls cignes amanir l’enciam<br />
c) …essió contínua l) cobrir <strong>de</strong> cal… viva<br />
sessió contínua cobrir <strong>de</strong> calç viva<br />
d) fer …essió <strong>de</strong>ls béns m) raó convin…ent<br />
fer cessió <strong>de</strong>ls béns raó convincent<br />
e) la fal… i el martell n) can…alada viada<br />
la falç i el martell cansalada viada<br />
f) un tro… d’escor…a o) petit com una pu…a<br />
un tros d’escorça petit com una puça<br />
g) l’aven… o progrés p) sot…obrar una nau<br />
l’avenç o progrés sotsobrar una nau<br />
h) un eri…ó <strong>de</strong> mar q) una veu que en…isa<br />
un eriçó <strong>de</strong> mar una veu que encisa<br />
i) pudor <strong>de</strong> …ofre r) caure per un …ingle<br />
pudor <strong>de</strong> sofre caure per un cingle<br />
©
9<br />
Agrupa per famílies lèxiques <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents i completa-<strong>les</strong> amb <strong>les</strong> lletres c o ç. Per<br />
exemple: a) braç; b) bracet; c) bracejar.<br />
a) balan…a, for…a, gla…, feli…, peda…, cal…es, convèn…er, auda…;<br />
b) gla…ó, cal…otets, for…ut, peda…et, feli…itat, audà…ia, conven…ut, balan…í;<br />
c) for…ejar, feli…itació, cal…otada, balan…ejar, gla…era, apeda…ar, auda…ment, conven…iment.<br />
Famílies lèxiques:<br />
a) balança; b) balancí; c) balancejar.<br />
a) força; b) forçut; c) forcejar.<br />
a) glaç; b) glaçó; c) glacera.<br />
a) feliç; b) felicitat; c) felicitació.<br />
a) pedaç; b) pedacet; c) apedaçar.<br />
a) calces; b) calçotets; c) calçotada.<br />
a) convèncer; b) convençut; c) convenciment.<br />
a) audaç; b) audàcia; c) audaçment.<br />
10<br />
Amb el sufix -ança /-ença, escriu en singular i plural els <strong>de</strong>rivats que corresponen als verbs o<br />
els adjectius següents. Per exemple: confiança, confiances.<br />
puixant, creure, complaure, doler, estar, malvoler, versemblant, <strong>de</strong>fallir, lloar, venjar.<br />
Puixant: puixança, puixances.<br />
Creure: creença, creences.<br />
Complaure: complaença, complaences.<br />
Doler: dolença, dolences.<br />
Estar: estança, estances.<br />
Malvoler: malvolença, malvolences.<br />
Versemblant: versemblança, versemblances.<br />
Defallir: <strong>de</strong>fallença, <strong>de</strong>fallences.<br />
Lloar: lloança, lloances.<br />
venjar: venjança, venjances.<br />
11<br />
Classifica els mots <strong>de</strong>stacats segons el so fricatiu palatal: sonor [ʒ] / sord [ʃ].<br />
a) els revolts em maregen / molts mereixen aprovar<br />
b) vehicle <strong>de</strong> cinc marxes / anotar als marges<br />
c) un joc <strong>de</strong> cartes / el xoc <strong>de</strong> dos cossos<br />
d) una finestra reixada / ha pescat una rajada<br />
So fricatiu palatal sonor [ʒ] So fricatiu palatal sord [ʃ]<br />
maregen mereixen<br />
marges marxes<br />
joc xoc<br />
rajada reixada<br />
12<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes, completa <strong>les</strong> frases següents amb <strong>les</strong> lletres j o g:<br />
a) A…uda’m a pen…ar el pi…ama. g) La vida <strong>de</strong> …esús a …erusalem.<br />
Ajuda’m a penjar el pijama. La vida <strong>de</strong> Jesús a Jerusalem.<br />
b) Són unes espon…es molt flon…es. h) Va a un col·le…i <strong>de</strong> …esuïtes.<br />
Són unes esponges molt flonges. Va a un col·legi <strong>de</strong> jesuïtes.<br />
©
c) Sorte…en una …oia d’ar…ent. i) El …ardí és ben …ebrat.<br />
Sortegen una joia d’argent. El jardí és ben gebrat.<br />
d) És el refu…i <strong>de</strong>l fu…itiu. j) Afe…iu-ne a l’alber…ínia un ra…olí.<br />
És el refugi <strong>de</strong>l fugitiu. Afegiu-ne a l’albergínia un rajolí.<br />
