Un any de canvis per enfortir-se - CapGros.com
Un any de canvis per enfortir-se - CapGros.com
Un any de canvis per enfortir-se - CapGros.com
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
08<br />
<strong>Un</strong> <strong>any</strong> <strong>de</strong> <strong>canvis</strong> <strong>per</strong> <strong>enfortir</strong>-<strong>se</strong><br />
Capgròs fa balanç d’un <strong>any</strong><br />
marcat pels <strong>canvis</strong> en el format,<br />
dis<strong>se</strong>ny i continguts <strong>de</strong>l <strong>se</strong>tmanari,<br />
i <strong>per</strong> la consolidació <strong>de</strong>l portal<br />
digital capgros.<strong>com</strong><br />
| Redacció<br />
El 2008 ha estat <strong>per</strong> Capgròs un<br />
<strong>any</strong> <strong>de</strong> <strong>canvis</strong>. El <strong>se</strong>tmanari ha encetat<br />
una nova etapa amb una restructuració<br />
integral <strong>de</strong> la publicació, que ha integrat<br />
els equips <strong>de</strong>l magazine Report Maresme,<br />
ha incorporat nous continguts en<br />
l’àmbit <strong>de</strong> l’oci i el turisme i ha ampliat<br />
la <strong>se</strong>va cobertura a la <strong>com</strong>arca. El nou<br />
Capgròs, amb un nou format i dis<strong>se</strong>ny,<br />
ha arribat als 40.000 exemplars <strong>se</strong>tmanals<br />
i ha ampliat pàgines <strong>per</strong> atendre<br />
nous públics. Amb aquest pas, i en<br />
una difícil conjuntura econòmica, el<br />
Alguns exemplars <strong>de</strong> nou format <strong>de</strong>l <strong>se</strong>tmanari Capgròs | FOTO: ROMUALD GALLOFRÉ<br />
<strong>se</strong>tmanari s’ha posicionat <strong>de</strong> forma<br />
<strong>de</strong>cidida amb un nou producte renovat,<br />
<strong>de</strong> més qualitat, més mo<strong>de</strong>rn, amb<br />
voluntat <strong>de</strong> <strong>se</strong>rvei i apostant <strong>per</strong> la<br />
informació. Ho confi rmen les da<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>l Baròmetre <strong>de</strong> la Comunicació,<br />
<strong>se</strong>gons les quals Capgròs ha gu<strong>any</strong>at<br />
mil lectors, fi ns a 61.000 <strong>se</strong>tmanals,<br />
situant-<strong>se</strong> <strong>com</strong> a tercer <strong>se</strong>tmanari<br />
gratuït <strong>de</strong> Catalunya.<br />
Capgròs celebrarà al 2009 vint-i-cinc<br />
<strong>any</strong>s convertit en referent informatiu<br />
d’àmbit local, funció que es veu reforçada<br />
dia a dia pel digital capgros.<br />
<strong>com</strong>. Durant el 2008, s’han publicat<br />
3.330 notícies que han donat <strong>com</strong>pte<br />
<strong>de</strong> la vida política, social, cultural i<br />
esportiva <strong>de</strong> la ciutat. El portal va<br />
publicar en exclusiva la notícia <strong>de</strong> la<br />
<strong>de</strong>tenció <strong>de</strong>l cap <strong>de</strong> la Policia Local,<br />
Joan Francesc Giménez Cernuda, <strong>per</strong><br />
Les notícies <strong>de</strong> l’<strong>any</strong> <strong>se</strong>gons<br />
els lectors <strong>de</strong> Capgròs<br />
L’afer Cernuda, el Pacte <strong>per</strong> a la nova<br />
ciutadania, la integració <strong>de</strong> les dues<br />
escoles universitàries al TecnoCampus, el<br />
Festival Shakespeare, la inauguració <strong>de</strong><br />
la Nau Gaudí i el dilema amb el mu<strong>se</strong>u<br />
Bassat, el rodatge <strong>de</strong> la pel·lícula <strong>de</strong>l<br />
mataroní Francesc Páez i l’exposició “Jo<br />
Vaig Ser-hi, (V.O)” <strong>de</strong> l’artista Pere-Màrtir<br />
Brasó a l’Espai Enblanc són algunes <strong>de</strong><br />
les notícies <strong>de</strong> l’<strong>any</strong> que han <strong>de</strong>stacat<br />
els lectors <strong>de</strong> Capgròs a través <strong>de</strong>l grup<br />
<strong>de</strong> Facebook.<br />
conduir ebri. Capgros.<strong>com</strong> també va<br />
<strong>de</strong>svetllar el nom <strong>de</strong> l’autor <strong>de</strong>l cartell<br />
<strong>de</strong> Santes, va avançar que la botiga<br />
Actua no paga el lloguer <strong>de</strong>l local <strong>de</strong><br />
Pumsa, va anunciar que no hi hauria<br />
Pellofa <strong>per</strong> Carnestoltes i va treure a<br />
la llum les <strong>de</strong>núncies <strong>de</strong>ls jugadors <strong>de</strong>l<br />
CE Mataró <strong>per</strong> impagament.<br />
Durant el 2008 un total <strong>de</strong> 170.621<br />
usuaris únics han consultat tres milions<br />
<strong>de</strong> pàgines d’informació. Entre<br />
els titulars més llegits, <strong>de</strong>staquen<br />
les cròniques <strong>de</strong> Tercera Regional i<br />
notícies <strong>com</strong> ara la mort d’una dona<br />
a l’Espigó, l’afer Cernuda o el brot<br />
<strong>de</strong> legionel·la. El portal ha introduït<br />
millores entre les quals <strong>de</strong>staca el<br />
nou registre <strong>per</strong> a usuaris. A més,<br />
s’ha creat un grup <strong>de</strong> Facebook amb<br />
el qual es vol afavorir la participació<br />
<strong>de</strong>ls lectors <strong>de</strong> Capgròs.<br />
núm.1047 7
8 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
El PSC <strong>de</strong> Mataró ratifi ca Ramon<br />
Bassas <strong>com</strong> a primer <strong>se</strong>cretari<br />
El Congrés local <strong>de</strong>l PSC ratifi ca Ramon<br />
Bassas <strong>com</strong> a primer <strong>se</strong>cretari. Durant<br />
el Congrés, en el qual es va escollir la<br />
nova executiva, també es va aprovar<br />
l’informe <strong>de</strong> gestió, amb només el 66%<br />
<strong>de</strong>ls vots. L’informe apunta la pèrdua d’un<br />
centenar <strong>de</strong> militants. Mont<strong>se</strong> López es<br />
manté <strong>com</strong> a <strong>se</strong>cretària d’organització i<br />
Consol Prados és la vicepresi<strong>de</strong>nta.<br />
Les relacions entre<br />
el govern i l’oposició<br />
crispen els plens en<br />
un <strong>any</strong> marcat pels<br />
<strong>canvis</strong> <strong>de</strong> cartipàs<br />
| J. V.<br />
En l’acte <strong>de</strong> balanç <strong>de</strong>l<br />
primer <strong>any</strong> <strong>de</strong> mandat <strong>de</strong>l PSC, el 26<br />
<strong>de</strong> maig, l’alcal<strong>de</strong> Joan Antoni Baron<br />
va <strong>de</strong>ixar palesa la tensa relació entre<br />
els socialistes i CIU, principal força <strong>de</strong><br />
l’oposició. A fi nals d’<strong>any</strong> davant els<br />
mitjans <strong>de</strong> <strong>com</strong>unicació, Baron va tornar<br />
a fer referència al clima <strong>de</strong> crispació<br />
que ha marcat els plens. “Mai <strong>com</strong> ara<br />
a la política mataronina s’havia arribat<br />
a l’extrem <strong>de</strong>l tot s’hi val”, va as<strong>se</strong>gurar<br />
l’alcal<strong>de</strong> al maig, en referència als<br />
enfrontaments entre CiU i el regidor<br />
d’Urbanisme, Ramon Bassas, arran<br />
<strong>de</strong> qüestions <strong>com</strong> el trasllat <strong>de</strong> Can<br />
Fàbregas, el cas Cernuda o la polèmica<br />
al voltant <strong>de</strong>l lloguer <strong>de</strong> l’Actua.<br />
“Han fet acusacions infunda<strong>de</strong>s, han<br />
intentat judicalitzar la política, <strong>se</strong>n<strong>se</strong><br />
aportar arguments i propostes. Això<br />
porta al <strong>de</strong>scrèdit <strong>de</strong>ls polítics i <strong>de</strong> la<br />
política”, va as<strong>se</strong>gurar Baron en aquell<br />
moment. “Hi ha hagut certa crispació<br />
en l’ambient <strong>per</strong> distreure el govern<br />
<strong>de</strong> la feina que havia <strong>de</strong> fer”, reiterava<br />
El PPC <strong>de</strong> Mataró viu un <strong>any</strong><br />
marcat <strong>per</strong> la divisió interna<br />
Les diferències entre el cap <strong>de</strong>l grup<br />
municipal <strong>de</strong>l PPC, Pau Mojedano, i el<br />
presi<strong>de</strong>nt local, José Manuel López, es<br />
fan evi<strong>de</strong>nts <strong>de</strong>sprés que el primer donés<br />
suport a la candidatura alternativa <strong>de</strong><br />
Mont<strong>se</strong> Nebrera en el Congrés Provincial<br />
i anunciés la voluntat <strong>de</strong> li<strong>de</strong>rar un<br />
projecte <strong>de</strong> renovació a la presidència<br />
<strong>de</strong>l PPC <strong>de</strong>l Maresme. | Red.<br />
Pere Galb<strong>any</strong> substitueix<br />
Isabel Martínez al grup <strong>de</strong> CiU<br />
La regidor <strong>de</strong> CiU, Isabel Martínez, <strong>de</strong>ixa<br />
el consistori el mes <strong>de</strong> maig <strong>de</strong>sprés<br />
d’haver estat nomenada jutgessa, càrrec<br />
que l’impe<strong>de</strong>ix <strong>de</strong>dicar-<strong>se</strong> a la política.<br />
Martínez és substituïda pel regidor d’UDC<br />
Pere Galb<strong>any</strong>. D’altra banda, Marc Marín<br />
és escollit presi<strong>de</strong>nt local <strong>de</strong> CDC en<br />
substitució <strong>de</strong> Joan Mora en el congrés<br />
local <strong>de</strong> la formació. | Red.<br />
Joan Antoni Baron i Joan Mora en una imatge d’arxiu | FOTO: ROMUALD GALLOFRÉ<br />
l’alcal<strong>de</strong> al <strong>de</strong><strong>se</strong>mbre. Tot i els con<strong>se</strong>nsos<br />
assolits en temes <strong>com</strong> el Pacte <strong>per</strong> a la<br />
Nova Ciutadania o el projecte Mataró<br />
Marítim, i malgrat l’intent d’acostar<br />
posicions en un dinar entre el lí<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
CiU, Joan Mora, i l’alcal<strong>de</strong>, les relacions<br />
entre socialistes i nacionalistes s’han<br />
caracteritzat <strong>per</strong> la manca <strong>de</strong> confi ança<br />
“Han fet acusacions<br />
infunda<strong>de</strong>s i han judicalitzat<br />
la política, <strong>se</strong>n<strong>se</strong> aportar<br />
arguments i propostes”, diu<br />
Baron en referència a CiU<br />
i les acusacions mútues, en aquestes<br />
i altres qüestions <strong>com</strong> la factura <strong>de</strong>ls<br />
Armats. A aquesta situació cal afegir-hi<br />
les crítiques <strong>de</strong>l conjunt <strong>de</strong> l’oposició<br />
-CiU, PPC i la CUP- a l’acció <strong>de</strong> govern,<br />
que aquest <strong>any</strong> també ha vist modifi cat<br />
el cartipàs <strong>com</strong> a con<strong>se</strong>qüència <strong>de</strong><br />
la marxa d’Esteve Terradas. El veterà<br />
regidor va <strong>de</strong>ixar l’Ajuntament <strong>de</strong>sprés<br />
<strong>de</strong> 25 <strong>any</strong>s, en <strong>se</strong>r nomenat cap <strong>de</strong>l<br />
gabinet <strong>de</strong>l Delegat <strong>de</strong>l Govern a<br />
Catalunya. El regidor <strong>de</strong> Participació<br />
Carlos Fernàn<strong>de</strong>z es converteix en<br />
presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> l’Àrea <strong>de</strong> Presidència i<br />
es crea la fi gura <strong>de</strong> cap <strong>de</strong> Gabinet<br />
d’alcaldia, que ocuparà la <strong>per</strong>iodista<br />
Ana Villaver<strong>de</strong>. Núria Aguilar entra <strong>com</strong><br />
a regidora <strong>de</strong> Gent Gran.
