Revista núm. 84 Desembre 2002.p65 - Santa Margarida i els Monjos
Revista núm. 84 Desembre 2002.p65 - Santa Margarida i els Monjos
Revista núm. 84 Desembre 2002.p65 - Santa Margarida i els Monjos
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Butlletí informatiu de l’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong><br />
1<br />
Any XXI<br />
Número<br />
<strong>84</strong><br />
<strong>Desembre</strong> 2002<br />
○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○ ○<br />
Urbanització<br />
de carrers<br />
a la Ràpita<br />
Propera<br />
inauguració<br />
inauguració<br />
de la<br />
Plaça<br />
d’Europa d’Europa<br />
LES ORDENANCES FISCALS EN VIGOR PER A 2003
Pasqual Maragall visita el nostre municipi<br />
El president del Grup Parlamentari Socialista,<br />
Pasqual Maragall va efectuar una visita<br />
oficial al nostre municipi el pasat dia<br />
13 de novembre, acompanyat d<strong>els</strong><br />
diputats al Parlament de Catalunya Sr.<br />
Roberto Labandera i Sra. Assumpta Baig.<br />
El motiu d’aquesta visita fou copsar<br />
damunt el terreny la diferent problemàtica<br />
amb què es troben <strong>els</strong> nostres pobles. Així,<br />
SUMARI<br />
Portada Pàg. 1<br />
Agenda Pàg. 2<br />
Informació Municipal Pàg. 3<br />
Urbanització Cal Rubió II Pàg. 4<br />
Plaça d’Europa Pàg. 5<br />
Ordenances Fiscals Pàg. 6<br />
Festa del Most de la Ràpita Pàg. 7<br />
Cooperació i Solidaritat Pàg. 8<br />
Benestar Social Pàg. 9<br />
Joventut Pàg. 10<br />
Esports Pàg. 11<br />
Centenari la Margaridoia Pàg. 12<br />
Suplement central "El full verd" d'informació<br />
mediambiental i qualitat de vida.<br />
Butlletí d'informació municipal<br />
de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong><br />
Núm. <strong>84</strong> <strong>Desembre</strong> 2002<br />
Editat per l'Ajuntament<br />
de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong><br />
Av. de Catalunya, 74 - Telèfon 938 980 211<br />
08730-SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS<br />
http://www.santamargaridai<strong>els</strong>monjos.org<br />
correu electrònic:<br />
info@santamargaridai<strong>els</strong>monjos.org<br />
Imprès a Gràfiques del Foix, S.L.- Vilafranca.<br />
D.L. B-12300/85<br />
Tirada: 2.300 exemplars - Exemplar no venal<br />
Imprès sobre paper ecològic, lliure de clor<br />
TELÈFONS ÚTILS<br />
Ajuntament - Oficines 93 898 02 11<br />
Aigües (Avaríes) 93 890 60 10<br />
Ambulàncies -061- 93 890 29 29<br />
Àrea Bàsica de Salut «Penedès Rural» 93 817 29 09<br />
Biblioteca Municipal 93 898 08 10<br />
Bombers (Vilafranca) 93 892 20 80<br />
Casal d<strong>els</strong> Avis d<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> 93 898 04 39<br />
Consultori Mèdic (Els <strong>Monjos</strong>) 93 898 02 03<br />
Deixalleria 93 743 14 86<br />
Escola de Música 93 818 63 82<br />
Escola Dr. Samaranch 93 898 02 81<br />
Escola Sant Domènec 93 898 04 00<br />
Farmàcia (<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>) 93 898 00 02<br />
Farmacia (la Ràpita) 93 818 64 37<br />
FECSA (Avaries) 900 770 077<br />
Gas Penedès 900 39 40 41<br />
Guàrdia Civil (Vilafranca) 93 892 00 64<br />
Hospital Comarcal 93 818 04 40<br />
I.E.S. «El Foix» 93 898 33 60<br />
Jutjat de Pau 93 898 09 96<br />
Llar Municipal d'Infants (<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>) 93 898 08 27<br />
Llar Municipal d'Infants (la Ràpita) 93 818 68 31<br />
Masia "Mas Catarro" 93 818 66 <strong>84</strong><br />
Molí del Foix. Aula de Natura 93 818 69 28<br />
Mossos d’Esquadra -088- 93 892 11 54<br />
Oficina Gestió i Recaptació Contrib. 93 818 66 21<br />
Parròquia 93 898 00 51<br />
Piscina Municipal 93 898 07 77<br />
Pavelló Municipal d'Esports 93 818 60 61<br />
Policia Local 93 898 00 31 - 617 365 386<br />
Recollida Mobles i Objectes Vells 93 898 00 31<br />
Servei de Joventut - Tangram 93 818 62 96<br />
Serveis Funeraris del Penedès, SL 93 892 01 05<br />
Taxis 607 24 89 61<br />
2<br />
Maragall tingué contactes amb<br />
representants del món educatiu local, <strong>els</strong><br />
quals li plantejaren la necessitat de millorar<br />
la formació professional així com disposar<br />
d’una nova llar d’Infants als <strong>Monjos</strong> i una<br />
nova escola a la Ràpita. També efectuà<br />
una visita a les instal·lacions del Casal<br />
d<strong>els</strong> Avis, on conversà amb un nombrós<br />
públic assistent.<br />
A primera hora del matí, Maragall i <strong>els</strong> seus<br />
acompanyants visitaren el recinte del<br />
Castell de Penyafort, recentment adquirit<br />
per l’Ajuntament, on pogué admirar la<br />
immensitat de la casa-convent, i on fou<br />
informat de les diferents propostes sobre<br />
les quals s’està treballant per dinamitzar<br />
l’edifici.<br />
Desprès de signar en el llibre d’Honor de<br />
l’Ajuntament, Pasqual Maragall continuà<br />
amb la seva visita a d’altres municipis de<br />
la nostra comarca.