e) Es plante…en nous ob…ectius. k) …eia en un llit ma…estuós.<br />
Es plantegen nous objectius. Jeia en un llit majestuós.<br />
f) És el nou pro…ecte <strong>de</strong> l’en…inyer. l) Els …ueus anomenen Déu …ehovà.<br />
És el nou projecte <strong>de</strong> l’enginyer. Els jueus anomenen Déu Jehovà.<br />
13<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes ortogràfiques, completa els fragments següents amb <strong>les</strong> lletres x<br />
o ix:<br />
a) un pam <strong>de</strong> gru… f) o ca…a o fa…a!<br />
un pam <strong>de</strong> gruix o caixa o faixa!<br />
b) gui… d’engui…ar g) el seny i la rau…a<br />
guix d’enguixar el seny i la rauxa<br />
c) porcs d’engre… h) el país <strong>de</strong> …au…a<br />
porcs d’engreix el país <strong>de</strong> xauxa<br />
d) …umar-se el dit i) amba…ada …inesa<br />
xumar-se el dit ambaixada xinesa<br />
e) …arrup <strong>de</strong> madu…a j) el que…al <strong>de</strong>l seny<br />
xarrup <strong>de</strong> maduixa el queixal <strong>de</strong>l seny<br />
14<br />
Articula els sons africats <strong>de</strong>stacats en <strong>les</strong> seqüències següents i classifica <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> que els<br />
contenen atenent al punt d’articulació (africats alveolars i africats palatals) i la sonoritat (sonor<br />
i sord):<br />
a) la mosca tse-tse / el dotzè classificat<br />
la mosca tse-tse (africat alveolar sord) / el dotzè classificat (africat alveolar sonor)<br />
b) encendre la metxa / el metge cirurgià<br />
encendre la metxa (africat palatal sord) / el metge cirurgià (africat palatal sonor)<br />
c) jocs d’atzar / el tsar <strong>de</strong> Rússia<br />
jocs d’atzar (africat alveolar sonor) / el tsar <strong>de</strong> Rússia (africat alveolar sord)<br />
d) metzina o verí / en forma <strong>de</strong> petxina<br />
metzina o verí (africat palatal sonor) / en forma <strong>de</strong> petxina (africat palatal sord)<br />
e) afectats pel tsunami / tocar la botzina<br />
afectats pel tsunami (africat alveolar sord) / tocar la botzina (africat alveolar sonor)<br />
f) mitjons <strong>de</strong> fil / clavetejat <strong>de</strong> tatxots<br />
mitjons <strong>de</strong> fil (africat palatal sonor) / clavetejat <strong>de</strong> tatxots (africat palatal sord)<br />
g) potser no és res / l’ofici <strong>de</strong> rellotger<br />
potser no és res (africat alveolar sord) / l’ofici <strong>de</strong> rellotger (africat alveolar sonor)<br />
15<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per <strong>les</strong> lletres corresponents:<br />
a) populari[ʣ]à el mot [ʦ]unami<br />
popularitzà el mot tsunami<br />
b) po[ʦ]er li feien la gui[ʣ]a<br />
potser li feien la guitza<br />
c) els materials sòli[ʦ] i els líqui[ʦ]<br />
els materials sòlids i els líquids<br />
d) <strong>de</strong>si[ʤ]a la mo[ʧ]illa i l’esto[ʧ]<br />
<strong>de</strong>sitja la motxilla i l’estoig<br />
©
e) <strong>les</strong> <strong>de</strong>l mi[ʧ] són més lle[ʤ]es<br />
<strong>les</strong> <strong>de</strong>l mig són més lletges<br />
f) tenir un empa[ʧ] <strong>de</strong> forma[ʤ]e<br />
tenir un empatx <strong>de</strong> formatge<br />
16<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes anteriors, completa <strong>les</strong> frases següents amb <strong>les</strong> lletres que corresponguin<br />
als sons [ʒ] [ʤ] o [ʧ].<br />
a) Aquesta font ra…a molt; fa un bon ra… .<br />
Aquesta font raja molt; fa un bon raig.<br />
b) Es pot dir una mi…a part o un mi… .<br />
Es pot dir una mitja part o un mig.<br />
c) Treu un cartu… <strong>de</strong> la cartu…era.<br />