L’ICO retira la <strong>se</strong>va oferta <strong>de</strong><br />
préstec pel TecnoCampus<br />
L’Institut <strong>de</strong> Crèdic Ofi cial (ICO) va<br />
retirar la <strong>se</strong>va oferta <strong>de</strong> préstec <strong>per</strong><br />
fi nançar les obres <strong>de</strong> construcció <strong>de</strong>l<br />
TecnoCampus. Això suposa que es<br />
modifi quinles condicions fi nanceres <strong>de</strong>l<br />
préstec, que es redueix <strong>de</strong>ls 30 milions<br />
d’euros inicials a 24. El préstec es manté<br />
a interès 0 amb quinze <strong>any</strong>s <strong>de</strong> retorn i<br />
tres <strong>de</strong> carència. | Red.<br />
Més atur, menys<br />
empre<strong>se</strong>s i més<br />
pessimisme en un<br />
<strong>any</strong> 2008 marcat<br />
<strong>per</strong> la crisi<br />
| S. F.<br />
La crisi econòmica<br />
que ha sac<strong>se</strong>jat el món i el sistema<br />
capitalista ha afectat també l’activitat<br />
<strong>de</strong> Mataró. La capital <strong>de</strong>l Maresme<br />
no ha estat aliena a la resta <strong>de</strong>l país, i<br />
les da<strong>de</strong>s d’atur en són el clar exemple.<br />
Les últimes da<strong>de</strong>s d’ocupació<br />
situen la taxa d’aturats en un 13’1%.<br />
8.701 <strong>per</strong>sones, 2.662 més que en<br />
l’octubre <strong>de</strong> l’<strong>any</strong> passat i la xifra més<br />
alta <strong>de</strong>s <strong>de</strong> 1994. Aquestes da<strong>de</strong>s<br />
venen a<strong>com</strong>p<strong>any</strong>a<strong>de</strong>s pel tancament<br />
<strong>de</strong> diver<strong>se</strong>s empre<strong>se</strong>s a la ciutat. El<br />
<strong>se</strong>ctor tèxtil ha estat el més colpejat,<br />
amb Laura G, Bispunt, Scooter, Tiblon<br />
Eurolàstic, Tints Mataró i Tex-Deu <strong>com</strong><br />
a empre<strong>se</strong>s que han hagut <strong>de</strong> baixar la<br />
<strong>per</strong>siana. A elles <strong>se</strong> li ha unit l’empresa<br />
Burniol i Cristalleries <strong>de</strong> Mataró, que<br />
tampoc ha pogut aguantar la situació<br />
actual, i que la coo<strong>per</strong>ativa ha hagut<br />
<strong>de</strong> rescindir temporalment el contracte<br />
a tota la <strong>se</strong>va plantilla, una vuitantena<br />
<strong>de</strong> treballadors.<br />
La Fe<strong>de</strong>ració d’Associacions Em-<br />
Dolo gu<strong>any</strong>a el premi<br />
innovatic a la nit amb visió<br />
L’empresa mataronina Dolo va <strong>se</strong>r<br />
guardonada amb el premi innovatic a la<br />
nit amb visió. El <strong>se</strong>u producte patentat<br />
a nivell mundial, el Kit Water Dolo, és<br />
un mèto<strong>de</strong> que recull tota l’aigua <strong>de</strong><br />
la casa cap a un dipòsit, la <strong>de</strong>pura i la<br />
gestiona al lavabo <strong>de</strong> tal manera que<br />
es gasta la meitat <strong>de</strong>ls litres que pot fer<br />
<strong>se</strong>rvir una sola família. | Red.<br />
Anuari 2008<br />
Ampli con<strong>se</strong>ns en l’aprovació<br />
<strong>de</strong>l projecte Mataró Marítim<br />
El ple acorda a l’octubre, amb l’única<br />
abstenció <strong>de</strong> al CUP, tirar endavant la<br />
proposta Mataró Marítim, <strong>de</strong>fensada llargament<br />
pel PPC i que pretén posicionar<br />
Mataró <strong>com</strong> a capital nàutica <strong>de</strong> referència.<br />
L’aprovació, prevista pel <strong>se</strong>tembre, es<br />
va ajornar un mes <strong>per</strong> incorporar-hi la<br />
proposta <strong>de</strong> CiU <strong>de</strong> crear una Comissió<br />
<strong>de</strong>l Front <strong>de</strong> Mar. | Red.<br />
Cristalleries <strong>de</strong> Mataró ha suspès <strong>de</strong> sou a la plantilla. | FOTO: R. GALLOFRÉ<br />
presarials i Gremis <strong>de</strong> Mataró i la<br />
<strong>com</strong>arca (FAGEM) ja va alertar que la<br />
crisi s’agreujaria la situació el 2008. El<br />
pessimisme s’ha apo<strong>de</strong>rat <strong>de</strong>ls <strong>se</strong>ctors<br />
econòmics. El gremi d’hostaleria i restauració<br />
<strong>de</strong> Mataró i Maresme així ho<br />
va <strong>de</strong>tectar en una enquesta entre els<br />
<strong>se</strong>us agremiats, on el 44% es mostra<br />
La dada<br />
8.701 aturats<br />
Les últimes da<strong>de</strong>s disponibles<br />
<strong>de</strong> l’atur (<strong>de</strong>l mes d’octubre), que<br />
signifi quen les pitjors <strong>de</strong>s <strong>de</strong><br />
1994 i 2.662 més respecte el 2007<br />
pessimista o molt pessimista <strong>de</strong> cara el<br />
2009. Els <strong>com</strong>erços tampoc <strong>se</strong> salven, i<br />
afi rmen veure <strong>com</strong> el consum es congela.<br />
En aquest context <strong>de</strong> crisi s’emmarca la<br />
inversió <strong>de</strong> la Generalitat al Maresme, 28<br />
milions menys respecte l’<strong>any</strong> passat, i un<br />
pressupost contingut <strong>de</strong> l’Ajuntament pel<br />
2009 <strong>de</strong> 126 milions d’euros, en el que<br />
<strong>de</strong>stacaran les polítiques <strong>de</strong> promoció<br />
econòmica, centres educatius i foment<br />
<strong>de</strong>l <strong>com</strong>erç local. La crisi ha provocat<br />
l’aturament d’obres importants <strong>com</strong> el<br />
<strong>se</strong>ctor Iveco Renfe o la zona <strong>de</strong>ls Turons.<br />
Però davant d’aquesta situació, Xavier<br />
Sala i Martín va apostar a Mataró pels<br />
emprenedors i la innovació <strong>per</strong> sortir <strong>de</strong><br />
la crisi. Els empresaris han <strong>de</strong> “tornar<br />
a <strong>se</strong>r els herois”.<br />
núm.1047 9
10 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
El TCM ofi cialitza la <strong>se</strong>va<br />
entrada <strong>com</strong> a soci a l’APTE<br />
El TecnoCampus va entrar, al novembre,<br />
a formar part <strong>com</strong> a soci <strong>de</strong> l’Associació <strong>de</strong><br />
Parcs Científi cs i Tecnològics d’Esp<strong>any</strong>a<br />
(APTE). Mataró ja formava part <strong>de</strong> l’entitat<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’<strong>any</strong> 2005, en condició d’afi liat.<br />
Després <strong>de</strong> llargues gestions i l’avaluació<br />
<strong>de</strong>l projecte, el TCM és ara soci <strong>de</strong> ple<br />
dret. Les grans benefi ciàries <strong>se</strong>ran les<br />
empre<strong>se</strong>s tecnològiques. | Red<br />
El Parc Tecnològic<br />
rebaixa els<br />
costos <strong>de</strong> l’obra i<br />
augmenta la <strong>se</strong>va<br />
projecció <strong>com</strong>arcal<br />
| Judith Vives<br />
Durant el 2008 s’ha<br />
donat un fort impuls al projecte TecnoCampus.<br />
L’edifi ci universitari i les<br />
dues torres <strong>per</strong> a empre<strong>se</strong>s ja són<br />
força visibles a la zona <strong>de</strong>l Rengle on<br />
s’està construint el parc tecnològic,<br />
que a fi nals <strong>de</strong>l 2007 va <strong>com</strong>ençar<br />
a funcionar en la <strong>se</strong>va versió 2.0 a<br />
Vallveric. El TCM ha estat notícia pel <strong>se</strong>u<br />
fi nançament i <strong>per</strong> la fusió <strong>de</strong> les dues<br />
escoles universitàries que s’integraran<br />
en un únic centre.<br />
El TCM ha tancat l’<strong>any</strong> amb la rebaixa<br />
en un 22% <strong>de</strong>l cost <strong>de</strong> la <strong>se</strong>va <strong>se</strong>u.<br />
La crisi econòmica ha obligat a retallar<br />
costos i ajustar la inversió prevista, que<br />
passa <strong>de</strong> 60 a 46,5 milions d’euros.<br />
Aquesta modifi cació ha estat possible<br />
<strong>per</strong>què s’han renegociat preus amb les<br />
empre<strong>se</strong>s constructores i <strong>per</strong>què s’han<br />
retallat elements <strong>de</strong>l projecte inicial,<br />
<strong>com</strong> ara la pèrgola o una <strong>de</strong> les torres<br />
<strong>per</strong> a empre<strong>se</strong>s, que s’entregarà <strong>se</strong>n<strong>se</strong><br />
acabats. El TCM clou l’<strong>any</strong> amb una<br />
inversió similar a la prevista inicialment,<br />
Antoni Uix substitueix<br />
Bonastre <strong>com</strong> a director<br />
El mataroní Antoni Uix es converteix a<br />
l’abril en el nou director <strong>de</strong>l TecnoCampus<br />
en substitució <strong>de</strong> Ricard Bonastre, que<br />
<strong>de</strong>ixa el càrrec a la Fundació, així <strong>com</strong> a<br />
l’Àrea d’Innovació i Promoció <strong>de</strong> la Ciutat<br />
i a l’EUPM, <strong>per</strong> anar a una empresa<br />
privada. Diego Castillo és el nou cap <strong>de</strong><br />
l’Àrea d’Innovació i Presidència i Jordi<br />
Teixidor, gerent <strong>de</strong> l’EUPM. | Red<br />
La consultora Everis obre<br />
un centre al TecnoCampus<br />
L’empresa consultora d’estratègia,<br />
negoci i aplicacions, Everis, inaugura a<br />
l’edifi ci <strong>de</strong>l TecnoCampus <strong>de</strong> Vallveric<br />
un centre d’excel·lència <strong>de</strong>dicat en<br />
el <strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupament i manteniment<br />
d’aplicacions informàtiques, així <strong>com</strong> el<br />
suport tècnic <strong>de</strong> sistemes d’informació. La<br />
<strong>com</strong>p<strong>any</strong>ia obre una <strong>se</strong>u a Mataró amb<br />
una trentena <strong>de</strong> treballadors. | Red<br />
Les obres <strong>de</strong>l TecnoCampus al polígon <strong>de</strong>l Rengle | FOTO: R. G.<br />
<strong>de</strong> 43 milions d’euros. D’aquests, sis<br />
milions els aportarà el govern català<br />
a través <strong>de</strong>l Ci<strong>de</strong>m, pel trasllat <strong>de</strong><br />
Cetemsa a un espai <strong>de</strong> 3000 metres<br />
quadrats a l’edifi ci universitari. Així<br />
ho va anunciar l’alcal<strong>de</strong>, Joan Antoni<br />
Baron, al maig, <strong>de</strong>sprés que al gener el<br />
con<strong>se</strong>ller d’economia Antoni Castells<br />
La dada<br />
46,5 milions<br />
La inversió fi nal prevista <strong>per</strong> a<br />
la construcció <strong>de</strong>l TecnoCampus,<br />
<strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la retallada <strong>de</strong>l<br />
projecte a causa <strong>de</strong> la crisi<br />
tirés pilotes fora sobre l’aportació <strong>de</strong><br />
la Generalitat en el projecte. El TCM<br />
<strong>com</strong>pta també amb un crèdit <strong>de</strong>l<br />
Ministeri <strong>de</strong> Ciència i Innovació.<br />
D’altra banda, la Fundació Tecno-<br />
Campus ha fet un pas endavant <strong>per</strong><br />
dotar-<strong>se</strong> <strong>de</strong> major dimensió <strong>com</strong>arcal<br />
amb la fusió <strong>de</strong> l’EUM i l’EUPM, i la<br />
incorporació <strong>de</strong>l Con<strong>se</strong>ll Comarcal als<br />
òrgans <strong>de</strong> govern. La fusió universitària<br />
va <strong>com</strong>ençar amb un conveni signat<br />
entre Ajuntament i CCM al mes <strong>de</strong><br />
juliol i va culminar amb l’extinció <strong>de</strong>ls<br />
organismes autònoms i l’aprovació,<br />
<strong>per</strong> unanimitat, <strong>de</strong>ls nous estatuts <strong>de</strong><br />
la fundació, que amb la <strong>de</strong>nominació<br />
Fundació Pública TCM Mataró Maresme<br />
reforcen el caràcter <strong>com</strong>arcal.