OBRES A LA RÀPITA: PARE GUASCH,<br />
RAPIÓ, CARRER NOU I AV. TRES PINS<br />
Estan ja força avançades les obres<br />
d’urbanització de diversos carrers del<br />
poble de la Ràpita, incloses dins el Pla<br />
d’Obres i Serveis de Catalunya, i que<br />
consisteixen en la urbanització del carrer<br />
del Pare Guasch, d’un tram del carrer<br />
Rapió, entre el carrer Ballestar i l’Av. del<br />
Pla de l’Estació, de la plaça del carrer<br />
Nou, així com l’ampliació de l’Avinguda<br />
de Tres Pins.<br />
Pel que fa al carrer Rapió, el tractament<br />
que se li dona és de calçada única, amb<br />
prioritat p<strong>els</strong> vianants donada la seva poca<br />
amplada, optant per un paviment de<br />
llambordes de formigó amb pendents cap<br />
a l’eix del carrer.<br />
El carrer Pare Guasch, de deu metres<br />
d’amplada, permet construir unes<br />
voreres de dos metres, suficients per<br />
passar <strong>els</strong> serveis, i una calçada de sis<br />
metres, amb acabat de paviment asfàltic.<br />
A l’avinguda del Pla de l’Estació s’estan<br />
acabant les voreres i la col·locació del<br />
panot, el mobiliari urbà i la jardineria,<br />
seguint les mateixes pautes que la resta<br />
de l’avinguda.<br />
L’avinguda de Tres Pins s’està ampliant,<br />
amb una vorera de dos metres d’amplada<br />
i una reserva d’aparcament de la mateixa<br />
amplada. A les cantonades, en les zones<br />
de pas de vianants, la vorera s’avança<br />
fins al límit de la zona d’aparcament.<br />
La plaça del Carrer Nou s’organitza amb<br />
una vorera al llarg de tot el seu perímetre,<br />
que ha de permetre l’accés als habitatges<br />
que hi donin front, i dos camins<br />
octogonals i centrals de paviment de<br />
toves, que zonifiquen la plaça en quatre<br />
parts. En aquestes parts s’hi col·loca un<br />
paviment de sauló i abundant arbrat,<br />
creant-se diferents ambients, d<strong>els</strong> quals<br />
dos seran per jocs d’infants.<br />
Com ja informàvem en el <strong>núm</strong>ero 81, el<br />
pressupost del conjunt de les obres és<br />
de 554.000 euros, d<strong>els</strong> quals<br />
l’Ajuntament n’aporta 276.900 euros, el<br />
Pla d’Obres i Serveis 180.000 euros i la<br />
resta (96.000 euros) és a càrrec d<strong>els</strong><br />
propietaris de terrenys colindants.<br />
Veïns i veïnes de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>,<br />
3<br />
TALLAT PER<br />
OBRES EL<br />
PONT DE CAL<br />
CLARAMUNT<br />
Amb motiu d’haver-se de construir<br />
un nou pont damunt la via del<br />
ferrocarril, que permeti el pas de la<br />
línia d’alta velocitat per sota el pont<br />
de Cal Claramunt, l’actual pont<br />
existent ha quedat temporalment fora<br />
d’ús per als vehicles, havent-se<br />
habilitat un pas alternatiu pel camí<br />
cap el cantó de les Masuques i que<br />
empalma amb la antiga carretera general.<br />
Degut a que aquest camí<br />
suportarà un trànsit important durant<br />
<strong>els</strong> mesos que durin les obres, i a<br />
petició d<strong>els</strong> veïns, l’Ajuntament ha<br />
requerit a l’empresa constructora de<br />
la línia l’adequació del camí per tal<br />
de millorar la circulació i la seguretat<br />
d<strong>els</strong> usuaris, havent-se efectuat unes<br />
obres de millora del ferm, eliminant<br />
l’aparició de clots i pèlags que<br />
dificultessin el pas.<br />
Els vianants, no obstant,<br />
podran seguir utilitzant el pont antic<br />
per a travessar les vias, doncs s’ha<br />
habilitat un pas a l’efecte, per tal de<br />
causar les menors molèsties<br />
possibles.<br />
Malgrat <strong>els</strong> eterns desitjos de pau i felicitat, no cal dir, per evident, que la humanitat no viu precisament en un<br />
entorn idíl·lic, doncs hi ha moltes, masses situacions injustes, molta misèria i molts drets humans trepitjats.<br />
Tampoc no cal anar massa lluny., doncs a casa nostra tenim també situacions injustes, que no podem<br />
passar per alt i que cal donar-lis una resposta, com Institució, i com a persones solidàries que som.<br />
Només cal que ens ho proposem, i que tots plegats posem contínuament el nostre petit gra de sorra en<br />
aconseguir un nou món, més just i solidari. Els petits gestos sempre acaben sent enormement poderosos.<br />
Bones Festes, i que l’any 2003 ens porti tota mena de felicitat en la nostra vida quotidiana com a ciutadans i<br />
ciutadanes de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>, i que tots plegats treballem per un poble i un futur millor.<br />
Jordi Girona i Alaiza<br />
Alcalde
CAL RUBIÓ II, EL NOU SECTOR DE CREIXEMENT<br />
URBANÍSTIC AL POBLE DELS MONJOS<br />
S’han iniciat ja <strong>els</strong> treballs<br />
d’urbanització del sector Cal Rubió II,<br />
una important zona residencial que<br />
esdevindrà un continu urbà entre la<br />
carretera i el nou Institut, i on -a méss’hi<br />
construiran una seixantena d’<br />
habitatges de protecció oficial la<br />
construcció d<strong>els</strong> quals anirà a càrrec<br />
de l’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i<br />
<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>.<br />
El projecte, redactat seguint les<br />
línies exposades en el Pla Parcial, ha<br />
estat dissenyat pensant en la mobilitat<br />
de les persones i d<strong>els</strong> vehicles i en el<br />
fet que la zona alberga diversos<br />
equipaments municipals com és el<br />
cas del pavelló d’esports i l’institut,<br />
així com la nova biblioteca, l’edifici que<br />
vol ser la referència cultural i<br />
arquitectònica del nou complex.<br />
En aquesta zona<br />
l’Ajuntament<br />
promourà la<br />
construcció de 60<br />
habitatges de<br />
protecció oficial<br />
Els habitatges, organitzats en<br />
filera aliniada al vial, seran pisos amb<br />
planta baixa més dos o tres plantes,<br />
segons <strong>els</strong> carrers. D’aquesta manera,<br />
i tal i com preveu l’Avanç de Pla<br />
General d’Organització Urbanística,<br />
que fa poc s’ha posat a informació<br />
pública, <strong>els</strong> baixos d’aquests pisos<br />
podran acollir locals comercials que<br />
ofereixen la possibilitat de convertir<br />
la zona en un nou referent del sector<br />
serveis al nucli d<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>.<br />
La zona és previst que estigui<br />
àmpliament dotada d’espais verds.<br />
Entre el carrer del Cadí i l’Avinguda<br />
Cal Rubió s’hi farà un gran parc on<br />
s’hi plantaran arbres de prop d’una<br />
quinzena d’espècies diferents i que<br />
tindran la doble finalitat de donar la<br />
benvinguda als visitants procedents<br />
de l’Avinguda de Cal Rubió, i la de<br />
permetre l’aïllament d<strong>els</strong> mateixos en<br />
el pulmó verd que configura el parc<br />
dins la nova zona residencial.<br />
Aquest sector es<br />
configura com una<br />
zona amb importants<br />
equipaments sòcioculturals<br />
Igualment, està previst que les<br />
voreres del mateix carrer Cadí –que<br />
serà d’ús exclusiu de vianants<br />
exceptuant <strong>els</strong> vehicles d<strong>els</strong> veïns que<br />
hagin d’entrar als garatges de les<br />
seves cases- i <strong>els</strong> seus paral·l<strong>els</strong>, el<br />
passeig Transversal, el carrer de<br />
Núria i el carrer del camí Fondo, així<br />
com <strong>els</strong> seus perpendiculars, <strong>els</strong><br />
carrers Canigó i Maria Aurèlia<br />
Capmany i el Passeig Central –una<br />
doble rambla central tipus boulevardsiguin<br />
prou amples com per plantar-<br />
4<br />
hi arbres, instal·lar-hi bancs i perquè<br />
hi hagin zones d’aparcament en<br />
bateria protegides p<strong>els</strong> passos de<br />
vianants.<br />
Un carril bici<br />
enllaçarà <strong>els</strong><br />
diferents<br />
equipaments<br />
del sector<br />
I seguint amb aquests criteris<br />
de mobilitat i sostenibilitat també s’ha<br />
previst la construcció d’un carril bici<br />
a l’Avinguda Cal Rubió que enllaci<br />
l’Avinguda Catalunya amb <strong>els</strong><br />
diferents equipaments de la zona:<br />
Biblioteca, Pavelló i Institut, de manera<br />
que <strong>els</strong> veïns i veïnes del<br />
municipi, sobretot joves donat el tipus<br />
d’insta·lacions que ens ocupen,<br />
puguin circular lliurement i amb<br />
seguretat per a desplaçar-se fins als<br />
esmentats equipaments.<br />
Finalment, també es preveu la<br />
construcció de diverses àrees<br />
d’aparcament, dipòsits d’aprofitament<br />
de l’aigua de pluja pel rec d<strong>els</strong> jardins<br />
de la zona i dues xarxes de<br />
telecomunicacions, una de telèfon i<br />
l’altra per si, en un futur, s’hi vol<br />
instal·lar el cable.<br />
El pressupost de l’obra és de<br />
2.495.039,50 euros.