Treu un cartutx <strong>de</strong> la cartutxera.<br />
d) No <strong>de</strong>si…is tant: el <strong>de</strong>si… no et <strong>de</strong>ixa viure.<br />
No <strong>de</strong>sitgis tant: el <strong>de</strong>sig no et <strong>de</strong>ixa viure.<br />
e) Vol bate…ar el nadó i vol celebrar el bate… .<br />
Vol batejar el nadó i vol celebrar el bateig.<br />
f) La posta <strong>de</strong> sol era ro…enca, d’un ro… daurat.<br />
La posta <strong>de</strong> sol era rogenca, d’un roig daurat.<br />
g) Era bo… i li agafaven atacs <strong>de</strong> bo…eria.<br />
Era boig i li agafaven atacs <strong>de</strong> bogeria.<br />
h) El va <strong>de</strong>spa…ar quan sortia <strong>de</strong>l <strong>de</strong>spa… .<br />
El va <strong>de</strong>spatxar quan sortia <strong>de</strong>l <strong>de</strong>spatx.<br />
i) Era molt lle… i la seva lle…or l’amoïnava molt.<br />
Era molt lleig i la seva lletjor l’amoïnava molt.<br />
17<br />
Transcriu fonèticament <strong>les</strong> grafies <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s <strong>de</strong> <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> següents segons que corresponguin<br />
al so <strong>de</strong> xeix [ʃ] o al so ics [ks] o [gz].<br />
xifra inexacta, examen complex, exercici exagerat, exhibir la rauxa, exhibició <strong>de</strong> boxa, inexpert a<br />
la xarxa, exultar d’èxit, fixar el màxim, exhalar un flux<br />
xifra inexacta: [ʃ] [gz]<br />
examen complex: [gz] [ks]<br />
exercici exagerat: [gz] [gz]<br />
exhibir la rauxa: [gz] [ʃ]<br />
exhibició <strong>de</strong> boxa: [gz] [ks]<br />
inexpert a la xarxa: [ks] [ʃ] [ʃ]<br />
exultar d’èxit: [gz] [gz]<br />
fixar el màxim: [ks] [ks]<br />
exhalar un flux: [gz] [ks]<br />
18<br />
Fes explícit el significat d’aquests parells <strong>de</strong> mots a través d’una frase:<br />
excedir / accedir; excepció / accepció; excés / excés.<br />
Activitat oberta.<br />
19<br />
Marca, en <strong>les</strong> seqüències següents, on es produeixen <strong>les</strong> sonoritzacions per contacte. Després<br />
transcriu-ne els sons i fes-ne una pronúncia acurada.<br />
a) roig intens / roig cirera<br />
La sonorització es produeix a roig intens: [rɔʤintɛns]<br />
b) tots simpàtics / tots amab<strong>les</strong><br />
©
La sonorització es produeix a tots amab<strong>les</strong>: [toʣəmab.bləs]<br />
c) greix sobrant / greix animal<br />
La sonorització es produeix a greix animal: [gɾeʒənimal]<br />
d) esquetx ofensiu / esquetx teatral<br />
La sonorització es produeix a esquetx ofensiu: [əskeʤufənsiu]<br />
e) complex infantil / complex traumàtic<br />
La sonorització es produeix a complex infantil: [kumplɛgzinfəntil]<br />
f) llençar <strong>les</strong> sobres / aturar <strong>les</strong> obres<br />
La sonorització es produeix a aturar <strong>les</strong> obres: [ətuɾaləzɔbɾəs]<br />
20<br />
Els parells <strong>de</strong> seqüències següents són parònimes (només contrasten per la sonoritat <strong>de</strong> la<br />
essa).<br />
Fes-ne una pronúncia acurada i, <strong>de</strong>sprés, explicita’n el significat amb una frase.<br />
a) <strong>les</strong> a<strong>les</strong> / <strong>les</strong> sa<strong>les</strong><br />
b) uns ous / uns sous<br />
c) unes oques / unes soques<br />
d) molts avis / molts savis<br />
e) <strong>les</strong> eleccions / <strong>les</strong> seleccions<br />
f) cas oposat / cas suposat<br />
g) més alt /més sal<br />
Activitat oberta.<br />
©
Normativa bàsica <strong>de</strong> la llengua<br />
<strong>Fonètica</strong> i <strong>ortografia</strong><br />