Mataró rep 21 milions <strong>de</strong>l<br />
Fons Estatal d’Inversió Local<br />
Mataró rep un total <strong>de</strong> 21 milions d’euros<br />
inclosos en el Fons Estatal d’Inversió<br />
Local, impulsat pel govern <strong>de</strong> Zapatero.<br />
L’Ajuntament <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ix <strong>de</strong>dicar 7 <strong>de</strong>ls 21<br />
milions a projectes d’urbanització <strong>de</strong><br />
diversos carrers i trams <strong>de</strong> l’espai públic<br />
i a altres millores <strong>de</strong> reforma urbana,<br />
que fan preveure un 2009 marcat <strong>per</strong><br />
les obres als carrers. | Red<br />
El polèmic trasllat<br />
<strong>de</strong> Can Fàbregas<br />
i <strong>de</strong> Caralt situa<br />
Ramon Bassas en<br />
l’ull <strong>de</strong> l’huracà<br />
| V. B.<br />
L’<strong>any</strong> 2007 es va<br />
tancar amb l’anunci que la fàbrica <strong>de</strong><br />
Can Fàbregas i <strong>de</strong> Caralt es traslladaria<br />
íntegra al <strong>se</strong>u futur nou emplaçament<br />
al carrer Biada. Però aquesta resolució<br />
no va <strong>se</strong>r el fi nal d’un <strong>de</strong>ls temes més<br />
polèmics <strong>de</strong>ls darrers <strong>any</strong>s a la ciutat.<br />
La Plataforma Salvem Can Fàbregas va<br />
<strong>de</strong>stapar el parentesc entre el regidor<br />
d’Urbanisme, Ramon Bassas, i dos<br />
oncles materns <strong>se</strong>us membres <strong>de</strong> la<br />
societat propietària <strong>de</strong> la fi nca <strong>de</strong> l’antiga<br />
farinera, on s’ubicarà El Corte Inglés.<br />
Bassas va explicar que havia tingut<br />
coneixement d’aquest parentesc feia<br />
prop d’un <strong>any</strong>. Ho va notifi car llavors<br />
al Secretari <strong>de</strong> l’Ajuntament, que li<br />
va re<strong>com</strong>anar que no assistís a cap<br />
més votació sobre aquesta qüestió.<br />
La <strong>se</strong>va relació <strong>de</strong> parentiu hauria fet<br />
re<strong>com</strong>anable que no assistís a cap<br />
votació anterior <strong>per</strong>ò, <strong>se</strong>gons el Secretari,<br />
no es podien invalidar els acords<br />
adoptats en votacions prèvies ja que<br />
el vot particular <strong>de</strong> Bassas no va <strong>se</strong>r en<br />
Es constitueix el Con<strong>se</strong>ll<br />
As<strong>se</strong>ssor Urbanístic<br />
El ple <strong>de</strong> l’Ajuntament dóna llum verda<br />
al Reglament <strong>de</strong>l Con<strong>se</strong>ll As<strong>se</strong>ssor<br />
Urbanístic Municipal, un nou organisme<br />
que ha <strong>de</strong> garantir la participació<br />
ciutadana i el diàleg al voltant <strong>de</strong> la<br />
política urbanística que porta a terme<br />
el govern. El con<strong>se</strong>ll havia estat una<br />
proposta llargament reivindicada pel<br />
grup municipal popular. | Red<br />
Anuari 2008<br />
30 habitatges <strong>per</strong> a gent<br />
gran al carrer Carlem<strong>any</strong><br />
Prohabitatge, Benestar Social i Gent<br />
Gran impul<strong>se</strong>n al carrer Carlem<strong>any</strong> una<br />
promoció <strong>de</strong> 30 habitatges dotacionals<br />
que possibilita a les <strong>per</strong>sones majors<br />
<strong>de</strong> 65 <strong>any</strong>s disposar d’un habitatge<br />
<strong>de</strong> lloguer as<strong>se</strong>quible, <strong>se</strong>n<strong>se</strong> barreres<br />
arquitectòniques i amb <strong>se</strong>rveis específi cs<br />
<strong>de</strong>stinats a cobrir les <strong>se</strong>ves necessitats<br />
bàsiques. | Red.<br />
Primers en<strong>de</strong>rrocs <strong>de</strong> la fàbrica, a fi nals <strong>de</strong> novembre | FOTO: R. G.<br />
cap cas <strong>de</strong>terminant. L’oposició, <strong>per</strong>ò,<br />
va <strong>de</strong>manar la paralització <strong>de</strong>l procés,<br />
la inhabilitació <strong>de</strong>ls acords presos<br />
anteriorment i la dimissió <strong>de</strong> Bassas.<br />
En el tens ple <strong>de</strong> febrer, l’alcal<strong>de</strong> Joan<br />
Antoni Baron va insinuar que hi havia<br />
regidors <strong>de</strong> l’oposició que també tenien<br />
vinculació familiar amb els propietaris<br />
Salvem Can Fàbregas va<br />
<strong>de</strong>stapar el parentesc entre<br />
Bassas i dos oncles materns<br />
<strong>se</strong>us propietaris <strong>de</strong> la fi nca<br />
<strong>de</strong> l’antiga fàbrica<br />
<strong>de</strong> la nau. El govern municipal, d’altra<br />
banda, va <strong>de</strong>cidir que els costos <strong>de</strong>l<br />
trasllat <strong>de</strong> Can Fàbregas recaiguessin<br />
en els promotors <strong>de</strong>l <strong>se</strong>ctor <strong>de</strong> la ronda<br />
Barceló i els entorns <strong>de</strong>l carrer Biada.<br />
El planejament <strong>de</strong>l projecte urbanístic<br />
d’aquest <strong>se</strong>ctor discontinu, precisament,<br />
va <strong>se</strong>r modifi cat <strong>per</strong> Pumsa, dividint-lo<br />
en dos polígons d’actuació a <strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupar<br />
<strong>de</strong> manera esglaonada, <strong>de</strong> cara<br />
a facilitar-ne l’execució i evitar que la<br />
crisi puguin frenar l’arribada <strong>de</strong>l Corte<br />
Inglés. A fi nals <strong>de</strong> novembre, es van<br />
iniciar els en<strong>de</strong>rrocs <strong>de</strong>l <strong>se</strong>ctor <strong>de</strong> Can<br />
Fàbregas, procés que haurà <strong>de</strong> <strong>se</strong>guir<br />
durant el 2009, incloent el <strong>de</strong>smuntatge<br />
<strong>de</strong> la nau, <strong>per</strong> alliberar el solar on es<br />
construirà el centre <strong>com</strong>ercial.<br />
núm.1047 11
12 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
Detenen un home <strong>per</strong> cremar<br />
177 contenidors a Mataró<br />
Els Mossos d’Esquadra van <strong>de</strong>tenir<br />
el 17 <strong>de</strong> novembre, Manuel JV, <strong>de</strong> 50<br />
<strong>any</strong>s i veí <strong>de</strong> Mataró <strong>com</strong> a presumpte<br />
autor d’un <strong>de</strong>licte <strong>de</strong> d<strong>any</strong>s <strong>per</strong> la<br />
crema <strong>de</strong> 177 <strong>de</strong>ls 250 contenidors <strong>de</strong><br />
reciclatge <strong>de</strong> pa<strong>per</strong> i cartró que hi ha<br />
a la ciutat, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> gener <strong>de</strong> 2007. Els<br />
d<strong>any</strong>s ocasionats ascen<strong>de</strong>ixen 180.000<br />
euros. | Red.<br />
L’excap <strong>de</strong> la Policia Local | FOTO: S. RUIZ<br />
| V. B.<br />
La notícia <strong>de</strong> l’<strong>any</strong>,<br />
<strong>de</strong>svetllada <strong>per</strong> capgros.<strong>com</strong>. <strong>Un</strong> jutge va<br />
con<strong>de</strong>mnar el cap <strong>de</strong> la Policia Local <strong>de</strong><br />
Mataró, l’inten<strong>de</strong>nt major Joan Francesc<br />
Giménez Cernuda, a la retirada <strong>de</strong>l<br />
carnet <strong>de</strong> conduir durant vuit mesos<br />
<strong>per</strong> un <strong>de</strong>licte contra la <strong>se</strong>guretat <strong>de</strong>l<br />
tràfi c, en donar positiu en un control<br />
d’alcoholèmia a Barcelona la matinada<br />
<strong>de</strong>l 15 <strong>de</strong> gener. Agents <strong>de</strong> la Guàrdia<br />
Urbana l’havien <strong>de</strong>tingut, quan no estava<br />
<strong>de</strong> <strong>se</strong>rvei, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> que donés un<br />
resultat <strong>de</strong> 0,71 mg d’alcohol. L’alcal<strong>de</strong>,<br />
Mor una dona a la platja en<br />
quedar atrapada a l’espigó<br />
<strong>Un</strong>a dona va morir el 3 <strong>de</strong> <strong>se</strong>tembre<br />
<strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> quedar atrapada entre les<br />
roques a l’Espigó a la platja <strong>de</strong> Mataró,<br />
a causa <strong>de</strong> les fortes ona<strong>de</strong>s. L’acci<strong>de</strong>nt<br />
va portar cua <strong>per</strong>què feia quatre dies que<br />
les platges <strong>de</strong> Mataró ja no <strong>com</strong>ptaven<br />
en els dies laborables amb el <strong>se</strong>rvei <strong>de</strong><br />
la Creu Roja ni tampoc amb la ban<strong>de</strong>ra<br />
que dictamina l’estat <strong>de</strong>l mar. | Red<br />
Troben droga al Casal <strong>de</strong><br />
Joves <strong>de</strong> Cerd<strong>any</strong>ola<br />
L’Ajuntament va clausurar <strong>de</strong> forma provisional<br />
el Casal <strong>de</strong> Joves <strong>de</strong> Cerd<strong>any</strong>ola el<br />
25 d’abril <strong>de</strong>sprés que la policia hi trobés<br />
substàncies estupefaents. Membres <strong>de</strong><br />
l’Associació Xerinola, encarregada <strong>de</strong> les<br />
activitats <strong>de</strong>l Casal, van protestar al Ple<br />
<strong>de</strong> maig i van as<strong>se</strong>gurar que mai s’havia<br />
<strong>per</strong>mès el consum ni la venda <strong>de</strong> drogues<br />
a les instal·lacions | Red.<br />
Cernuda renuncia al càrrec <strong>de</strong> cap <strong>de</strong> la Policia<br />
Local <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> <strong>se</strong>r enxampat ebri<br />
Joan Antoni Baron, va or<strong>de</strong>nar l’obertura<br />
d’un expedient disciplinari a Cernuda,<br />
<strong>de</strong>sprés que un expedient informatiu<br />
<strong>de</strong>terminés la suspensió <strong>de</strong>l <strong>se</strong>u<br />
càrrec <strong>com</strong> a cap <strong>de</strong> la Policia<br />
Local durant un <strong>per</strong>ío<strong>de</strong> màxim <strong>de</strong><br />
sis mesos. Baron va qualifi car<br />
d’”irresponsabilitat” l’actuació<br />
<strong>de</strong> Cernuda, i va constatar que<br />
“L’honor <strong>de</strong> la policia local no<br />
pot quedar esquitxat <strong>per</strong> un<br />
<strong>com</strong>portament individual”.<br />
CiU, mentrestant, va <strong>de</strong>manar<br />
en dues ocasions<br />
les factures <strong>de</strong> les truca<strong>de</strong>s<br />
que Cernuda va<br />
fer els dies <strong>se</strong>güents a la<br />
<strong>se</strong>va <strong>de</strong>tenció, <strong>per</strong>ò l’Ajuntament no<br />
els les va facilitar en consi<strong>de</strong>rar que<br />
anava en contra <strong>de</strong> la llei <strong>de</strong> protecció<br />
L’excap <strong>de</strong> la Policia Local<br />
passarà a ocupar un càrrec<br />
<strong>de</strong> nova creació a l’empresa<br />
municipal Gintra, amb un<br />
sou <strong>de</strong> 60.000 euros<br />
<strong>de</strong> da<strong>de</strong>s. CiU va consi<strong>de</strong>rar que darrera<br />
d’aquesta negativa hi havia voluntat<br />
d’ocultar da<strong>de</strong>s que podrien posar <strong>de</strong><br />
manifest que darrera l’afer Cernuda hi<br />
havia “responsabilitats polítiques”. El<br />
regidor d’Urbanisme, Ramon Bassas,<br />
va as<strong>se</strong>gurar que no va tenir cap coneixement<br />
<strong>de</strong> la <strong>de</strong>tenció <strong>de</strong> Cernuda <strong>per</strong><br />
conduir sota els efectes <strong>de</strong> l’alcohol<br />
mentre va ostentar les <strong>com</strong>petències<br />
<strong>de</strong> Via Pública, i que tampoc va rebre<br />
cap trucada <strong>per</strong> part <strong>de</strong>ls implicats la<br />
nit que van tenir lloc els fets.<br />
Finalment, l’expedient disciplinari va<br />
<strong>de</strong>terminar que Cernuda va <strong>com</strong>etre<br />
una “falta molt greu”, i <strong>se</strong> li va imposar<br />
una sanció d’un <strong>any</strong> <strong>de</strong> suspensió <strong>de</strong><br />
sou i feina. Cernuda va renunciar a<br />
la <strong>se</strong>va plaça d’inten<strong>de</strong>nt major i va<br />
<strong>de</strong>manar la <strong>se</strong>va incorporació <strong>com</strong> a<br />
funcionari <strong>de</strong> l’Ajuntament en un altre<br />
lloc <strong>de</strong> treball. Baron va acceptar la<br />
renuncia i va <strong>de</strong>cidir adscriure’l <strong>com</strong><br />
a cap <strong>de</strong> Servei a l’empresa municipal<br />
Gintra, un càrrec <strong>de</strong> nova creació pel<br />
qual <strong>per</strong>cebrà un sou <strong>de</strong> 60.000 euros.<br />
Davant l’allau <strong>de</strong> crítiques <strong>de</strong> l’oposició,<br />
el govern va justifi car el <strong>se</strong>u trasllat<br />
afi rmant que es va prendre la <strong>de</strong>cisió<br />
<strong>per</strong> evitar que Cernuda continués al<br />
capdavant <strong>de</strong> la Policia Local.