PROPERA INAUGURACIÓ DE LA PLAÇA D’EUROPA<br />
PROPERA INAUGURACIÓ DE LA PLAÇA D’EUROPA<br />
Properament <strong>els</strong> veïns i veïnes del<br />
municipi, i molt especialment, <strong>els</strong><br />
residents a la Costa Dorada, podran<br />
passejar per una nova plaça, la Plaça<br />
d’Europa, definitivament convertida en<br />
parc urbà, en un espai, situat entre<br />
l’Avinguda Catalunya, la prolongació de<br />
l’Avinguda Cal Rubió i el carrer Montseny.<br />
Coincidint amb la celebració de la<br />
cimera de Copenhaguen, en la que <strong>els</strong><br />
quinze països que actualment conformen<br />
la Unió Europea acaben d’adoptar la<br />
decisió d’ampliar a vint-i-cinc el nombre<br />
de països que conformaran molt aviat<br />
aquesta Europa forta i unida, que supera<br />
definitivament la divisió entre <strong>els</strong> països<br />
de l’Est i l’Oest, feta a rel d<strong>els</strong> resultats<br />
de la Segona Guerra Mundial, s’obrirà<br />
als ciutadans d’aquí a pocs díes aquesta<br />
nova plaça que porta el nom de Plaça<br />
d’Europa, en commemoració de la<br />
vocació europeista del nostre municipi.<br />
Aquesta obra, més propera a un<br />
jardí que a una plaça, suposa una millora<br />
definitiva de la connexió a peu entre el<br />
nucli d<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> i la Costa Dorada, fentla<br />
molt més agradable i oferint la<br />
possibilitat de gaudir d’una zona verda<br />
en ple casc urbà. I és que en la Plaça<br />
Europa s’aposta per donar protagonisme<br />
a la vegetació, formada per les oliveres<br />
existents a l’Avinguda Catalunya i les de<br />
nova plantació que s’hi preveuen instal·lar,<br />
<strong>els</strong> desmais i les palmeres de dàtils.<br />
El fet que la plaça estigui envoltada<br />
de vies de comunicació, tant de vianants<br />
com de vehicles, que estigui limitada per<br />
cases amb necessitat de tenir accés als<br />
seus garatges i que compti amb<br />
l’existència d’un transformador, han<br />
marcat clarament el projecte<br />
d’urbanització d’aquest espai.<br />
És per això que la plaça està formada<br />
per dues zones ben diferenciades<br />
que venen delimitades per un accés<br />
de vehicles destinat als veïns que<br />
tenen garatges en aquest espai. La<br />
5<br />
zona més petita és la<br />
del transformador que<br />
s’integrarà amb la<br />
construcció d’un mur<br />
que incorporarà en la<br />
seva cara exterior una<br />
font i un una<br />
interpretació del mapa<br />
d’Europa fent referència<br />
al nom de la Plaça. Tota<br />
aquesta àrea, feta d’un<br />
paviment diferenciat a la<br />
resta i estarà envoltada<br />
d’una plantació de desmais.<br />
L’altra zona serà més<br />
gran i estarà igualment pavimentada<br />
amb un material<br />
diferenciat que formarà racons<br />
on trobarem <strong>els</strong> bans i les<br />
cadires. També estarà<br />
envoltada de desmais i de<br />
palmeres en el seu espai central.<br />
Igualment, a tot el límit de la<br />
plaça i donant continuïtat a l’arbrat<br />
ja existent a l’Avinguda Catalunya,<br />
s’hi plantaran oliveres. També es<br />
preveu la instal·lació d’una àrea<br />
d’aparcament a la prolongació de<br />
l’Avinguda de Cal Rubió, entre<br />
l’Avinguda Catalunya i el carrer<br />
Montseny.<br />
El pressupost total de l’obra, que<br />
està previst que es finalitzi en breu, és<br />
de 157.416,97 euros.
El Ple municipal del passat novembre va aprovar per a l’any 2003<br />
la modificació de les Ordenances Fiscals, amb un augment mitjà<br />
del 3’6 per cent, corresponent a l’augment de l’IPC interanual. Els<br />
preus que han sofert modificació són <strong>els</strong> reflexats a continuació,<br />
entenent que hi ha altres ordenances que no s’han modificat, i<br />
que no consten en la relació adjunta.<br />
Impost sobre bens Immobles<br />
El tipus de gravamen serà el 0,443 per cent.<br />
Impost sobre Vehicles de Tracció Mecànica<br />
A) Turismes<br />
Menys de 8 cavalls fiscals 20,07<br />
De 8 fins 11,99 cavalls fiscals 54,18<br />
De 12 a 15,99 cavalls fiscals 114,39<br />
De 16 a 19,99 cavalls fiscals 142,48<br />
De més de 20 cavalls fiscals 178,08<br />
B) Autobusos<br />
De menys de 21 places 132,45<br />
de 21 a 50 places 188,64<br />
de més de 50 places 235,80<br />
C) Camions<br />
De menys de 1000 kg de càrrega útil 67,23<br />
De 1000 a 2999 kg de càrrega útil 132,45<br />
De 2999 a 9999 kg de càrrega útil 188,64<br />
De més de 9999 kg de càrrega útil 235,80<br />
D) Tractors<br />
De menys de 16 cavalls fiscals 28,09<br />
De 16 a 25 cavalls fiscals 44,15<br />
De més de 25 cavalls fiscals 132,45<br />
E) Remolcs i semirremolcs arrossegats per vehicles de tracció mecànica<br />
De menys de 1000 kg de càrrega útil 28,02<br />
De 1000 a 2999 kg de càrrega útil 44,15<br />
De més de 2999 kg de càrrega útil 132,45<br />
F) Altres vehicles<br />
Ciclomotors 7,02<br />
Motocicletes fins 125 c.c. 7,02<br />
" + de 125 c.c. fins 250 c.c. 12,04<br />
" + de 250 c.c. fins 500 c.c 24,08<br />
" + de 500 c.c. fins 1000c.c. 48,16<br />
" + de 1000 c.c. 96,33<br />
Impost sobre Activitats Econòmiques<br />
Modificar <strong>els</strong> índexs de situació del terme municipal:<br />
Categories d<strong>els</strong> carrers 1a. 2a. 3a<br />
Índex aplicable 1,73 1,83 1,93<br />
Taxa per la prestació del servei de cementiri municipal<br />
Taxa conservació nínxol/any 6,44<br />
Taxa conservació panteó/any 12,89<br />
Concessió nínxols:<br />
Bl.H Fila 1 498,12 €<br />
Bl.H Fila 2 560,38 €<br />
Bl.H Fila 3 560,38 €<br />
Bl.H Fila 4 498,12 €<br />
Bl.H Fila 5 498,12 €<br />
Bl. I Fila 1 6<strong>84</strong>,91 €<br />
Bl. I Fila 2 809,45 €<br />
Bl. I Fila 3 809,45 €<br />
Bl. I Fila 4 6<strong>84</strong>,91 €<br />
Bl. I Fila 5 622,65 €<br />
Nínxols nous Blocs J i K<br />
Fila 4 838,09 €<br />
Fila 3 983,85 €<br />
Fila 2 983,85 €<br />
Fila 1 838,09 €<br />
Trasllats del cementiri antic al nou 37,36<br />
Col.locació làpides 6.85<br />
Col.locació de vitrines 6.85<br />
Enterraments 52.93<br />
6<br />
Taxa per la prestació del servei de clavegueram<br />
Taxa p HABITATGE UNIFAMILIAR 5,35<br />
HABIT. PROP. HORIZONTAL 5,35<br />
PERRUQUERIES, COMER. 5,35<br />
INDUSTRIES 46,50<br />
HOSTALS 465,00<br />
BARS I RESTAURANTS 25,10<br />
DRET DE CONEXIÓ 49,81<br />
Taxa pel servei de recollida domiciliària de brossa<br />
HABITATGES 81,29<br />
BARS 1ª 418,42<br />
BARS 2ª 578,46<br />
BARS 3ª 793,61<br />
HOTELS, FONDES, ETC. 1.288,73<br />
LOCALS INDUSTRIALS 364,65<br />
LOCALS COMERCIALS 148,05<br />
COMERÇOS ALIMENTACIÓ 340,45<br />
TALLERS, FUSTERIES, GARATGES 316,64<br />
RESTAURANTS 793,61<br />
Tots <strong>els</strong> subjectes passius que estiguin subjectes a les quotes<br />
corresponents a LOCALS COMERCIALS,BARS, (per les tres categories)<br />
COMERÇOS ALIMENTACIÓ, TALLERS, FUSTERIES, GARATGES i RESTAU-<br />
RANTS, i que mitjançant el sistema de cupó que s’habilitarà a aquests<br />
efectes puguin acreditar i sol·licitar, abans del 28 de febrer, que durant<br />
l’exercici anterior (any 2002)han fet ús de la deixalleria un mínim de divuit<br />
vegades, gaudiran d’una bonificació durant l’exercici en curs<br />
d’un 15% de la quota corresponent.<br />
Per als tallers de vehicles que portin a la deixalleria del municipi les rodes<br />
canviades al seu local, amb prèvia autorització, hauran de pagar 0’75<br />
euros per roda dipositada.<br />
Taxa per la prestació d<strong>els</strong> serveis d’intervenció integral de<br />