Les consonants nasals, laterals i ròtiques<br />
1<br />
Articula els sons nasals <strong>de</strong>stacats a <strong>les</strong> seqüències següents i classifica <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> que els<br />
contenen, atenent al punt d’articulació: bilabial, alveolar, palatal, velar.<br />
a) L’estadi era un clam. f) Treu la clau <strong>de</strong>l pany.<br />
b) Fes-li un reny per la ma<strong>les</strong>a. g) La neu ja es fon.<br />
c) És el clan <strong>de</strong> la màfia. h) No és un bolet sinó un fong.<br />
d) Quin fangueig! Tot és ple <strong>de</strong> fang. i) Prop <strong>de</strong> l’estany hi ha un estanc.<br />
e) Fan un pam d’ample. h) S’ha trencat el rem <strong>de</strong> la barca.<br />
2<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per <strong>les</strong> lletres corresponents.<br />
a) co[m]tabilitat i[m]presci[n]dible d) és un [ɲ]icris; no res el to[m]ba<br />
comptabilitat imprescindible és un nyicris; no res el tomba<br />
b) co[m]fiar en el trio[m]f e) aquest a[ɲ] hi ha cra[ŋ]s <strong>de</strong> riu<br />
confiar en el triomf aquest any hi ha crancs <strong>de</strong> riu<br />
c) e[m]mig <strong>de</strong>ls co[m]vidats f) qui[n] dri[ŋ] fa el cascavell!<br />
enmig <strong>de</strong>ls convidats quin dring fa el cascavell!<br />
3<br />
Bilabial [m] Alveolar [n] Palatal [ɲ] Velar [ŋ]<br />
clam, pam, rem clan, fan, fon reny, pany, estany fang, fong, estanc<br />
D’acord amb <strong>les</strong> normes anteriors (incloses <strong>les</strong> excepcions), completa els fragments següents<br />
amb <strong>les</strong> lletres m, n o nn.<br />
a) quedar i…mune h) ta…mateix ho farà p) una circu…ferència<br />
quedar immune tanmateix ho farà una circumferència<br />
b) una variada ga…ma i) un ca…vi i…ovador p) co…fluir dos rius<br />
una variada gamma un canvi innovador confluir dos rius<br />
c) s’alegrà gra…ment j) personatge i…fluent q) co…plir la promesa<br />
s’alegrà granment personatge influent complir la promesa<br />
d) el bar <strong>de</strong>l xa…frà k) <strong>de</strong>ce…i co…vuls r) gri…par per la paret<br />
el bar <strong>de</strong>l xamfrà <strong>de</strong>cenni convuls grimpar per la paret<br />
e) <strong>de</strong> tara…à i…ocent l) bo…bolla <strong>de</strong> sabó s) facultat i…ata<br />
<strong>de</strong> tarannà innocent bombolla <strong>de</strong> sabó facultat innata<br />
f) i…mersió submarina m) i…fondre co…fiança t) i…vocar clemè…cia<br />
immersió submarina infondre confiança invocar clemència<br />
g) publicar un pa…flet n) co…exió dificultosa<br />
publicar un pamflet connexió dificultosa<br />
4<br />
Amb el prefix en- o em- forma els verbs <strong>de</strong>rivats d’aquests noms. Per exemple: boig → embogir.<br />
bena, presó, muralla, fang, capçal, boig, magatzem, forn, prova, <strong>de</strong>ute, màscara, fosc, pitjor, fort.<br />
embenar, empresonar, emmurallar, enfangar, encapçalar, embogir, emmagatzemar, enfornar, emprovar,<br />
en<strong>de</strong>utar, emmascarar, enfosquir, empitjorar, enfortir.<br />
©
5<br />
Amb el prefix con- o com- forma uns altres verbs <strong>de</strong>rivats <strong>de</strong>ls següents:<br />
…penetrar, …viure, …batre, …moure, …fiar, …vèncer, …firmar, …plaure, …memorar, …figurar.<br />
compenetrar, conviure, combatre, commoure, confiar, convèncer, confirmar, complaure, commemorar,<br />
configurar.<br />
6<br />
Escriu els contraris <strong>de</strong>ls noms següents, afegint els prefixos in- o im- segons correspongui:<br />
…probable, …fal·lible, …vàlid, …batut, …fecund, …necessari, …mòbil, …merescut, …viable, …previsible,<br />
…fèrtil.<br />