El COAC es queda el fons<br />
Català-Roca que volia Mataró<br />
Els hereus <strong>de</strong>l fotògraf Francesc<br />
Català-Roca opten <strong>per</strong> llegar el <strong>se</strong>u fons<br />
fotogràfi c, pretès <strong>per</strong> Mataró, al Col·legi<br />
d’Arquitectes <strong>de</strong> Catalunya (COAC). Els fi lls<br />
<strong>de</strong>l fotògraf havien mantingut conver<strong>se</strong>s<br />
amb l’Ajuntament, molt embrionàries, <strong>per</strong><br />
instal·lar el fons a la Nau Gaudí, <strong>per</strong>ò<br />
fi nalment es <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ixen <strong>per</strong> l’oferta <strong>de</strong>l<br />
COAC | | Red.<br />
Bassat i l’Ajuntament<br />
acor<strong>de</strong>n fer el Mu<strong>se</strong>u<br />
a Mataró <strong>per</strong>ò el<br />
projecte no acaba <strong>de</strong><br />
concretar-<strong>se</strong><br />
| V. B.<br />
L’ombra <strong>de</strong>l publicista<br />
i col·leccionista d’art Lluís Bassat<br />
és allargada, fi ns al punt <strong>de</strong> projectar-<strong>se</strong><br />
sobre la capital <strong>de</strong>l Maresme durant tot<br />
l’<strong>any</strong>. I no hi ha indicis d’apaivagar-<strong>se</strong><br />
aquest 2009. El 28 d’abril, la Fundació<br />
Carmen i Lluís Bassat i l’Ajuntament van<br />
signar un conveni que preveu que la<br />
<strong>se</strong>va col·lecció (<strong>de</strong>dicada principalment<br />
a l’art català <strong>de</strong> la <strong>se</strong>gona meitat <strong>de</strong>l<br />
<strong>se</strong>gle XX) s’exhibeixi a l’antiga farinera<br />
Ylla i Aliberch <strong>de</strong> la Ronda Barceló. El<br />
conveni, <strong>per</strong>ò, no estableix el pressupost<br />
necessari, d’on sortirà el fi nançament,<br />
el mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> gestió que s’aplicarà ni<br />
tampoc dates d’execució, tot i que<br />
Bassat insisteix en el 2010 <strong>com</strong> a data<br />
d’obertura. Queda tot <strong>per</strong> fer.<br />
Pocs mesos més tard, <strong>per</strong>ò, l’Ajuntament<br />
va admetre que la construcció<br />
<strong>de</strong>l Mu<strong>se</strong>u s’hauria d’endarrerir <strong>com</strong><br />
a mínim dos <strong>any</strong>s més ja que la<br />
conjuntura econòmica faria alentir el<br />
<strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupament urbanístic <strong>de</strong> l’eix<br />
Ronda Barceló. Bassat, en una visita<br />
Caixa Laietana inaugura el<br />
<strong>se</strong>u nou Centre <strong>de</strong> Cultura<br />
La biblioteca <strong>de</strong> Caixa Laietana<br />
reobre les <strong>se</strong>ves portes convertit en el<br />
Centre <strong>de</strong> Cultura <strong>de</strong> l’entitat d’estalvis.<br />
La remo<strong>de</strong>lació <strong>de</strong> l’equipament, que<br />
<strong>com</strong>pta amb 3.400 m2 va costar 3<br />
milions d’euros i inclou el trasllat <strong>de</strong>l<br />
centenar d’ordinadors proce<strong>de</strong>nts <strong>de</strong>l<br />
Centre Multimèdia que Caixa Laietana,<br />
fi ns llavors ubicats a l’Ateneu. | Red..<br />
Anuari 2008<br />
Els promotors <strong>de</strong>l Fons d’Art<br />
es retiren <strong>de</strong>l projecte<br />
Els promotors <strong>de</strong>l Fons d’Art “Proposta<br />
Mataró”, el crític d’art Pere Pascual i els<br />
pintors Jo<strong>se</strong>p Maria Codina i Albert Alís,<br />
anuncien la <strong>se</strong>va retirada “irrevocable”<br />
<strong>de</strong>l projecte. Segons ells, el PMC volia<br />
tirar endavant el Fons d’Art d’una manera<br />
que no tenia “res a veure” amb la <strong>se</strong>va<br />
proposta, ja que no <strong>com</strong>plia “bona part<br />
<strong>de</strong>ls pactes establerts”. | Red.<br />
La Nau Gaudí, que Bassat reclama <strong>com</strong> a <strong>se</strong>u provisional <strong>de</strong>l Mu<strong>se</strong>u | FOTO: R. G.<br />
a l’exposició organitzada <strong>per</strong> Creamon<br />
a l’Ateneu, va acceptar la situació<br />
<strong>per</strong>ò va reclamar que l’Ajuntament li<br />
cedís un espai provisional <strong>per</strong> fer-hi<br />
exposicions mentre el Mu<strong>se</strong>u no fos<br />
una realitat. Bassat va fi xar la <strong>se</strong>va<br />
mirada en la Nau Gaudí, que es<br />
va estrenar precisament aquest <strong>any</strong><br />
La fra<strong>se</strong><br />
Lluís Bassat | Col·leccionista d’art |<br />
“Entenc que la situació és crítica<br />
i m’he d’adaptar a aquesta<br />
circumstància, <strong>per</strong>ò fi ns al 2012<br />
no m’estaré es<strong>per</strong>ant amb les<br />
mans creua<strong>de</strong>s”.<br />
<strong>com</strong> a Telecentre (un pla d’usos molt<br />
discutit). El telecentre és una aposta<br />
directa <strong>de</strong> Baron a la qual l’alcal<strong>de</strong>, <strong>de</strong><br />
moment, no vol renunciar. D’aquesta<br />
manera, el consistori va oferir a Bassat<br />
dues altres alternatives: Can Marfà i<br />
la sala d’exposicions <strong>de</strong>l nou Col·legi<br />
d’Aparelladors. Però el publicista s’hi<br />
va negar, capfi cat en l’antiga Obrera<br />
Mataronen<strong>se</strong>, al carrer Coo<strong>per</strong>ativa.<br />
L’oposició va acusar l’alcal<strong>de</strong> <strong>de</strong> “tossut”<br />
i el va advertir que <strong>com</strong>etia un “greu<br />
error” si <strong>de</strong>ixava passar l’oportunitat <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>stinar la Nau Gaudí a les exposicions<br />
<strong>de</strong>l fons d’art <strong>de</strong> Bassat.<br />
En iniciar-<strong>se</strong> el 2009, la situació es<br />
troba paralitzada, i no <strong>se</strong>mbla que ningú<br />
tingui clar quin camí toca <strong>se</strong>guir.<br />
núm.1047 13
14 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
La botiga Actua no paga el lloguer<br />
<strong>de</strong> la plaça <strong>de</strong> la Muralla<br />
Capgros.<strong>com</strong> avança el 16 d’abril que<br />
la botiga Actua no paga els 6.000 euros<br />
mensuals <strong>de</strong> lloguer <strong>de</strong>l local que ocupa<br />
a la plaça <strong>de</strong> la Muralla. El regidor d’Urbanisme<br />
as<strong>se</strong>gura que és un ajornament<br />
fi ns que el <strong>se</strong>ctor estigui <strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupat.<br />
L’oposició acusa el govern <strong>de</strong> tracte <strong>de</strong><br />
favor. El soci minoritari ICV reclama més<br />
transparència a Pumsa. | Red.<br />
El ple assoleix un<br />
acord històric <strong>per</strong><br />
impulsar el nou<br />
pla <strong>per</strong> a la nova<br />
ciutadania<br />
| J. V.<br />
Tots els regidors<br />
<strong>de</strong> l’Ajuntament amb el braç alçat <strong>per</strong><br />
donar el si al Pacte sobre les polítiques<br />
d’immigració i integració, un document<br />
que preveu les actuacions <strong>per</strong> facilitar<br />
la integració <strong>de</strong>ls immigrants a la ciutat.<br />
Aquesta imatge <strong>de</strong> con<strong>se</strong>ns entre tots<br />
els grups municipals <strong>de</strong>l consistori,<br />
inèdita a Catalunya, és la que va voler<br />
<strong>de</strong>stacar l’alcal<strong>de</strong>, Joan Antoni Baron,<br />
en l’aprovació <strong>de</strong>l document en el ple<br />
<strong>de</strong>l dia 2 <strong>de</strong> novembre. La signatura<br />
<strong>de</strong>l Pacte <strong>per</strong> a la Nova Ciutadania es<br />
va formalitzar el 5 <strong>de</strong> <strong>de</strong><strong>se</strong>mbre en un<br />
acte celebrat al saló <strong>de</strong> <strong>se</strong>ssions <strong>de</strong><br />
l’Ajuntament, on <strong>de</strong> nou es va mostrar la<br />
unanimitat <strong>de</strong> tots els grups municipals<br />
sobre la necessitat <strong>de</strong> treballar <strong>per</strong> la<br />
integració <strong>de</strong>ls nouvinguts a la ciutat,<br />
que repre<strong>se</strong>nten un 16% <strong>de</strong> la població<br />
actual. Repre<strong>se</strong>ntants <strong>de</strong>ls col·lectius<br />
d’immigrants <strong>de</strong> la ciutat van omplir<br />
la sala <strong>de</strong> plens en l’acte institucional<br />
<strong>de</strong> signatura <strong>de</strong>l pacte, que renova el<br />
document vigent <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l 2004 i que<br />
Cultura i Esports pas<strong>se</strong>n<br />
<strong>de</strong> Patronats a Instituts<br />
El ple d’abril va aprovar la modifi cació<br />
<strong>de</strong>ls estatus <strong>de</strong>ls Patronats Municipals<br />
<strong>de</strong> Cultura i Esports, amb els vots en<br />
contra <strong>de</strong> CiU i <strong>de</strong>l PP i amb l’abstenció<br />
<strong>de</strong> la CUP. El tràmit suposa el primer<br />
pas <strong>per</strong> “posar al dia” els dos Patronats,<br />
que es van convertir respectivament en<br />
l’Institut d’Esports (IE) i l’Institut Municipal<br />
d’Acció Cultural (IMAC). | Red.<br />
La TDT pública inicia emissions i<br />
es fusiona en un sol consorci<br />
Maresme Digital TV, el canal públic <strong>de</strong><br />
TDT <strong>de</strong>l centre i sud <strong>de</strong> la <strong>com</strong>arca, inicia<br />
l’emissió en fa<strong>se</strong> pilot el 8 <strong>de</strong> gener. D’altra<br />
banda, els consorcis <strong>de</strong> l’Alt Maresme i<br />
<strong>de</strong>l Baix Maresme signen un conveni<br />
<strong>de</strong> col·laboració <strong>per</strong> fer un únic projecte<br />
d’abast <strong>com</strong>arcal. Tot i mantenir els dos<br />
canals, es farà una gestió conjunta <strong>per</strong><br />
estalviar costos. | Red.<br />
El moment <strong>de</strong> l’aprovació <strong>de</strong>l pla en el ple <strong>de</strong>l mes d’octubre | FOTO: A. CANALEJO<br />
va <strong>se</strong>r aprovat <strong>per</strong> unanimitat a l’octubre.<br />
El Pla tira endavant gràcies a la<br />
“generositat i intel·ligència” <strong>de</strong> totes les<br />
formacions, <strong>se</strong>gons va <strong>de</strong>stacar l’alcal<strong>de</strong><br />
en la <strong>se</strong>va aprovació, recordant que tots<br />
els grups han sabut fer renúncies en<br />
favor <strong>de</strong>l con<strong>se</strong>ns. La negociació no<br />
ha estat fàcil. El document, que s’havia<br />
La dada<br />
120 accions<br />
Nombre d’actuacions que preveu<br />
el pla <strong>per</strong> a la nova ciutadania<br />
<strong>per</strong> integrar els nouvinguts i explicar-los<br />
els <strong>se</strong>us drets i <strong>de</strong>ures<br />
d’aprovar al juliol, va quedar sobre la<br />
taula <strong>per</strong> les discrepàncies entre el<br />
PPC i la CUP al voltant <strong>de</strong>ls cursos<br />
<strong>de</strong> català i castellà. Els repre<strong>se</strong>ntants<br />
<strong>de</strong>ls grups municipals van treballar<br />
durant el mes <strong>de</strong> <strong>se</strong>tembre <strong>per</strong> con<strong>se</strong>nsuar<br />
un nou text que fi nalment va<br />
tirar endavant en el ple d’octubre. Els<br />
portaveus van celebrar el con<strong>se</strong>ns <strong>per</strong>ò<br />
alhora van aprofi tar <strong>per</strong> posar l’accent<br />
en els aspectes que consi<strong>de</strong>ren més<br />
importants <strong>de</strong>l pla. El text preveu 120<br />
actuacions <strong>per</strong> integrar els nouvinguts<br />
a la ciutat, explicar-los els <strong>se</strong>us drets i<br />
<strong>de</strong>ures <strong>com</strong> a ciutadà, en<strong>se</strong>nyar-los el<br />
català i facilitar-los programes específi cs<br />
<strong>per</strong> a col·lectius, <strong>com</strong> els joves, les<br />
dones o la gent gran.