l’administració municipal en les activitats i instal·lacions.<br />
(actuacions efectuades per part del Consell Comarcal).<br />
PER ACTIVITATS INCLOSES EN L’ANNEX II.II<br />
1. Procediment de certificació sobre la suficiència i la idoneïtat del<br />
projecte i altra documentació 68,38 euros<br />
2. Procediment de comprovació de la inclusió de l’activitat projectada<br />
en el corresponent annex de la LIIA i RIIA 26,00 euros<br />
3. Procediment de tràmit d’avaluació ambiental de les activitats de<br />
l’annex II.II 68,38 euros<br />
4. Informe de la Ponència comarcal per les activitats incloses en<br />
l’Annex II.II 15,02 euros<br />
PER QUALSEVOL ALTRA LIQUIDACIÓ GIRADA 15,02 euros<br />
Taxa per l’ocupació de terrenys d’us públic amb taules i cadires<br />
amb finalitat lucrativa i de parades del mercat municipal<br />
Taules i cadires 2,93 euros/m2/mes<br />
Taules i cadires per la Festa Major 1,68 euros/m2<br />
Per metre lineal frontal parada Mercat 2,00 euros/per dia.<br />
Taxa per l’ocupació de terrenys d’ús públic amb mercaderies,<br />
materials de construcció, runes, tanques, puntals, estíntols,<br />
bastides i altres instal·lacions anàlogues.<br />
7,41 euros/m2, prorratejables per dies<br />
Taxa per l’ocupació les entrades de vehicles a través de les<br />
voreres i les reserves de via publica per a aparcament, carrega i<br />
descarrega de mercaderies de qualsevol mena<br />
Vorera rebaixada 6,67 euros/m.lineal/any.<br />
Gual amb reserva<br />
de via pública (fins 4ml) 33,38 euros/any.<br />
Metre lineal de reserva<br />
que excedeix <strong>els</strong> 4 ml. 6,67 euros/any.<br />
Placa gual permanent 19,68 euros<br />
Servei de guía i accés al Castell de Penyafort<br />
Servei de guia turístic al Castell de Penyafort 10 euros/grup<br />
Entrada al Castell de Penyafort 0,6 euros/persona<br />
Majors de 65 anys del municipi i menors de 11 anys, Exempts
XXIX Exposició de Vins i Caves del Penedès<br />
Missa solemne i Cerimonial d’obertura<br />
XXII Concurs de Tastavins de la Ràpita<br />
Exposicions temàtiques<br />
Trobada de Puntaires<br />
LA JOIA DE BEURE VI<br />
Voldria agrair a tots vostès, haver-me<br />
escollit a l'hora de pregonar el vi aquí a La<br />
Ràpita, en aquesta festa del most... 0 sigui<br />
que moltes gràcies.<br />
Diuen que "Ràpita" vol dir espai de<br />
reflexió, de recés espiritual, de recerca de<br />
perfecció interior, permetin doncs que usi<br />
aquest espai, que ara compartim, per tractar<br />
de dibuixar les sensacions, les emocions,<br />
les impressions , que em desperta fer una<br />
cosa tant senzilla com beure una copa de vi,<br />
del primer vi del celler. Vivim banyats per<br />
muntanyes de noticies, d'opinions i que ens<br />
volen vendre com idees. Mirin, l'aigua apaga<br />
la set, però l'aigua es sempre incolora o insípida.<br />
Jo <strong>els</strong> proposo omplir la copa de vitalitat,<br />
de jocs lúdics, de trobar a cada tast el matis,<br />
la diferència, l'energia, l'amalgama.<br />
Els diré d'entrada que em declaro<br />
"badoc" de les vinyes del Penedès, de les<br />
vostres vinyes. 0 sigui, "badoc" del paisatge<br />
que a cada estació canvia de color, de disseny,<br />
de frondositat, de pell. Un paisatge que el<br />
pagès va construint dia a dia, com el poeta va<br />
elaborant un poema perquè el poeta no fa altre<br />
cosa que posar en ordre, una darrera un altre,<br />
una colla de paraules a les que <strong>els</strong> hi dona<br />
vida. No fa el mateix el pagès amb les vinyes?<br />
Amb <strong>els</strong> ceps?<br />
Els diré que em sento seduït quan a la<br />
tardor les vostres vinyes del Penedès semblen<br />
adormides, com si reposessin després d'haver<br />
fet la feina, quan les vinyes ens ofereixen<br />
unes postals plenes de colors marrons, ocres,<br />
grocs, amb uns ceps silenciosos, com si<br />
meditessin, uns ceps quasi despullats, amb<br />
uns pàmpols solitaris, prims, magres. Doncs<br />
bé, <strong>els</strong> diré que quan tastem el vi, quan bevem<br />
una copa d'aquest primer vi o most, aquests<br />
paisatges que dibuixem, aquests colors que<br />
velem hi son dins aquest vi, formen part del<br />
vi.<br />
També <strong>els</strong> diré que malgrat tota una<br />
colla de mecanitzacions, de tècniques, de<br />
avenços en la investigació, que han ajudat a<br />
que el vi ens arribés amb unes condicions<br />
òptimes 1 saludables; malgrat l'ajut de la<br />
ciència que tant positiva ha resultat per al<br />
món del vi, <strong>els</strong> diré que junt a l'alè tècnic, vull<br />
creure en la presencia d'un component que<br />
em sembla imprescindible quan parlem del<br />
vi: el misteri o sigui la part que ens resulta<br />
desconeguda i que comença al cep, segueix<br />
en la fermentació i arriba a la copa. M’agrada<br />
pensar que <strong>els</strong> deus grecs o romans encara<br />
posen cullerada a la elaboració del vi. Es a<br />
dir que tot no ha de ser matemàtica, control,<br />
previsió. Penso, senyores i senyors, amics<br />
del Most de la Ràpita, que el vi té que guardar<br />
el seu secret, com un espai fosc, inescrutable,<br />
on no sigui fàcil arribar-hi.<br />
Doncs be, quan nosaltres fem el tast<br />
d'aquest primer vi, es el moment en que tot<br />
aquest misteri del vi surt, es posa en evidencia<br />
i ens complau o no, perquè d'això es tracta,<br />
7<br />
de que el vi ens sorprengui positivament o<br />
ens decebi. Aquesta és la grandesa del vi,<br />
que en uns instants es mostra tal com és i és<br />
jutjat de la mateixa manera: al moment.<br />
Els diré tanmateix que en el vi es<br />
resumeix la nostra manera de ser o de fer,<br />
perquè en una copa de most, d'aquest primer<br />
most que avui tastem, hi son presents al mateix<br />
temps: l'harmonia i el desequilibri, la<br />
moderació i la desmesura, la tranquil·litat o el<br />
repòs i el neguit, el remei i el suïcidi, la<br />
companyia i la soledat, l’esperança i la<br />
desesperança, el triomf i la davallada, 1'amor<br />
i el desamor... es a dir tota la colla de registres<br />
vitals que ens acompanyen en la nostra<br />
vida quotidiana. Diríem que en aquesta copa<br />
de vi hi som nosaltres, la nostra cultura,<br />
perquè el vi és la nostra cultura. Tot això esta<br />
immers dins la copa, formant part del vi,<br />
construint l'anima del vi.<br />
Senyores i senyors, amics de la<br />
Ràpita, aquest col·lectiu del Penedès, aquest<br />
poble que en el decurs d<strong>els</strong> anys heu anat<br />
bastint pedra a pedra, que heu anat buscanthi<br />
la identitat com a vila, com a poble, i que<br />
heu omplert de notes festives, lúdiques,<br />
socials o culturals per amanir la convivència.<br />
Vosaltres que des de l'any 1945 celebreu la<br />
collita i el primer most amb festes, balls,<br />
música i actuacions, amb pregons il·lustrats<br />
i poètics, us tinc que dir que us felicito per fer<br />
del vi l'excusa pel convit i la cohabitació. I és<br />
per això que confio que les meves paraules<br />
quedin per sempre impreses en tots <strong>els</strong><br />
presents, com fa el bon vi que taca per sempre<br />
de delectació el cor del bevedor.<br />
No hi ha en tot el Penedès<br />
del mes pobre al capitost<br />
que celebri com la Ràpita<br />
la festa del primer most<br />
Rebutgem el vi dolent<br />
Benvingut el vi cordial<br />
Rapitencs alcem la copa<br />
que la festa sigui guai!<br />
I aquí s' acaba el pregó<br />
que ha pregonat per vostès<br />
el Pere Tapias. Senyors,<br />
visca el vi del Penedès !<br />
Pere Tapias. Novembre 2002.