improbable, infal·lible, invàlid, imbatut, infecund, innecessari, immòbil, immerescut, inviable, imprevisible,<br />
infèrtil.<br />
7<br />
Escriu m o mp en <strong>les</strong> expressions següents.<br />
a) caure en la te…tació j) saldar els co…tes<br />
caure en la temptació saldar els comptes<br />
b) els rails <strong>de</strong>l tra…via k) el co…te i la co…tessa<br />
els rails <strong>de</strong>l tramvia el comte i la comtessa<br />
c) assu…te <strong>de</strong>licat l) ate…tat mortal<br />
assumpte <strong>de</strong>licat atemptat mortal<br />
d) <strong>les</strong> e…pre…tes dactilars m) entrada trio…fal<br />
<strong>les</strong> empremtes dactilars entrada triomfal<br />
e) obrir un co…te al banc n) e…fatitzar una frase<br />
obrir un compte al banc emfatitzar una frase<br />
f) presu…ció d’innocència o) sí…tomes <strong>de</strong>l còlera<br />
presumpció d’innocència símptomes <strong>de</strong>l còlera<br />
g) animal a…fibi p) publicat a la pre…sa<br />
animal amfibi publicat a la premsa<br />
h) quedar exe…t <strong>de</strong>l servei q) pagar al co…tat<br />
quedar exempt <strong>de</strong>l servei pagar al comptat<br />
i) amb un so…rís als llavis amb un somrís als llavis<br />
8<br />
Articula els sons laterals <strong>de</strong>stacats a <strong>les</strong> seqüències següents i classifica <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> que els<br />
contenen, atenent al punt d’articulació: lateral alveolar o palatal<br />
a) un lustre són cinc anys g) el call o barri jueu<br />
b) donar llustre a un moble h) em fa mal el coll<br />
c) amb cola <strong>de</strong> fuster i) el mall <strong>de</strong>l picapedrer<br />
d) una colla d’estudiants j) dinar col amb patates<br />
e) et cal un aval pel préstec k) un milió d’euros<br />
f) el rai baixa riu avall l) és millor que te’n vagis<br />
Alveolar [l] Palatal [ʎ]<br />
lustre, cola, cal, aval, mal, col, milió llustre, colla, avall, call, coll, millor<br />
9<br />
Articula acuradament els sons <strong>de</strong> <strong>les</strong> lletres <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s a <strong>les</strong> seqüències següents. a) llaç d’una<br />
corbata / jaç per dormir<br />
b) El ioga? –No el practica / El lloga? –A quin preu?<br />
c) llebre al bosc / gebre al bosc<br />
d) I amb pega, anirà bé?<br />
©
e) Llampega? –Anirà bé, si plou.<br />
f) un bon lloc / un bon joc<br />
g) i una nova cara / lluna nova<br />
h) més <strong>de</strong> lluny / mes <strong>de</strong> juny.<br />
i) De iot, no n’hi ha cap al port / De llot, no n’hi ha gens a la bassa.<br />
Activitat oral.<br />
10<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per <strong>les</strong> lletres corresponents:<br />
a) s’ha espa[ʎʎ]at el re[ʎ]otge e) la secció d’a[ll]etisme no ru[ʎʎ]a<br />
s’ha espatllat el rellotge la secció d’atletisme no rutlla<br />
b) ser un a[ll]icient per a un a[ll]eta f) tenen els u[ʎ]s ame[ʎʎ]ats<br />
ser un al·licient per a un atleta tenen els ulls ametllats<br />
c) co[ll]ecció <strong>de</strong> bi[ʎʎ]ets antics g) fica el xanda[ʎ] a la motxi[ʎ]a<br />
col·lecció <strong>de</strong> bitllets antics fica el xandall a la motxilla<br />
d) so[ll]icità la bu[ʎʎ]eta mi[l]ionària h) la rebe[ll]ió d’un mi[l]er <strong>de</strong> presos<br />
sol·licità la butlleta milionària la rebel·lió d’un miler <strong>de</strong> presos<br />
11<br />
Completa aquests fragments amb <strong>les</strong> lletres l o l·l segons correspongui.<br />
a) la insta…ació e…èctrica g) d’inte…igència e…evada<br />
la instal·lació elèctrica d’intel·ligència elevada<br />
b) un mi…er <strong>de</strong> gori…es h) e…ogiar una pe…ícula<br />