Els estudiants acon<strong>se</strong>gueixen<br />
mantenir el batxillerat nocturn<br />
L’amenaça <strong>de</strong> la Generalitat <strong>de</strong><br />
Catalunya <strong>de</strong> suprimir el batxillerat<br />
nocturn i substiuir-lo <strong>per</strong> cursos a distància<br />
va mobilitzar els estudiants <strong>de</strong><br />
l’IES Damià Campeny, que <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong><br />
diver<strong>se</strong>s reivindicacions van acon<strong>se</strong>guir<br />
que es mantingués l’oferta <strong>de</strong> batxillerat<br />
nocturn i s’afegís als cursos a distància<br />
<strong>de</strong> l’Institut Obert <strong>de</strong> Catalunya. | Red.<br />
Els Serveis<br />
Territorials obren a<br />
Mataró <strong>per</strong> atendre<br />
463 centres i<br />
120.000 alumnes<br />
| S.F.<br />
Els Serveis Territorials<br />
Maresme-Vallès Oriental van entrar<br />
en funcionament l’1 d’abril. Aquest<br />
<strong>se</strong>rvei es troba ubicat durant un <strong>any</strong> i<br />
mig a l’edifi ci Cafè <strong>de</strong> Mar <strong>de</strong> manera<br />
provisional. Es tracta <strong>de</strong> la primera<br />
<strong>de</strong>legació fora <strong>de</strong> Barcelona en obrir<br />
les <strong>se</strong>ves portes, <strong>de</strong>sprés que Mataró<br />
<strong>com</strong>petís <strong>per</strong> acollir els <strong>se</strong>rveis territorials<br />
amb Granollers a instàncies<br />
<strong>de</strong> Convergència i <strong>Un</strong>ió. La formació<br />
nacionalista va reclamar que es fessin<br />
les gestions necessàries <strong>per</strong> acollir<br />
aquest centre, repte que el govern va<br />
recollir oferint la nau Cabot i Barba <strong>com</strong><br />
a <strong>se</strong>u <strong>de</strong>fi nitiva pels Serveis Territorials i<br />
parlant d’unes negociacions avança<strong>de</strong>s,<br />
fet que va provocar una petita disputa<br />
amb CiU, ja que els nacionalistes es van<br />
preguntar si l’Ajuntament feia gestions<br />
<strong>per</strong> la <strong>se</strong>va banda <strong>se</strong>n<strong>se</strong> explicar-ho<br />
a la ciutadania. La <strong>de</strong>scentralització<br />
d’aquestes tasques <strong>per</strong>met oferir amb<br />
més proximitat el 40% <strong>de</strong> la feina que<br />
es feia a la <strong>de</strong>legació <strong>de</strong> Barcelona<br />
L’Institut Satorras <strong>com</strong>memora<br />
el <strong>se</strong>u 50è aniversari<br />
L’IES Alexandre Satorras va iniciar els<br />
actes <strong>de</strong> <strong>com</strong>memoració <strong>de</strong>l 50è aniversari<br />
<strong>de</strong>l centre amb un es<strong>de</strong>veniment institucional<br />
a l’Ajuntament <strong>de</strong> Mataró. Entre les<br />
activitats que estan previstes <strong>de</strong> cara el<br />
2009 <strong>de</strong>staca una exposició fotogràfi ca i<br />
una cursa anomenada les ‘Tres Seus’, en<br />
honor als edifi cis on s’ha ubicat el Satorras<br />
al llarg <strong>de</strong> la <strong>se</strong>va història. | Red.<br />
Anuari 2008<br />
Vuitanta <strong>per</strong>sones en llista<br />
d’es<strong>per</strong>a pels cursos <strong>de</strong> català<br />
<strong>Un</strong>a vuitantena <strong>de</strong> <strong>per</strong>sones van quedar<br />
en llista d’es<strong>per</strong>a <strong>per</strong> als cursos <strong>de</strong> català<br />
que ofereix el Consorci <strong>de</strong> Normalització<br />
Lingüística <strong>de</strong>l Maresme (CNLM). El <strong>se</strong>u<br />
presi<strong>de</strong>nt Frances Teixidó <strong>de</strong>smentia<br />
així les paraules <strong>de</strong>l diputat <strong>de</strong> CiU<br />
Benet Maimí que havia as<strong>se</strong>gurat que<br />
300 <strong>per</strong>sones s’havien quedat fora <strong>de</strong>ls<br />
cursos <strong>de</strong> català. | Red.<br />
Els Serveis Territorials es troben provisionalment al Cafè <strong>de</strong> Mar | FOTO: R.G.<br />
Comarques 2. D’aquesta manera, s’agilitzen<br />
les gestions amb la direcció <strong>de</strong>ls<br />
centres i el professorat. Entre d’altres<br />
co<strong>se</strong>s, s’evitaran contratemps <strong>com</strong><br />
el fet que un professor <strong>de</strong>l Maresme<br />
acabi <strong>de</strong>stinat a Berga, <strong>com</strong> arribava<br />
a passar abans.<br />
Aquesta administració <strong>de</strong> proximitat i<br />
Aquesta <strong>de</strong>scentralització<br />
<strong>per</strong>met treballar amb més<br />
proximitat amb els mestres<br />
i els alumnes <strong>de</strong> Maresme<br />
i Vallès Oriental<br />
la restricció <strong>de</strong> zona que signifi ca obrir<br />
els Serveis Territorials tindran un univers<br />
<strong>de</strong> 463 centres i 120.000 alumnes. La<br />
<strong>se</strong>va obertura va <strong>se</strong>r a ple rendiment, i<br />
<strong>com</strong>pta amb sis <strong>se</strong>rveis educatius. La<br />
<strong>de</strong>legació Maresme – Vallès Oriental<br />
està format <strong>per</strong> professionals docents<br />
que donen suport a mestres i professors<br />
<strong>de</strong>s d’un coneixement més especialitzat<br />
en <strong>de</strong>termina<strong>de</strong>s qüestions. Logope<strong>de</strong>s,<br />
psicopedagogs, treballadors socials<br />
as<strong>se</strong>ssors sobre llengua i cohesió<br />
social entre d’altres. El <strong>se</strong>u director,<br />
Jo<strong>se</strong>p Maria Fernán<strong>de</strong>z, amb una<br />
trajectòria <strong>de</strong> 34 <strong>any</strong>s, va anunciar en<br />
la inauguració que estava previst fer<br />
una ofi cina a Granollers que estigui<br />
connectada amb la <strong>de</strong> Mataró.<br />
núm.1047 15
16 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
L’Hospital <strong>de</strong> Mataró, nou<br />
centre d’extracció d’òrgans<br />
L’Hospital <strong>de</strong> Mataró podrà realitzar <strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> 2008 l’extracció d’òrgans, en cas que hi<br />
hagi donant i junt amb les indicacions <strong>de</strong><br />
l’Organització Catalana <strong>de</strong> Transplantaments<br />
(OCATT), procedirà a <strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupar el<br />
programa. Aquest <strong>any</strong> l’UCI <strong>de</strong> l’Hospital<br />
havia <strong>de</strong>tectat 16 donants d’òrgans i 30 <strong>de</strong><br />
teixits que a partir d’ara es podran tractar a<br />
la capital <strong>de</strong>l Maresme.| Redacció<br />
Mataró reviu el<br />
fantasma <strong>de</strong> la<br />
legionel·la amb<br />
dotze casos a l’oest<br />
<strong>de</strong> la ciutat<br />
| S.F.<br />
Mataró va reviure a mitjan<br />
mes <strong>de</strong> juliol un brot <strong>de</strong> legionel·losi.<br />
El <strong>de</strong>partament <strong>de</strong> Salut va anunciar<br />
que s’havia <strong>de</strong>tectat a la capital <strong>de</strong>l<br />
Maresme un nou cas <strong>de</strong> legionel·la<br />
que havia afectat a <strong>se</strong>t <strong>per</strong>sones proce<strong>de</strong>nts<br />
<strong>de</strong> la zona oest <strong>de</strong> la ciutat:<br />
Cerd<strong>any</strong>ola sud i Pla d’en Boet. Mataró<br />
ja va patir un important brot l’estiu <strong>de</strong><br />
2002 que va afectar més d’un centenar<br />
<strong>de</strong> <strong>per</strong>sones i va causar dos morts. En<br />
aquell cas, va <strong>se</strong>r el barri <strong>de</strong> Cerd<strong>any</strong>ola<br />
el punt afectat. La situació viscuda fa<br />
sis <strong>any</strong>s va <strong>se</strong>rvir <strong>per</strong>què l’Ajuntament<br />
activés ràpidament punts d’informació<br />
<strong>per</strong> tenir un primer contacte. Totes<br />
les investigacions ambientals i les<br />
mesures sanitàries <strong>per</strong>tinents, així<br />
<strong>com</strong> la planifi cació <strong>de</strong> les intervencions<br />
necessàries, es van dur a terme<br />
conjuntament amb el Departament <strong>de</strong><br />
Salut <strong>de</strong> la Generalitat <strong>de</strong> Catalunya.<br />
El brot <strong>de</strong> legionel·la va afectar un total<br />
<strong>de</strong> dotze <strong>per</strong>sones, <strong>de</strong>ls quals un no<br />
va arribar a ingressar a l’hospital i que<br />
L’Hospital podria quedar-<strong>se</strong><br />
<strong>se</strong>n<strong>se</strong> les teràpies naturals<br />
Els malalts <strong>de</strong> càncer i afectats <strong>per</strong><br />
lumbalgia que s’han benefi ciat <strong>de</strong> la<br />
prova pilot <strong>de</strong> teràpies naturals duta<br />
a terme a l’Hospital <strong>de</strong> Mataró po<strong>de</strong>n<br />
quedar-<strong>se</strong> <strong>se</strong>n<strong>se</strong> aquest <strong>se</strong>rvei gratuït<br />
<strong>de</strong> cara el 2009. La <strong>se</strong>va continuïtat, tot i<br />
els bons resultats, no està garantida, pel<br />
que només quedaria la iniciativa privada<br />
<strong>de</strong> pagament. | Redacció<br />
Guttman farà el programa <strong>de</strong><br />
rehabilitació cognitiva a Mataró<br />
L’Institut Guttman <strong>de</strong><strong>se</strong>nvoluparà a<br />
Mataró un programa clínic <strong>de</strong> rehabilitació<br />
cognitiva en el traumatisme craneoencefàlic<br />
guardonat als premis Tec-In <strong>per</strong> la millora <strong>de</strong><br />
la qualitat <strong>de</strong> vida <strong>de</strong> <strong>per</strong>sones <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nts.<br />
Mitjançant una plataforma <strong>de</strong> Realitat<br />
Virtual, el projecte pretén rehabilitar <strong>de</strong><br />
manera més <strong>per</strong>sonalitzada, ja que atén<br />
el pacient a domicili. | Redacció<br />
Expectació mediàtica sobre el brot <strong>de</strong> legionel·losi | FOTO: R. GALLOFRÉ<br />
<strong>com</strong>prenien edats que van <strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls 31<br />
fi ns els 87 <strong>any</strong>s.<br />
Vint dies <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong>ls primers<br />
casos, el Departament <strong>de</strong> Salut i<br />
l’Ajuntament van donar <strong>per</strong> tancat el<br />
brot. Després <strong>de</strong> fer les inspeccions<br />
i tasques <strong>de</strong> control sanitari a totes<br />
les instal·lacions d’as<strong>per</strong>sió d’aigua<br />
La dada<br />
20 dies<br />
Els temps que el Departament<br />
<strong>de</strong> Sanitat <strong>de</strong> la Generalitat <strong>de</strong><br />
Catalunya va necessitar <strong>per</strong><br />
donar <strong>per</strong> tancat el brot.<br />
que podien repre<strong>se</strong>ntar risc, així <strong>com</strong><br />
les nombro<strong>se</strong>s empre<strong>se</strong>s que <strong>per</strong><br />
les <strong>se</strong>ves característiques podrien<br />
haver tingut també instal·lacions<br />
<strong>de</strong> risc, no es va po<strong>de</strong>r confi rmar<br />
la relació directa entre els afectats<br />
amb la instal·lació que hauria estat,<br />
en principi, el focus <strong>de</strong>l brot. També<br />
es van prendre mesures preventives,<br />
<strong>com</strong> tancar les fonts ornamentals i la<br />
xarxa <strong>de</strong> reg. Es va aturar el reg <strong>per</strong><br />
as<strong>per</strong>sió i es van <strong>de</strong>sinfectar tots els<br />
camions <strong>de</strong> neteja viària. L’Ajuntament<br />
també va habilitar un telèfon gratuït<br />
d’informació i va obrir una ofi cina<br />
d’informació en la que es van registrar<br />
102 hores d’atenció pre<strong>se</strong>ncial i 288<br />
hores d’atenció telefònica.