PROJECTES D’AJUDA I COOPERACIÓ AL TERCER MÓN<br />
Vivim en un món cada vegada<br />
més global i on rics i pobres cada<br />
vegada estan més allunyats, és a dir,<br />
<strong>els</strong> que són rics cada vegada són més<br />
rics i <strong>els</strong> que són pobres cada vegada<br />
són més pobres. És per això que cal<br />
treballar per reduir aquestes<br />
distàncies des de la solidaritat i la<br />
cooperació.<br />
Amb aquest esperit solidari<br />
l’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong><br />
<strong>Monjos</strong>, des de la seva àrea de<br />
Serveis Socials, està gestionant<br />
diverses ajudes de cooperació amb<br />
projectes impulsats pel Fons Català<br />
de Cooperació al Desenvolupament<br />
i per l’ONG Cooperacció, aplicant el<br />
0’8 per cent del pressupost corrent<br />
de l’Ajuntament a col·laborar amb uns<br />
projectes que, per al proper any 2003<br />
són <strong>els</strong> següents:<br />
Compra Compra d’aliments d’aliments per per<br />
als refugiats refugiats Saharauís Saharauís<br />
Des de fa més de 25 anys,<br />
un part important del poble saharauí<br />
s’ha vist obligat a viure en diversos<br />
campaments de refugiats a Tindouf,<br />
al sud d‘Algèria. Per a la seva<br />
subsistència, <strong>els</strong> refugiats saharauís<br />
depenen de l’ajut alimentari de les<br />
Nacions Unides i del que reben<br />
d’institucions públiques i entitats<br />
solidàries d’arreu del món.<br />
Darrerament la situació<br />
alimentària d’aquests campaments és<br />
extremadament greu, doncs al mes<br />
d’octubre només han rebut un 11%<br />
de l’ajut necessari i un 35% d<strong>els</strong><br />
infants tenen malnutrició crònica.<br />
És per això que la Junta<br />
Executiva del Fons Català del Fons<br />
Català de Cooperació al<br />
Desenvolupament va aprovar una<br />
campanya d’emergència per al poble<br />
saharauí que preveu l’adquisició<br />
d’aliments de primera necessitat<br />
(llegums, arròs, oli i sucre). Els<br />
aliments es compraran a Algèria<br />
mateix per tal d’estalviar temps i cost<br />
i permetre el lliurament d<strong>els</strong> aliments<br />
als refugiats tan aviat com sigui<br />
possible.<br />
L’Ajuntament de <strong>Santa</strong><br />
<strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>, s’ha volgut<br />
afegir a la crida d’ajuda al poble<br />
saharauí i ha fet una aportació de 600<br />
euros en aquesta campanya<br />
d’emergència.<br />
Suport Suport a les escoles escoles<br />
primàries primàries del Moyen Moyen Chari Chari<br />
A la regió del Moyen Chari, al<br />
Txad (Àfrica) hi ha una gran carència<br />
d’escoles i centres de formació.<br />
L’Estat no té mitjans suficients per<br />
garantir el dret a la formació i a<br />
l’educació.<br />
Als anys 80 van sorgir les<br />
anomenades Escoles Comunitàries<br />
impulsades per les associacions de<br />
pares d’alumnes i per l’església<br />
Catòlica arrel del bloqueig de<br />
l’administració i del sistema educatiu<br />
dins d’un context de divisió<br />
politicomilitar. Aquestes escoles funcionen<br />
gràcies a les aportacions de<br />
les mateixes famílies i d<strong>els</strong> propis<br />
alumnes, que sovint treballen en <strong>els</strong><br />
camps d<strong>els</strong> seus mestres –gairebé<br />
voluntaris- o contribueixen amb<br />
productes agraris.<br />
Algunes d’aquestes escoles<br />
han evolucionat en escoles oficials<br />
gràcies al suport de l’Estat que en<br />
cobreix les despeses de personal. Per<br />
la seva banda, les escoles<br />
impulsades per l’església catòlica<br />
també han signat convenis amb<br />
l’estat per poder fer front a la gestió<br />
pedagògica i econòmica d<strong>els</strong> centres.<br />
El projecte impulsat pel Fons<br />
Català de Cooperació al<br />
Desenvolupament pretén donar<br />
suport a ambdues iniciatives per tal<br />
consolidar aquests centres i fer-ne de<br />
nous. L’Ajuntament de <strong>Santa</strong><br />
<strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> hi ha fet una<br />
aportació de 9.828 euros.<br />
Posta en marxa d’una<br />
granja integral demostrativa<br />
a Chacraseca,<br />
(Nicaragua)<br />
Segons el Programa Mundial<br />
d’Aliments (PMA), Nicaragua és el<br />
segon país d’Amèrica Llatina i el Carib<br />
que pateix inseguretat alimentària i se<br />
situa en la 14a posició a nivell mun-<br />
8<br />
dial. Tradicionalment, la lògica<br />
econòmica d<strong>els</strong> pagesos prioritzava<br />
l’autoconsum deixant en segon terme<br />
la comercialitzció, a la qual s’hi<br />
destinaven, si es donava el cas, les<br />
excedències. Darrerament, però, s’ha<br />
fomentat la producció agrícola destinada<br />
a l’exportació (cafè, sucre,<br />
tabac, etc.) i el preu d’aquest canvi<br />
no és altre que la seguretat<br />
alimentària de la població.<br />
L’Associació Cooperacció<br />
creu que la solució passa per recuperar<br />
la lògica tradicional de<br />
l’economia agrícola reforçant la<br />
ramaderia i diversificant la producció<br />
agrícola. L’estrategia passa per la<br />
introducció de les noves tecnologies<br />
de producció encarades a millorar<br />
l’accés d’aliments i la comercialització<br />
en el mercat nacional i internacional.<br />
D’aquesta manera, a mida que<br />
augmenti la producció de llet, ous i<br />
carn, així com la reproducció d<strong>els</strong><br />
animals, l’excedent comercialitzable<br />
també augmentaria incrementant, per<br />
una banda, <strong>els</strong> ingressos d<strong>els</strong><br />
pagesos i abaratint preus, per una<br />
altra, en el mercat nacional (procurant<br />
aliments per a les ciutats a preus més<br />
baixos).<br />
El projecte està posant en<br />
marxa una Granja Integral Demostrativa<br />
gestionada p<strong>els</strong> socis de les<br />
cooperatives de Chacraseca i<br />
Lechecuagos, al municipi de León. La<br />
Granja es caracteritza per comptar<br />
amb un sistema de producció en el<br />
que cada procés s’alimenta d<strong>els</strong><br />
subproductes d<strong>els</strong> demés procesos,<br />
abaratint costos, procurant<br />
l’autoconsum d<strong>els</strong> socis i facilitant<br />
l’excedència.<br />
La iniciativa ha rebut el suport<br />
de CIPRES i de la ONG italiana CRIC,<br />
així com de la Comissió Europea.<br />
L’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong><br />
<strong>Monjos</strong>, amb una aportació de 10.000<br />
euros, ha col·laborat en la compra<br />
d’una incubadora d’ous i quatre picadores<br />
per a la Granja.<br />
Per a més informació sobre<br />
qualsevol d<strong>els</strong> tres projectes de<br />
cooperació podeu consultar les<br />
pàgines web www.fonscatala.org i<br />
www.cooperaccio.org.