un miler <strong>de</strong> goril·<strong>les</strong> elogiar una pel·lícula<br />
c) ce…ebrar el mi…enari i) <strong>les</strong> seqüe…es <strong>de</strong> la co…isió<br />
celebrar el mil·lenari <strong>les</strong> seqüe<strong>les</strong> <strong>de</strong> la col·lisió<br />
d) una se…ecció <strong>de</strong> nove…es j) e…aborar noves cè…u<strong>les</strong><br />
una selecció <strong>de</strong> novel·<strong>les</strong> elaborar noves cèl·lu<strong>les</strong><br />
e) co…aborar en la so…ució k) fer la so…icitud amb ante…ació<br />
col·laborar en la solució fer la sol·licitud amb antelació<br />
f) anu…ar <strong>les</strong> e…eccions l) pa…iar l’a…èrgia al po…en<br />
anul·lar <strong>les</strong> eleccions pal·liar l’al·lèrgia al pol·len<br />
12<br />
Cerca, per a cadascun <strong>de</strong>ls mots següents, almenys una paraula que sigui <strong>de</strong> la mateixa família.<br />
Per exemple: rebel·lió → rebel·lar-se / rebel·lia.<br />
al·legar, bèl·lic, cancel·lar, col·laborar, col·leccionar, col·locar, il·legal, instal·lació, intel·ligible,<br />
pal·liar, pol·luir, sol·licitar, tranquil·la, vacil·lar.<br />
al·legació, bel·licós, cancel·lació, col·laboració, col·lecció, col·locació, il·legalitat, instal·lar, intel·ligibilitat,<br />
pal·liatiu, pol·lució, sol·licitud, tranquil·litat, vacil·lació.<br />
13<br />
Fes explícit, per mitjà d’una frase, el significat <strong>de</strong> cadascun d’aquests parells <strong>de</strong> mots.<br />
al·locució (discurs) / elocució (manera <strong>de</strong> parlar); al·ludir (referir-se) / eludir (<strong>de</strong>fugir); cel·la (compartiment<br />
petit) / cella (part superior <strong>de</strong> l’ull) ; rebel·lar-se (refusar l’obediència) / revelar (fer conèixer<br />
o fer visible); estel·lar (si<strong>de</strong>ral) / estelat (ple d’estels); vil·la (gran casa rural) / vila (ciutat<br />
petita).<br />
Activitat oberta.<br />
14<br />
Articula els sons <strong>de</strong>stacats a <strong>les</strong> seqüències següents i classifica <strong>les</strong> parau<strong>les</strong> que els contenen,<br />
atenent al nombre <strong>de</strong> vibracions: bategant o vibrant.<br />
no para <strong>de</strong> ploure / la parra s’enfila té molta barra / pegar-li amb la vara<br />
amarrat al moll / amarat <strong>de</strong> suor treure’s la careta / la carreta plena<br />
productes barats / els camins barrats l’aviram <strong>de</strong> corral / canta en una coral<br />
©
15<br />
Completa els fragments següents amb r o rr segons correspongui.<br />
a) l’olive…a, un a…bre <strong>de</strong> con…eu e) t…obà una mina …ica en o…<br />
l’olivera, un arbre <strong>de</strong> conreu trobà una mina rica en or<br />
b) una esc…ipto…a neo…omàntica f) e…adicà el mal amb un …aig làse…<br />
una escriptora neoromàntica eradicà el mal amb un raig làser<br />
c) va so…p…end…e tot el ba…i g) cal a…encar-lo <strong>de</strong> soca-…el<br />
va sorprendre tot el barri cal arrencar-lo <strong>de</strong> soca-rel<br />
d) <strong>les</strong> ba…aques <strong>de</strong> l’ext…a…adi h) la …adiació o llum infra…oja<br />
<strong>les</strong> barraques <strong>de</strong> l’extraradi la radiació o llum infraroja<br />
16<br />
Fes l’elocució <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents i posa entre parèntesis la r final <strong>de</strong>ls mots en què s’emmu<strong>de</strong>ix<br />
i subratlla-la en els mots en què es manté.<br />
a) En albirar el far <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l mar, els mariners van pensar en la llar familiar i en llurs mullers.<br />