Els Capgrossos, obligats a<br />
traslladar l’actuació <strong>de</strong> la Diada<br />
<strong>Un</strong> error <strong>de</strong> coordinació municipal va<br />
obligar els Capgrossos a renunciar a la<br />
plaça <strong>de</strong> Santa Anna <strong>com</strong> a escenari<br />
<strong>per</strong> a l’actuació <strong>de</strong> la Diada castellera.<br />
Els ‘blaus’ van traslladar-<strong>se</strong> a la plaça<br />
<strong>de</strong> Santa Maria <strong>per</strong> celebrar la jornada,,<br />
ja que a Santa Anna s’havia programat<br />
simultàniament una altra activitat, FirOcasió,<br />
d’<strong>Un</strong>ió <strong>de</strong> Botiguers. | Red<br />
Les Santes<br />
pre<strong>se</strong>nten la <strong>se</strong>va<br />
versió més massiva<br />
i tenyeixen la ciutat<br />
<strong>de</strong> groc-i-negre<br />
| V. B.<br />
<strong>Un</strong>a <strong>de</strong> les Santes més<br />
espectaculars que es recor<strong>de</strong>n. La<br />
Festa Major <strong>de</strong> la ciutat <strong>de</strong> 2008 van<br />
<strong>se</strong>r notícia <strong>per</strong> la participació massiva,<br />
tant <strong>de</strong> mataronins <strong>com</strong> <strong>de</strong> gent<br />
vinguda <strong>de</strong> fora. Al límit <strong>de</strong>l col·lap<strong>se</strong>,<br />
<strong>per</strong>ò <strong>se</strong>n<strong>se</strong> inci<strong>de</strong>nts, la Nit Boja <strong>de</strong>l<br />
25 <strong>de</strong> juliol va omplir el nucli antic<br />
<strong>com</strong> poques vega<strong>de</strong>s s’havia vist. <strong>Un</strong><br />
total <strong>de</strong> 14.000 <strong>per</strong>sones van participar<br />
al Desvetllament, unes 10.000<br />
a l’Escapada a Negra Nit i prop <strong>de</strong><br />
8.000 a la Ruixada. Preveient una gran<br />
assistència en caure en divendres a la<br />
nit i tenint en <strong>com</strong>pte els problemes<br />
viscuts en anteriors Desvetllaments<br />
entre el públic, la banda <strong>de</strong> música i<br />
els gegants, l’IMAC va impulsar una<br />
novetat tècnica important: sonoritzar<br />
la banda i reproduir la música en dues<br />
torres d’altaveus ubica<strong>de</strong>s a l’inici i al<br />
fi nal <strong>de</strong>l recorregut. Tot i que no va<br />
funcionar a la <strong>per</strong>fecció, el sistema<br />
va resultar prou satisfactori.<br />
Les Santes ja van tenir un bon tret <strong>de</strong><br />
El primer Festival Shakespeare<br />
mataroní rep 1.900 <strong>per</strong>sones<br />
<strong>Un</strong> total <strong>de</strong> 1.900 <strong>per</strong>sones van<br />
assistir a la primera edició mataronina<br />
<strong>de</strong>l Festival Shakespeare, celebrada<br />
entre els dies 28 <strong>de</strong> juliol i 3 d’agost a<br />
la Masia <strong>de</strong> Can Ribot, a les Cinc Sènies.<br />
El certamen, que fi ns el 2007 s’havia<br />
celebrat a Santa Susanna, va acollir un<br />
total <strong>de</strong> vuit espectacles centrats en el<br />
teatre, la dansa i la música. | Red<br />
Anuari 2008<br />
El Carnestoltes <strong>per</strong>d la fi gura<br />
irreverent d’en Pellofa<br />
Després <strong>de</strong> cinc <strong>any</strong>s assumint bona<br />
part <strong>de</strong> l’organització <strong>de</strong>l Carnaval a la<br />
ciutat, el Comitè <strong>de</strong> Crisis <strong>de</strong> Carnestoltes<br />
(CCC) es va <strong>de</strong>svincular <strong>de</strong> la festa. La<br />
<strong>se</strong>va absència va implicar que el Patronat<br />
<strong>de</strong> Cultura hagués d’assumir l’organització<br />
<strong>de</strong> tots els actes. Amb la <strong>de</strong>svinculació<br />
<strong>de</strong>l CCC, també va <strong>de</strong>saparèixer <strong>de</strong> la<br />
festa la fi gura <strong>de</strong>l Pellofa. | Red<br />
El No n’hi ha prou, que va viure la <strong>se</strong>va <strong>se</strong>gona edició | FOTO: A. CANALEJO<br />
sortida amb la pre<strong>se</strong>ntació <strong>de</strong>l cartell<br />
<strong>de</strong> la festa, a càrrec <strong>de</strong>l dis<strong>se</strong>nyador<br />
Martí Anson. <strong>Un</strong>a samarreta <strong>de</strong> futbol<br />
<strong>per</strong> als afi cionats <strong>de</strong> la Festa Major,<br />
que <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> les habituals crítiques<br />
inicials, es va convertir en la icona<br />
<strong>de</strong>ls darrers dies <strong>de</strong> juliol a Mataró.<br />
Amb la ciutat tenyida <strong>de</strong> groc-i-negre,<br />
La dada<br />
14.000<br />
Les <strong>per</strong>sones que van participar<br />
al Desvetllament Bellugós, que<br />
va caure en divendres nit i que<br />
<strong>per</strong> primer cop es va sonoritzar<br />
Les Santes van mantenir el mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong><br />
<strong>se</strong>mpre <strong>per</strong>ò amb algunes novetats<br />
incorpora<strong>de</strong>s. La més celebrada va<br />
<strong>se</strong>r l’aposta pel circ, amb un escenari<br />
al Nou Parc Central on durant tres<br />
dies s’hi van fer diver<strong>se</strong>s actuacions<br />
en un clima molt especial. Entre la<br />
resta d’innovacions, van <strong>de</strong>stacar la<br />
reducció ostensible <strong>de</strong>l cabal d’aigua<br />
<strong>de</strong> la Ruixada, i un nou acte anomenat<br />
el Ball <strong>de</strong>ls Dracs.<br />
<strong>Un</strong>s focs artifi cials molt acon<strong>se</strong>guits,<br />
la Tripleta Màgica <strong>de</strong>ls Capgrossos i el<br />
nou mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> Gegantada, van <strong>se</strong>r altres<br />
estampes d’una Festa Major inoblidable.<br />
Gestionar els grans allaus <strong>de</strong> gent <strong>per</strong><br />
mantenir la <strong>se</strong>guretat i l’es<strong>per</strong>it <strong>de</strong> la<br />
festa <strong>se</strong>rà el gran repte <strong>de</strong> futur.<br />
núm.1047 17
18 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
Canvi <strong>de</strong> dates polèmic <strong>de</strong> la<br />
Setmana <strong>de</strong> Música Antiga<br />
La manca <strong>de</strong> previsió pressupostària <strong>de</strong>l<br />
PMC va fer endarrerir la XXVI edició <strong>de</strong><br />
la Setmana <strong>de</strong> Música Antiga dos mesos.<br />
Estava prevista <strong>per</strong> novembre <strong>de</strong> 2007<br />
<strong>per</strong>ò es va fer el gener <strong>de</strong> 2008. Es va<br />
<strong>de</strong>cidir que la <strong>se</strong>güent edició tindrà lloc el<br />
novembre <strong>de</strong> 2009, cosa que implica que<br />
entre les dues edicions hi haurà gairebé<br />
dos <strong>any</strong>s <strong>de</strong> diferència. | Red<br />
La basílica <strong>de</strong> Santa<br />
Maria celebra el<br />
Mil·lenari <strong>se</strong>n<strong>se</strong><br />
po<strong>de</strong>r pre<strong>se</strong>ntar la<br />
<strong>se</strong>va millor cara<br />
| V. B.<br />
El Mil·lenari <strong>de</strong> Santa<br />
Maria, el conjunt patrimonial més<br />
important <strong>de</strong> la ciutat, es va iniciar el<br />
25 <strong>de</strong> març <strong>de</strong> 2008 amb el regust<br />
amarg <strong>de</strong> no disposar <strong>de</strong> la millor cara<br />
<strong>de</strong> la Basílica <strong>per</strong> celebrar una efemèri<strong>de</strong><br />
tan especial. El temple mataroní<br />
encara té pen<strong>de</strong>nt una restauració<br />
urgent, i durant tot l’<strong>any</strong> no es van fer<br />
avenços signifi catius en aquest <strong>se</strong>ntit<br />
tot i l’impuls que podria haver donat<br />
la <strong>com</strong>memoració <strong>de</strong>ls <strong>se</strong>us mil <strong>any</strong>s<br />
d’història. El més <strong>de</strong> juny es va constituir<br />
la Comissió <strong>per</strong> a la restauració <strong>de</strong> la<br />
basílica, impulsada <strong>per</strong> l’Ajuntament <strong>per</strong><br />
<strong>de</strong><strong>se</strong>ncallar el procés <strong>de</strong> rehabilitació<br />
De moment, <strong>se</strong>n<strong>se</strong> resultats tangibles.<br />
El rector <strong>de</strong> la Parròquia, Mos<strong>se</strong>n Joan<br />
Barat, no es va cansar <strong>de</strong> <strong>de</strong>manar una<br />
major implicació <strong>de</strong> tots els estaments<br />
en la restauració <strong>de</strong>l temple mataroní.<br />
Barat va fer <strong>se</strong>rvir <strong>com</strong> a altaveu <strong>de</strong><br />
les <strong>se</strong>ves reclamacions la celebració<br />
eucarística que va donar el tret <strong>de</strong><br />
sortida <strong>de</strong>l Mil·lenari, protagonitzada<br />
El projecte ‘Casa <strong>de</strong> la Música’<br />
es<strong>de</strong>vé una aposta <strong>de</strong> país<br />
El projecte <strong>de</strong> Casa <strong>de</strong> la Música, sorgit<br />
a Mataró l’<strong>any</strong> 2005, es va convertir<br />
en una aposta <strong>de</strong> país <strong>de</strong>sprés que la<br />
Generalitat l’adoptés <strong>com</strong> un <strong>de</strong>ls <strong>se</strong>us<br />
pilars en matèria <strong>de</strong> política cultural.<br />
Al projecte, a més, s’hi van sumar dos<br />
municipis més, Terrassa i Manresa, que<br />
es van afegir a Mataró, Salt i l’Hospitalet<br />
<strong>de</strong> Llobregat. | Red<br />
El mal estat <strong>de</strong> la Torre<br />
Llau<strong>de</strong>r fa saltar les alarmes<br />
La Torre Llau<strong>de</strong>r va saltar a la palestra<br />
a causa <strong>de</strong>l mal estat i la <strong>de</strong>ixa<strong>de</strong>sa<br />
<strong>de</strong> les restes arqueològiques. CiU va<br />
lamentar la mala con<strong>se</strong>rvació <strong>de</strong> la<br />
vil·la romana i la tardança en l’actuació<br />
<strong>de</strong>l govern. Aquest, mentrestant, va<br />
anunciar que en l’<strong>any</strong> 2009 invertiria<br />
160.000 euros <strong>per</strong> millorar la situació<br />
<strong>de</strong>l jaciment. | Red<br />
La celebració eucarística que va obrir la <strong>com</strong>memoració <strong>de</strong>l Mil·lenari | FOTO: R. G.<br />