CAMPANYA CONTRA LA<br />
VIOLÈNCIA DE GÈNERE<br />
Amb motiu de la<br />
celebració el dilluns 25 de<br />
novembre del dia contra la<br />
violència de gènere, l’Àrea<br />
de Serveis Socials de<br />
l’Ajuntament de <strong>Santa</strong><br />
<strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> va<br />
organitzar una campanya<br />
en contra d’aquest tipus de<br />
violència que, malauradament,<br />
es dóna a moltes<br />
llars del nostre país.<br />
Així, del 21 al 28 de<br />
novembre van ser diverses<br />
diverses les activitats<br />
reivindicatives contra la<br />
violència de gènere que es<br />
van fer al nostre municipi.<br />
Al llarg d’aquests dies hi va<br />
haver una exposició de<br />
cartells i d’acudits<br />
masclistes a l’equipament<br />
juvenil Tangram i a l’espai<br />
Dona al Dia. També es van<br />
repartir des de diverses<br />
entitats i serveis del<br />
municipi llaços blancs contra<br />
la violència de gènere i<br />
materials informatius sobre<br />
el tema.<br />
L’IES del Foix també<br />
es va apuntar a aquesta<br />
campanya. Els alumnes de<br />
3r i 4t d’ESO van estar<br />
treballant durant la<br />
campanya amb materials<br />
informatius i audiovisuals<br />
sobre el tema de la violència<br />
de gènere a les tutories.<br />
Igualment, <strong>els</strong> alumnes de<br />
1r de Batxillerat van elaborar<br />
un dibuix per l’encesa<br />
d’espelmes del 25 de<br />
novembre.<br />
Però el punt àlgid<br />
de la campanya va arribar<br />
el mateix dia 25 de<br />
novembre, dia contra la<br />
violència de gènere. A les<br />
16 hores es va fer una<br />
sessió de Cine Fòrum a la<br />
Sala de Reunions de la<br />
Masia Mas Catarro amb la<br />
projecció de la pel·lícula<br />
Sólo mia (2001) de Javier<br />
Balaguer.<br />
A les 20 hores, més<br />
de cent persones es van<br />
reunir davant de<br />
l’Ajuntament per escoltar el<br />
manifest reivindicatiu contra<br />
la violència de gènere i<br />
participar en l’encesa<br />
d’espelmes en solidaritat<br />
amb les seves víctimes.<br />
Finalment, la<br />
campanya es va cloure el<br />
dimecres 27 de novembre<br />
a les 18 hores amb una<br />
altra sessió de Cine Fòrum<br />
a l’equipament juvenil<br />
Tangram. La pel·lícula que<br />
va servir de punt de partida<br />
al col·loqui fou Solas<br />
(1999), l’òpera prima del<br />
cineasta sevillà Benito<br />
Zambrano, que fa ben<br />
palesa la seva voluntat de<br />
fer cinema social en aquest<br />
film dotat d’una gran<br />
sensibilitat a l’hora de<br />
tractar el problema de la<br />
violència de gènere.<br />
9<br />
SUBVENCIONS A LES ENTITATS<br />
UNIVERS PENEDÈS I CREIXENT<br />
Els centres especialitzats<br />
per a persones<br />
discapaticades i/o d’intel·ligència<br />
límit acostumen a ser<br />
escassos. Però fora de la vida<br />
d<strong>els</strong> centres, les propostes<br />
lúdiques i culturals destinades<br />
a aquests col·lectius encara<br />
ho són més.<br />
A la nostra comarca<br />
existeixen dues associacions<br />
que treballen desisteressadament<br />
per intentar donar<br />
resposta a aquestes mancances.<br />
Es traca de<br />
l’Associació Univers<br />
Penedès i de l’Associació<br />
Creixent.<br />
L’Associació Univers<br />
Penedès és una associació<br />
de persones amb discapacitació<br />
amb un gran ventall<br />
de propostes: tallers de<br />
manualitats, de cuina,<br />
colònies, esports, sortides<br />
culturals i lúdiques, dansa i un<br />
llarg etcètera. Univers<br />
Penedès organitza diferents<br />
tallers per al cap de setmana.<br />
Els dissabte a l’ETC i <strong>els</strong><br />
diumenges a l’Escorxador són<br />
diverses les propostes<br />
lúdiques destinades a persones<br />
discapacitades i als<br />
familiars que s’hi vulguin afegir.<br />
Per contactar amb<br />
Univers Penedès us podeu<br />
adreçar al despartx <strong>núm</strong>ero 4<br />
de l’Escorxador cada<br />
dimecres de 20 a 21 hores del<br />
vespre, trucar al 93 890 34 48,<br />
93 890 20 77 i 93 892 27 64 o<br />
si ho preferiu al e-mail<br />
SIN PALABRAS<br />
Tantas son las que encubren<br />
el «sin» que no acompañan...<br />
la una es desesperanza<br />
y la otra es impotencia.<br />
Pero que culpa tienen ellas<br />
del curso errático de algunos.<br />
De aquellos que sonríen a la prensa<br />
cuando otros sufren, padecen, lloran...<br />
¡Basta ya de gente extraña<br />
que invade nuestras casas!<br />
No supieron estar nunca<br />
donde están los «sin palabras»<br />
bonell@millorsoft.es.<br />
Per la seva banda,<br />
l’Associació Creixent és una<br />
iniciativa d’intervenció en el<br />
lleure dins de l’educació especial,<br />
com a recurs per a<br />
joves i adults amb una<br />
disminució coneguda com a<br />
lleugera o borderline. Els<br />
objectius de Creixent van des<br />
d’afavorir les relacions<br />
d’amistat entre <strong>els</strong> joves del<br />
grup fins a facilitar-los<br />
coneixements per afavorir la<br />
seva integració social i cultural.<br />
Entre d’altres, ofereixen<br />
serveis d’assemblees per a<br />
pares i tutors, de suport a les<br />
famílies, d’assessorament laboral,<br />
jurídic i psicològic, així<br />
com d’organitzar activitats<br />
culturals i lúdiques p<strong>els</strong> joves<br />
(sortides, esports, xerrades,<br />
tallers, etc.).<br />
Per contactar amb<br />
l’Associació Creixent us<br />
podeu dirigir a l’Etcètera (c/<br />
de la Font, 43 1r de Vilafranca<br />
del Penedès) o bé trucar als<br />
telèfons 93 890 38 13 o 93 890<br />
20 65. El grup es reuneix<br />
cada dimarts a l’Etcètera a<br />
partir de les 19.30 hores.<br />
L’àrea de benestar<br />
social de l’Ajuntament de<br />
<strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong><br />
ha donat una subvenció de<br />
300 euros a cadascuna<br />
d’aquestes associacions<br />
perquè continuin desenvolupant<br />
aquesta tasca tan<br />
important per a millorar la vida<br />
social d’aquests col·lectius.<br />
Solidaritat econòmica<br />
amb el poble gallec<br />
SOM SOLIDARIS<br />
compte corrent a Caixa Penedès<br />
agència Els <strong>Monjos</strong>,<br />
<strong>núm</strong>. 3110000065<br />
Galicia é hoxe a humanidade que berra: NUNCA MAIS!