En albira(r) el far <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l mar, els marine(r)s van pensa(r) en la llar familiar i en llurs mulle(r)s.<br />
b) Els miners consi<strong>de</strong>ren que és prematur assegurar si, <strong>de</strong> la mina, en pot sortir or pur <strong>de</strong> manera<br />
regular.<br />
Els mine(r)s consi<strong>de</strong>ren que és prematur assegura(r) si, <strong>de</strong> la mina, en pot sorti(r) or pur <strong>de</strong> manera regular.<br />
c) Amb el cor a la mà t’haig <strong>de</strong> confessar que no tinc prou valor per enfrontar-m’hi: li tinc por,<br />
fins i tot terror.<br />
Amb el cor a la mà t’haig <strong>de</strong> confessa(r) que no tinc prou valor per enfrontar-m’hi: li tinc po(r), fins i tot<br />
terror.<br />
17<br />
Bategant [ ] Vibrant [r]<br />
para, amarat, barats, vara, careta, coral parra, amarrat, barrats, barra, carreta, corral<br />
Tenint en compte que hi ha parau<strong>les</strong> acaba<strong>de</strong>s amb els sufixos -ar, -er, -or, i -dor, completa<br />
<strong>les</strong> parau<strong>les</strong> agu<strong>de</strong>s <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s amb r o amb accent segons calgui.<br />
a) mostrar sereno i) és un noi esquerra<br />
mostrar serenor és un noi esquerrà<br />
b) ciutada <strong>de</strong>l món j) hi ha un coloma al campana<br />
ciutadà <strong>de</strong>l món hi ha un colomar al campanar<br />
c) el peixate <strong>de</strong>l mercat k) un mocado <strong>de</strong> pape<br />
el peixater <strong>de</strong>l mercat un mocador <strong>de</strong> paper<br />
d) prendre un consome l) el caixo <strong>de</strong>ls retalls<br />
prendre un consomé el caixó <strong>de</strong>ls retalls<br />
e) la cendra <strong>de</strong>l cendre n) l’escalfo <strong>de</strong>l foc<br />
la cendra <strong>de</strong>l cendrer l’escalfor <strong>de</strong>l foc<br />
f) pren ale abans <strong>de</strong> pujar o) en un canto <strong>de</strong> la sala<br />
pren alè abans <strong>de</strong> pujar en un cantó <strong>de</strong> la sala<br />
g) <strong>les</strong> claus <strong>de</strong>l claue p) la claro i la fosco<br />
<strong>les</strong> claus <strong>de</strong>l clauer la claror i la foscor<br />
h) el fossa o cementiri q) venedo <strong>de</strong> bestia<br />
el fossar o cementiri venedor <strong>de</strong> bestiar<br />
18<br />
Completa <strong>les</strong> formes verbals <strong>de</strong> <strong>les</strong> frases següents amb r o amb accent segons correspongui.<br />
a) En senti l’esclat <strong>de</strong> <strong>les</strong> bombes, tothom se senti in<strong>de</strong>fens.<br />
b) La font <strong>de</strong>ixà <strong>de</strong> raja aquell estiu i ja no raja mai més.<br />
©
c) L’altre dia s’ennuega bevent <strong>de</strong>l porró. Jo també m’hi vaig ennuega una vegada.<br />
d) Li va estrènye el coll fins que l’escanya. Es va <strong>de</strong>sploma i rodola esca<strong>les</strong> avall.<br />
e) L’olla havia <strong>de</strong> bulli mitja hora i només bulli <strong>de</strong>u minuts.<br />
En sentir l’esclat <strong>de</strong> <strong>les</strong> bombes, tothom se sentí in<strong>de</strong>fens.<br />
La font <strong>de</strong>ixà <strong>de</strong> rajar aquell estiu i ja no rajà mai més.<br />
L’altre dia s’ennuegà bevent <strong>de</strong>l porró. Jo també m’hi vaig ennuegar una vegada.<br />
Li va estrènyer el coll fins que l’escanyà. Es va <strong>de</strong>splomar i rodolà esca<strong>les</strong> avall.<br />
L’olla havia <strong>de</strong> bullir mitja hora i només bullí <strong>de</strong>u minuts.<br />
©