<strong>per</strong> l’arquebisbe <strong>de</strong> Barcelona, Lluís<br />
Martínez Sistach. “La restauració<br />
<strong>de</strong> la basílica la podrem veure tots”,<br />
va as<strong>se</strong>gurar llavors Sistach, <strong>per</strong>ò<br />
<strong>de</strong> moment no hi ha més notícies al<br />
respecte. Tampoc <strong>se</strong> sap res més <strong>de</strong>l<br />
<strong>com</strong>promís adquirit <strong>per</strong> la Generalitat<br />
<strong>de</strong> rehabilitar la basílica, emmarcat en<br />
El <strong>de</strong><strong>se</strong>ncís <strong>per</strong> no po<strong>de</strong>r<br />
veure la basílica restaurada<br />
es va veure <strong>com</strong>pensat<br />
<strong>per</strong> un programa d’actes<br />
intens i variat<br />
la Llei <strong>de</strong> Pressupostos <strong>de</strong> 2007. El<br />
Pla Director <strong>de</strong> Restauració <strong>de</strong> Santa<br />
Maria, redactat l’<strong>any</strong> 2001, preveia que<br />
el procés tindria 10 fa<strong>se</strong>s i fi nalitzaria el<br />
2008. Actualment, <strong>per</strong>ò, tant sols <strong>se</strong>’n<br />
han executat tres, que han consistit en<br />
la restauració <strong>de</strong> sostres, prospeccions<br />
arqueològiques i la rehabilitació <strong>de</strong> la<br />
capella <strong>de</strong>l Sacrament.<br />
Aquest <strong>de</strong><strong>se</strong>ncís es va veure <strong>com</strong>pensat<br />
amb un programa d’actes intens,<br />
promogut <strong>per</strong> la Comissió <strong>de</strong>l Mil·lenari<br />
i l’Ajuntament, que fi nalitzarà el 25 <strong>de</strong><br />
març <strong>de</strong> 2009. Entre les propostes<br />
<strong>de</strong> què es va po<strong>de</strong>r gaudir durant el<br />
2008, van <strong>de</strong>stacar especialment els<br />
concerts <strong>de</strong> l’Escolania <strong>de</strong> Mont<strong>se</strong>rrat<br />
i la Polifònica <strong>de</strong> Puig-Reig.
El femení <strong>de</strong>l GrupClima acaba<br />
cinquè a la Copa d’Europa<br />
El GrupClima Mataró femení va<br />
acon<strong>se</strong>guir un meritori cinquè lloc a<br />
la Copa d’Europa.Les mataronines,<br />
enquadra<strong>de</strong>s en el grup <strong>de</strong> la mort, no<br />
van po<strong>de</strong>r acon<strong>se</strong>guir passar a <strong>se</strong>mifi nals,<br />
un objectiu que hagués estat factible<br />
en l’altre quadre. Però en la pugna pel<br />
cinquè lloc, van tombar a les locals <strong>de</strong>l<br />
Melhada portuguès. | Red.<br />
El CE Mataró clou<br />
un <strong>any</strong> marcat <strong>per</strong><br />
la <strong>de</strong>licada situació<br />
econòmica en la<br />
que es troba<br />
| S.F.<br />
<strong>Un</strong> <strong>any</strong> <strong>per</strong> oblidar. El<br />
CE Mataró ha enca<strong>de</strong>nat un fi nal <strong>de</strong><br />
temporada crític i un fi nal <strong>de</strong> 2008 que<br />
<strong>se</strong>gueix el mateix camí. L’inici <strong>de</strong> l’<strong>any</strong><br />
va <strong>com</strong>ençar amb certa il·lusió amb la<br />
presència <strong>de</strong> Jaume Creixell a la banqueta<br />
i l’arribada <strong>de</strong> jugadors que acabarien<br />
<strong>se</strong>nt <strong>de</strong>cisius, <strong>com</strong> el cas <strong>de</strong> Landi. El<br />
club va <strong>com</strong>pletar una bona <strong>se</strong>gona<br />
volta que li va <strong>per</strong>metre salvar-<strong>se</strong> <strong>de</strong>l<br />
<strong>de</strong>scens. Però a mitjan mes <strong>de</strong> juliol<br />
<strong>com</strong>ençarien a <strong>com</strong>plicar-<strong>se</strong> les co<strong>se</strong>s.<br />
Capgros.<strong>com</strong> va treure en exclusiva la<br />
intenció d’una <strong>de</strong><strong>se</strong>na <strong>de</strong> jugadors <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nunciar el club <strong>per</strong> impagament. Va <strong>se</strong>r<br />
llavors quan va sortir a la llum que el club<br />
<strong>de</strong>via diversos mesos a tota la plantilla.<br />
Va haver-hi neteja general, i només els <strong>de</strong><br />
la casa i algun jugador més, <strong>com</strong> Víctor<br />
Duran o Lluís, van continuar. La marxa<br />
més sonada va <strong>se</strong>r la <strong>de</strong> Callicó, que va<br />
acceptar una oferta <strong>de</strong> l’Europa <strong>de</strong>sprés<br />
d’haver estat el jugador més <strong>de</strong>cisiu en<br />
la salvació <strong>de</strong>l CE Mataró.<br />
La temporada va estrenar-<strong>se</strong> amb un<br />
El CN Mataró <strong>com</strong>memora<br />
els <strong>se</strong>us 75 <strong>any</strong>s d’història<br />
El CN Mataró va celebrar durant aquest<br />
2008 els actes <strong>per</strong> <strong>com</strong>memorar els<br />
75 <strong>any</strong>s d’història. El centre té <strong>com</strong> a<br />
objectiu és <strong>se</strong>guir creixent i ampliar les<br />
instal·lacions <strong>per</strong> fer <strong>de</strong> Mataró un lloc<br />
<strong>de</strong> referència internacional en els <strong>se</strong>us<br />
esports. També ha estat l’<strong>any</strong> en que<br />
Jo<strong>se</strong>p Masriera ha estat reelegit <strong>com</strong> a<br />
presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>l CN Mataró. | Red.<br />
equip <strong>com</strong>petitiu pel pressupost que movia<br />
el CE Mataró. L’equip es mostrava sòlid<br />
en lliga i només un parell <strong>de</strong> mals resultats<br />
van evitar que es veiés un conjunt mataroní<br />
en posicions altes a la classifi cació. Però<br />
<strong>de</strong> nou els problemes econòmics van<br />
saltar a la llum. El club va <strong>de</strong>manar que<br />
els jugadors reduïssin el <strong>se</strong>u sou en un<br />
La dada<br />
60.000 euros<br />
Els diners que el principal<br />
patrocinador va prometre i que<br />
no ha pogut pagar en entrar en<br />
suspensió <strong>de</strong> pagaments<br />
Anuari 2008<br />
El ca<strong>de</strong>t femení <strong>de</strong> la UE<br />
Mataró, campió d’Esp<strong>any</strong>a<br />
El ca<strong>de</strong>t femení <strong>de</strong> la UE Mataró es<br />
va proclamar campió d’Esp<strong>any</strong>a en les<br />
fi nals disputa<strong>de</strong>s a Benasque. El conjunt<br />
unionista va imposar-<strong>se</strong> en la fi nal al<br />
Gran Canaria La Caja , i va acon<strong>se</strong>guir<br />
d’aquesta manera el <strong>se</strong>u primer triomf<br />
en una <strong>com</strong>petició d’aquestes característiques.<br />
Mariona Ortíz va <strong>se</strong>r escollida<br />
<strong>com</strong> la MVP <strong>de</strong> la fi nal.| Redacció<br />
20% <strong>per</strong> po<strong>de</strong>r <strong>se</strong>guir cobrant a fi nal <strong>de</strong><br />
mes. Ivo i Carricondo van marxar. Més tard,<br />
marxarien tres jugadors més, <strong>de</strong>ixant la<br />
plantilla en escassos 18 jugadors. Abans<br />
d’acabar l’<strong>any</strong>, el presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>l club Paco<br />
Gonzalo va anunciar als jugadors que<br />
no podria garantir el pagament regular<br />
<strong>de</strong> les <strong>se</strong>ves fi txes, obrint les portes<br />
a marxar a qui volgués. Els jugadors<br />
reaccionen <strong>de</strong>cebuts i alguns dubten<br />
sobre si tornaran a cobrar encara que no<br />
sigui <strong>de</strong> manera regular. La relació amb<br />
l’Ajuntament es tensa, <strong>de</strong> retruc, en un<br />
fi nal d’<strong>any</strong> <strong>per</strong> oblidar que <strong>de</strong>ixa un 2009<br />
ple d’incògnites. Començant <strong>per</strong> saber<br />
quins jugadors <strong>se</strong>guiran formant part <strong>de</strong><br />
la plantilla i sobre <strong>com</strong> acabarà l’afer <strong>de</strong><br />
les <strong>de</strong>núncies.<br />
El CE Mataró passa <strong>per</strong> problemes econòmics. | FOTO: R.GALLOFRÉ<br />
núm.1047 19
20 núm.1047<br />
Anuari 2008 | Imatges<br />
19 d’abril: L’Ajuntament va hissar <strong>per</strong> Sant Jordi una gran <strong>se</strong>nyera <strong>de</strong><br />
Catalunya a la plaça Santa Anna. Instal·lada <strong>per</strong>manentment, amb<br />
una alçada <strong>de</strong> 12 metres i unes dimensions <strong>de</strong> 3x2, va <strong>se</strong>r una<br />
proposta <strong>de</strong> CiU acceptada <strong>per</strong> tots els grups municipals. | FOTO: R. G.<br />
9 gener: Més <strong>de</strong> 700<br />
<strong>per</strong>sones <strong>de</strong>ls àmbits<br />
polític, econòmic i social <strong>de</strong><br />
Mataró i la <strong>com</strong>arca, encapçala<strong>de</strong>s<br />
pel con<strong>se</strong>ller d’Economia Antoni Castells<br />
van assistir a l’acte d’inauguració<br />
<strong>de</strong> la nova <strong>se</strong>u corporativa <strong>de</strong> Caixa<br />
Laietana, que ocupa una su<strong>per</strong>fície<br />
<strong>de</strong> 32.000 m2 i que va suposar una<br />
inversió <strong>de</strong> 40 milions d’euros. | R. G.<br />
20 d’abril: La colla castellera<br />
Capgrossos va inaugurar la <strong>se</strong>va<br />
nova <strong>se</strong>u social, un edifi ci<br />
espectacular <strong>de</strong> 1.000 m2<br />
al carrer Herrera. El projecte,<br />
en què <strong>de</strong>staca sobretot el cub<br />
d’assaig (on es po<strong>de</strong>n assolir castells<br />
<strong>de</strong> 10 metres) ha tingut un cost <strong>de</strong><br />
2,6 milions d’euros. | FOTO: A. ALUART.<br />
27 <strong>de</strong> març: L’artista<br />
mataroní Jo<strong>se</strong>p M. Codina<br />
va <strong>de</strong>svetllar molts <strong>de</strong>ls<br />
<strong>se</strong>us <strong>se</strong>crets creatius i vitals en un<br />
acte organitzat <strong>per</strong> Capgròs i Caixa<br />
Laietana a l’Ateneu. <strong>Un</strong> centenar <strong>de</strong><br />
<strong>per</strong>sones van assistir a l’entrevista<br />
que li van realitzar els crítics d’art<br />
Pere Pascual i Raquel Medina, ro<strong>de</strong>jats<br />
d’obres <strong>se</strong>ves. | FOTO: R. G.