Campanya<br />
contra la Sida<br />
El servei de Juventut Tangram i el<br />
programa de l’Àrea de Benestar Social<br />
de l’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong><br />
<strong>Monjos</strong> Dona al Dia han celebrat una<br />
campanya contra la Sida que va<br />
començar el dilluns 2 de desembre i es<br />
va perllongar fins el divendres 20 de<br />
desembre.<br />
D’entrada, una exposició entorn<br />
d’aquesta temàtica va romandre oberta<br />
a l’equipament Juvenil Tangram durant<br />
tota la campanya. A més, <strong>els</strong> joves<br />
podien omplir un qüestionari per<br />
autovalorar <strong>els</strong> coneixements que tenen<br />
sobre les malalties de transmissió sexual<br />
i concretament del virus de la Sida.<br />
També es van fer dues sessions de<br />
videofòrum. La primera va tenir lloc el<br />
dimecres 4 de desembre a la Masia Mas<br />
Catarro amb la pel·lícula Kids (1995) de<br />
Larry Clark. La segona sessió de<br />
viodefòrum va ser el dilluns dia 9 de<br />
desembre i la pel·lícula escollida va ser<br />
en aquest cas Una noche de claro de<br />
luna.<br />
El dia 11 de desembre a les 18<br />
hores va tenir lloc un taller de sexualitat<br />
centrat en la prevenció de malalties de<br />
transmissió sexual al Tangram.<br />
Els alumnes de 4t d’ESO de l’IES<br />
El Foix també es van apuntar a la<br />
campanya amb la representació el dijous<br />
19 de desembre a la Masia Mas Catarro<br />
de l’obra teatral Que sí, vida.<br />
Concurs de<br />
Calendari Jove<br />
Enguany el Servei de Juventut de<br />
<strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> i el<br />
Tangram, equipament juvenil del municipi,<br />
han convocat per primera vegada un<br />
concurs de calendari jove per al 2003. El<br />
concurs era obert a joves d’entre 14 i 28<br />
anys i era obert a qualsevol tècnica de<br />
disseny: pintura, dibuix, col·lage, disseny<br />
per ordinador, etc.<br />
En aquesta primera edició són sis<br />
<strong>els</strong> treballs presentats que podeu veure<br />
exposats al Tangram. El calendari<br />
guanyador serà editat en mida de<br />
butxaca i serà repartit pel municipi.<br />
MOSTRA<br />
ARTÍSTICA<br />
SANT RAIMON<br />
DE PENYAFORT<br />
Pintura i Ceràmica de l’Alt,<br />
Baix Penedès i Garraf<br />
EXPOSICIÓ A LA<br />
CASA DE CULTURA<br />
MAS CATARRO<br />
Horaris Exposició<br />
del 26 al 31 de desembre<br />
i del 2 al 6 de gener<br />
Laborables, de 17 a 20 h<br />
Festius, de 12 a 14 h<br />
ACTE DE CLOENDA I<br />
LLIURAMENT DE PREMIS<br />
6 de gener, a les 13 h.<br />
10<br />
Activitats<br />
nadalenques per<br />
als joves<br />
Arribades les merescudes<br />
vacances i superats <strong>els</strong> exàmens<br />
de fi de trimestre, jove posa’t a punt<br />
pel que t’espera aquest Nadal a<br />
<strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>. I és<br />
que enguany el servei de Joventut<br />
en col·laboració amb el servei<br />
d’Esports ha preparat per<br />
aquestes festes de Nadal un munt<br />
d’activitats destinades als joves.<br />
Davant de l’èxit obtingut l’any<br />
passat amb el Parc Nadalenc,<br />
aquest any repetim. Així, <strong>els</strong> dies<br />
30 i 31 de desembre de 2002 i <strong>els</strong><br />
dies 2 i 3 de gener de 2003 podreu<br />
gaudir a la zona de Cal Antich i el<br />
Gimnàs Municipal d’una bona colla<br />
de propostes per passar-ho<br />
d’allò més bé: inflables, toro<br />
mecànic, etc.<br />
Però això no s’acaba aquí<br />
perquè <strong>els</strong> mateixos dies, a la Pista<br />
Poliesportiva, hi haurà un Parc<br />
Esportiu Nadalenc amb<br />
competicions 3 x 3 de futbol sala,<br />
tennis taula, volei i bàsquet i...<br />
Atenció! Amb un circuit d’aventura<br />
on hi haurà dos ponts Tibetans, un<br />
de 6 m i un de 20 m, una Via<br />
Ferrata de 20 m, un Pont de Mico<br />
de 20 m i una Tirolina de 40 m. A<br />
més a més, tots aquells que us<br />
piqui el cuquet de provar com és<br />
això de fer castells i falcons tindran<br />
un taller per iniciar-se en aquest<br />
món, a càrrec de membres d<strong>els</strong><br />
Castellers i d<strong>els</strong> Falcons de<br />
Vilafranca.<br />
Ambdós parcs romandran<br />
oberts <strong>els</strong> dies 30 i 31 de desembre<br />
de 2002 i <strong>els</strong> dies 2 i 3 de gener<br />
de 2003 de 17 a 20 hores. El preu<br />
per gaudir del Parc Nadalenc i del<br />
Parc Esportiu és de 2 euros. També<br />
es podran adquirir abonaments per<br />
als quatre dies a 5 euros.<br />
Finalment, tots <strong>els</strong> amants<br />
d<strong>els</strong> videojocs teniu cita obligada<br />
<strong>els</strong> dies 23 i 27 de desembre al<br />
Tangram. I és que s’hi celebrarà un<br />
concurs de Play Station.<br />
Ja veieu que de propostes<br />
per aquestes vacances<br />
nadalenques n’hi ha per triar i<br />
remenar. Apa, doncs, a gaudir-les!
VI CHALLENGER DE TRIAL DE NENS A<br />
SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS<br />
El pasat diumenge, 1 de desembre<br />
es va celebrar la final de la prova de la<br />
Challenger de Trial de nens, que any rere<br />
any es disputa en el nostre municipi.<br />
En aquesta ocasió, el jove pilot local Jordi<br />
Painous, de la categoria cadet, va quedar<br />
en primera posició, guanyant la<br />
Challenger, quedant l’altre pilot local,<br />
l’Òscar Mill, en segona posició de la<br />
categoria Juvenil.<br />
En acabar aquesta prova, es va<br />
fer una celebració amb un dinar de<br />
germanor, amb l’assistència del president<br />
de la Federació Motociclista de<br />
Catalunya, el Sr. Jordi Pallarés, l’alcalde<br />
del municipi, Sr. Jordi Girona, el regidor<br />
d’esports de l’Ajuntament, Sr. Oriol<br />
Torrents, entre d’altres personalitats. Es<br />
comptà també amb l’assistència del Sr.<br />
Ricard Pinet i la seva esposa, que són<br />
<strong>els</strong> que fan possible any rere any la<br />
realització d’aquestes proves, imprescindibles<br />
per a la promoció de l’esport del<br />
motor, com és el Trial.<br />
Els participants en aquest esport<br />
són nens i nenes que tenen entre 4 i 14<br />
anys. Gràcies a ells i a les persones que<br />
estan al davant de l’organització,<br />
sorgeixen pilots de gran anomenada,<br />
com David Cobos, quart classificat al<br />
campionat del món, i també la Laia Sáez,<br />
campiona mundial de categoria femenina.<br />
Daniel Gibert, sotscampió<br />
d’Espanya de<br />
Trial<br />
Un d’aquests pilots d’èlit és en<br />
Daniel Gibert, fill del nostre poble, el qual<br />
ha acabat la present temporada fent un<br />
balanç molt positiu del seu primer any<br />
en la categoria júnior, finalitzant cinquè<br />
al campionat d’Europa, i segon al<br />
campionat d’Espanya.<br />
Daniel Gibert és una de les futures<br />
promeses del trial a casa nostra i amb<br />
una projecció mundial. Els resultats<br />
obtinguts la present temporada li<br />
permeten afrontar la propera temporada<br />
2003 amb optimisme per aconseguir títols<br />
i acostar-se cada vegada més a les grans<br />
figures de l’especialitat.<br />
Precisament, en Daniel va<br />
començar en el món del Trial als sis anys,<br />
en una prova celebrada també al nostre<br />
municipi.<br />
11<br />
XIIè Cros Escolar<br />
de <strong>Santa</strong><br />
<strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong><br />
<strong>Monjos</strong><br />
El Servei Municipal d’Esports de<br />
l’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong><br />
<strong>Monjos</strong>, amb la col·laboració de les<br />
Associacions de Pares i Mares del<br />
CEIP Dr. Samaranch i Fina i de l’IES<br />
El Foix, així com del Consell Esportiu<br />
de l’Alt Penedès i Caixa Penedès, ha<br />
organitzat pel proper dissabte 11 de<br />
gener de 2003 el XIIè Cros Escolar de<br />
<strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong>, prova<br />
puntuable per als Jocs Esportius de<br />
Catalunya.<br />
El Cros Escolar començarà a les<br />
10.30 hores del matí des de la Masia<br />
Mas Catarro, on es podran formalitzar<br />
les inscripcions i recollir <strong>els</strong> dorsals des<br />
de mitja hora abans de començar la cursa.<br />
La competició és oberta a tothom,<br />
des d’infants nascuts als anys 1997 i<br />
1998, dins la categoria Mainada, fins a<br />
infants nascuts als anys 1987 i 1988,<br />
dins la categoria Cadet, amb diversos<br />
circuits en funció de la categoria que<br />
aniran des d<strong>els</strong> 200 m fins als 2650 m.<br />
Després de totes les competicions es<br />
lliuraran <strong>els</strong> premis –copes per als tres<br />
primers classificats, medalles<br />
commemoratives per a la resta- i es<br />
farà un sorteig de material esportiu entre<br />
tots <strong>els</strong> participants.<br />
Com a novetat, el Servei d’Esport<br />
de l’Ajuntament de <strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i<br />
<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> ha organitzat la 1a Cursa<br />
de 10 km que tindrà lloc prèviament al<br />
Cros Escolar.<br />
La cursa, que és oberta a tothom,<br />
començarà a les 9.30 hores del matí<br />
des de la Masia Mas Catarro. Els<br />
atletes hauran de fer dues voltes en un<br />
circuit tancat de 5 km de terra, herba i<br />
asfalt.<br />
Els dorsals per a la cursa es podran<br />
recollir a partir de les 8.30 hores a la<br />
Masia Mas Catarro, on s’habilitarà un<br />
servei de dutxes p<strong>els</strong> atletes. Hi haurà<br />
premis per als tres primers classificats<br />
de la general en masculí i en femení,<br />
així com un petit obsequi per a tots <strong>els</strong><br />
participants.
El fet que una associació<br />
com la Societat Coral i<br />
d’Esbarjo “La Margaridoia”,<br />
punt de referència ineludible al<br />
llarg de molts anys de la vida<br />
social i lúdica del nostre poble,<br />
celebri 100 anys (1902-2002)<br />
és digne de celebració i també<br />
d’admiració.<br />
L’ocasió demanava festa<br />
grossa i així va ser. Els actes<br />
de celebració començaven el<br />
divendres 22 de novembre amb<br />
la inauguració de l’Exposició<br />
del Centenari, un recull de<br />
records que ja formen part de<br />
la nostra història a càrrec del<br />
president més antic de la<br />
Societat, el Sr. Joan <strong>Santa</strong>cana.<br />
Desprès l’alcalde Jordi<br />
Girona inaugurà les obres de<br />
remodelació del local de la<br />
Societat, i acte seguit es va fer<br />
la presentació d’una publicació<br />
que, sota el títol “La<br />
Margaridoia: 100 anys<br />
d’història (1902-2002) fa un<br />
repàs del que ha estat aquest<br />
centenari de la Societat , la qual<br />
ha estat corealitzada per<br />
l’historiador Ramon Arnabat, fill<br />
del municipi i actual director de<br />
l’IES El Foix i Raquel Castillero,<br />
veïna del municipi i llicenciada<br />
en Comunicació Audiovisual.<br />
Aquell mateix vespre, prop<br />
de 350 persones van assistir<br />
al Sopar Popular del Centenari<br />
que va estar amenitzat pel grup<br />
d’Havaneres Xaloc.<br />
La jornada festiva del<br />
dissabte convidava als més<br />
petits a participar d<strong>els</strong> actes del<br />
centenari. Al matí hi havia<br />
instal·lat un Parc Infantil, i a la<br />
tarda es va fer una sessió de<br />
cinema amb la projecció de la<br />
pel·lícula El senyor d<strong>els</strong> anells.<br />
La comunitat de l’anell.<br />
Després de la sessió es va fer<br />
una xocolatada per a tots <strong>els</strong><br />
assistents.<br />
A dos quarts de vuit de la tarda<br />
es va celebra la Missa So-<br />
12<br />
lemne del Centenari<br />
amenitzada per la Coral “La<br />
Margaridoia”, que va oferir un<br />
breu concert en sortir d’ofici. A<br />
continuació el foc va esdevenir<br />
el protagonista a càrrec del Drac<br />
d<strong>els</strong> <strong>Monjos</strong> i d<strong>els</strong> diables<br />
Spantus que també es van voler<br />
afegir a la festa. La vetllada es<br />
va cloure amb un ball amenitzat<br />
per l’orquestra Bahia i amb<br />
l’obsequi a tots <strong>els</strong> socis de la<br />
Societat “La Margaridoia” d’una<br />
ampolla de cava commemorativa<br />
amb la corresponent<br />
placa expressament dissenyada<br />
per a celebrar l’aniversari.<br />
El diumenge va tenir lloc la<br />
Trobada de Cant Coral. I és que<br />
la voluntat de cantar va ser una<br />
de les raons per les quals l’any<br />
1902 un grup de persones de<br />
<strong>Santa</strong> <strong>Margarida</strong> i <strong>els</strong> <strong>Monjos</strong><br />
decidissin emprendre aquesta<br />
aventura de l’associacionisme<br />
que s’ha mantingut viva fins<br />
avui. Així doncs, la Coral<br />
l’Amistat de la Ràpita, la Coral<br />
Penedès de Vilafranca del<br />
Penedès, la Coral El Raïm de<br />
Sant Cugat Sesgarrigues, la<br />
Coral Marinada de<br />
Castelldef<strong>els</strong> i la Coral<br />
amfitriona, La Margaridoia d<strong>els</strong><br />
<strong>Monjos</strong>, van oferir una lluïda<br />
actuació.<br />
Tot seguit, va ser el torn d<strong>els</strong><br />
balls folklòrics del municipi i<br />
d<strong>els</strong> Castellers de Vilafranca,<br />
que amb les seves exhibicions<br />
van aportar l’element popular<br />
tan típic de les nostres festes.<br />
A la tarda, la festa apuntava<br />
ja a la seva fi al so de<br />
l’Orquestra Volcan que va oferir<br />
un Concert de Música Catalana<br />
i va amenitzar el ball de gala<br />
que posà punt i final a aquesta<br />
festa del centenari.