22 <strong>de</strong> juny: <strong>Un</strong>es 10.000<br />
<strong>per</strong>sones van assistir <strong>de</strong><br />
pública la Jour <strong>de</strong> Fète, la<br />
festa Major <strong>de</strong> la ciutat francesa <strong>de</strong><br />
Créteil (agermanada amb Mataró), on<br />
hi va participar una <strong>de</strong>legació <strong>de</strong> 360<br />
mataronins, membres <strong>de</strong> les colles<br />
<strong>de</strong> fi gures, <strong>com</strong>par<strong>se</strong>s i castellers<br />
<strong>de</strong> la ciutat, que va donar a conèixer<br />
l’es<strong>per</strong>it <strong>de</strong> Les Santes. | FOTO: AJ. MATARÓ<br />
23 <strong>de</strong> juny-20 <strong>de</strong> juliol:<br />
El IV Cruïlla <strong>de</strong> Cultures va<br />
satisfer els organitzadors<br />
en l’àmbit artístic i en la resposta <strong>de</strong><br />
públic, tot i que van manifestar que<br />
l’es<strong>de</strong>veniment s’està estancant <strong>per</strong><br />
<strong>de</strong> fets <strong>com</strong> la reducció <strong>de</strong> concerts<br />
a l’aire lliure i la climatologia, que<br />
va obligar a suspendre el recital <strong>de</strong><br />
Blues Brothers. | FOTO: A. CANALEJO.<br />
10 <strong>de</strong> <strong>se</strong>tembre: <strong>Un</strong>s 60 Armats<br />
van <strong>se</strong>r rebuts en audiència pel Papa<br />
Benet XVI a la basílica<br />
<strong>de</strong> Sant Pere <strong>de</strong>l Vaticà,<br />
a Roma. El viatge va <strong>se</strong>r<br />
polèmic <strong>per</strong> l’aparició d’una factura<br />
<strong>de</strong> 10.000 euros en la qual no es<br />
<strong>de</strong>tallava cap concepte. | FOTO: P. CATENA<br />
Anuari 2008<br />
29 <strong>de</strong> juny: La celebració <strong>per</strong> al victòria <strong>de</strong> la <strong>se</strong>lecció esp<strong>any</strong>ola a l’Eurocopa<br />
va <strong>de</strong>rivar en una batalla campal, quan un grup d’uns 300 afi cionats<br />
es va <strong>de</strong>splaçar fi ns a davant <strong>de</strong> l’edifi ci <strong>de</strong> l’Ajuntament, on van<br />
trencar mobiliari urbà i aparadors i es van enfrontar a la policia. | R. G.<br />
núm.1047 21
22 núm.1047<br />
Anuari 2008 | Imatges<br />
31 d’octubre: L’enllaç nord <strong>de</strong> la C32 es va obrir al trànsit <strong>per</strong> connectar l’autopista<br />
amb Mata i Rocafonda. La <strong>se</strong>va construcció, promoguda pel<br />
PTOP i que ha costat d’1,4 milions d’euros, ha d’evitar els constants<br />
embussos que es produeixen a la sortida Mataró Oest. | FOTO: R. G.<br />
12 <strong>de</strong> <strong>se</strong>tembre: Els<br />
botiguers <strong>de</strong> Plaça <strong>de</strong> Cuba<br />
van reobrir les para<strong>de</strong>s<br />
un cop fi nalitzada la primera fa<strong>se</strong> <strong>de</strong><br />
la rehabilitació <strong>de</strong>l mercat, que ha<br />
<strong>com</strong>portat la reducció <strong>de</strong>l nombre <strong>de</strong><br />
para<strong>de</strong>s, la substitució <strong>de</strong> la coberta<br />
i la instal·lació d’un nou paviment. El<br />
projecte no va convèncer l’oposició ni<br />
alguns botiguers <strong>de</strong> l’entorn. FOTO: R. G.<br />
28 d’octubre: Els Mossos d’Esquadra<br />
i la Policia Local van <strong>de</strong>sallotjar<br />
les fàbriques okupa<strong>de</strong>s <strong>de</strong><br />
Secopal, al carrer Pasqual<br />
Madoz, i <strong>de</strong> la Fibra, a la<br />
plaça <strong>de</strong> pintor Cusachs. Els <strong>de</strong>sallotjaments<br />
es van produir <strong>se</strong>n<strong>se</strong> cap<br />
inci<strong>de</strong>nt, ja que pràcticament estaven<br />
bui<strong>de</strong>s | FOTO: R. GALLOFRÉ.<br />
3 d’octubre: La soprano<br />
Mont<strong>se</strong>rrat Caballé i la <strong>se</strong>va<br />
fi lla, Mont<strong>se</strong>rrat Martí, van<br />
omplir <strong>de</strong> gom a gom el teatre Monumental<br />
en el recital que van oferir<br />
organitzat <strong>per</strong> l’Associació <strong>de</strong> familiars<br />
<strong>de</strong> malalts d’Alzheimer <strong>de</strong>l Maresme<br />
<strong>per</strong> recaptar fons i lluitar contra<br />
aquesta malaltia. Les dues intèrprets<br />
van actuar <strong>de</strong> franc. | FOTO: A. ALUART.
20 <strong>de</strong> <strong>de</strong><strong>se</strong>mbre: L’Estadi Municipal d’Atletisme va tornar a entrar en funcionament<br />
<strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la primera fa<strong>se</strong> d’obres <strong>de</strong> millora, que es van<br />
<strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupar durant 9 mesos. L’estadi <strong>com</strong>pta ara amb vuit carrils, a<br />
més d’un carril <strong>per</strong> marxa i un altre <strong>de</strong> gespa artifi cials. | FOTO: A. C.<br />
Consulta l’última hora a www.capgros.<strong>com</strong><br />
Anuari 2008<br />
21-30 <strong>de</strong> novembre: La<br />
Mostra <strong>de</strong> Cinema <strong>de</strong> Nous<br />
Realitzadors va celebrar la<br />
<strong>se</strong>va XXXa edició <strong>com</strong>memorant un<br />
altre aniversari, els 40 <strong>any</strong>s <strong>de</strong>l Maig<br />
<strong>de</strong>l 68. El certamen, que va <strong>se</strong>r un<br />
èxit <strong>de</strong> públic, va projectar un total<br />
<strong>de</strong> nou pel·lícules, entre les quals va<br />
<strong>de</strong>stacar ‘La Cla<strong>se</strong>’, gu<strong>any</strong>adora <strong>de</strong>l<br />
darrer festival <strong>de</strong> Cannes. . | FOTO: A. C.<br />
Capgròs és una <strong>de</strong> les dotze empre<strong>se</strong>s<br />
i entitats mataronines que s’han<br />
<strong>de</strong>spullat <strong>per</strong> participar en<br />
el calendari solidari que<br />
ha promogut l’ONG local<br />
Creamón. La <strong>com</strong>pra <strong>de</strong>l calendari<br />
<strong>se</strong>rveix <strong>per</strong> contribuir als diferents<br />
projectes que l’organització <strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupa<br />
a Guinea-Conakry. FOTO: M. CRUZ.<br />
13-15 <strong>de</strong> novembre: El<br />
Fòrum Innova 360 es va<br />
celebrar al recinte fi ral<br />
<strong>de</strong>l Parc Central <strong>per</strong> acostar el concepte<br />
d’innovació a la ciutadania en<br />
general, a partir d’una nova fórmula<br />
allunyada <strong>de</strong> les fi res tradicionals<br />
i amb activitats <strong>de</strong> tot tipus. Hi van<br />
participar activament prop <strong>de</strong> 2.000<br />
<strong>per</strong>sones. | FOTO: A. CANALEJO.<br />
núm.1047 23
24 núm.1047<br />
Anuari 2008 | Personatges<br />
Esteve Terradas<br />
Cap <strong>de</strong> gabinet <strong>de</strong>l<br />
<strong>de</strong>legat <strong>de</strong> govern<br />
El veterà regidor socialista <strong>de</strong>ixa<br />
la regidoria <strong>de</strong> Presidència,<br />
Participació i Comunicació i 25<br />
<strong>any</strong>s <strong>de</strong>dicats al govern municipal<br />
<strong>per</strong> <strong>se</strong>r nomenat cap <strong>de</strong> gabinet <strong>de</strong>l<br />
<strong>de</strong>legat <strong>de</strong>l Govern a Catalunya.<br />
El <strong>se</strong>u lloc el va ocupar Carlos<br />
Fernàn<strong>de</strong>z i va suposar l’entrada <strong>de</strong><br />
Núria Aguilar al consistori.<br />
Anna Palà<br />
ex-cap d’informatius <strong>de</strong><br />
Televisió <strong>de</strong> Mataró<br />
La <strong>per</strong>iodista mataronina Anna<br />
Palà va morir als 40 <strong>any</strong>s víctima<br />
d’un càncer. Cap d’informatius <strong>de</strong><br />
Televisió <strong>de</strong> Mataró, va entrar <strong>com</strong><br />
a redactora <strong>de</strong>l mitjà a fi nals <strong>de</strong>ls<br />
<strong>any</strong>s vuitanta i va dirigir i pre<strong>se</strong>ntar<br />
durant 15 <strong>any</strong>s el 24hores en tota<br />
una vida a TV Mataró.<br />
Joaquim Llovet<br />
Gu<strong>any</strong>ador <strong>de</strong>l premi<br />
Iluro<br />
L<br />
’historiador mataroní Joaquim<br />
Llovet va acon<strong>se</strong>guir el <strong>se</strong>u sisè<br />
Premi Iluro gràcies a l’obra ‘Els<br />
viatges <strong>de</strong>l capità Moreu’. En ella,<br />
Llovet explica les vivències d’un<br />
capità <strong>de</strong> Calella que feia la ruta<br />
d’Europa cap Amèrica a principis<br />
<strong>de</strong>l <strong>se</strong>gle XIX.<br />
Jordi Vallcorba<br />
Presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la <strong>Un</strong>ió <strong>de</strong><br />
Botiguers<br />
Jordi Vallcorba va substituir<br />
Salvador Floriach al capdavant<br />
<strong>de</strong> la <strong>Un</strong>ió <strong>de</strong> Botiguers, entitat<br />
que en aquest 2008 celebra el <strong>se</strong>u<br />
30è aniversari. Vallcorba arriba a la<br />
presidència <strong>de</strong>sprés d’haver entrat<br />
a l’entitat dos <strong>any</strong>s abans <strong>com</strong> a<br />
vicepresi<strong>de</strong>nt. Floriach va passar a<br />
<strong>se</strong>r vocal <strong>de</strong> l’entitat.<br />
Genís Mayola<br />
Presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la Coral<br />
Primavera <strong>per</strong> la Pau<br />
La coral Primavera <strong>per</strong> la Pau<br />
que dirigeix Genís Mayola va<br />
<strong>com</strong>memorar el <strong>se</strong>u 25è aniversari<br />
reunint antics membres i omplint<br />
<strong>de</strong> nou el Foment mataroní amb la<br />
peça més emblemàtica <strong>de</strong> la formació,<br />
la Cantata <strong>de</strong> Santa Maria <strong>de</strong><br />
Iquique.<br />
Peret<br />
Medalla d’or al mèrit<br />
artístic <strong>de</strong> l’Ajuntament<br />
<strong>de</strong> Barcelona<br />
El cantant mataroní Peret va<br />
veure reconeguda la <strong>se</strong>va<br />
llarga trajectòria en el món <strong>de</strong> la<br />
música <strong>de</strong> part <strong>de</strong> l’Ajuntament <strong>de</strong><br />
Barcelona, que li va fer entrega<br />
<strong>de</strong> la medalla d’or al mèrit artístic<br />
quan Peret ha arribat ja als 73 <strong>any</strong>s<br />
d’edat.<br />
Antoni Vilà<br />
Presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> Càritas<br />
Interparroquial Mataró<br />
Antoni Vilà relleva a Lluís Feliu al<br />
capdavant <strong>de</strong> Càritas Interparroquial.<br />
La <strong>com</strong>memoració <strong>de</strong>l 40è<br />
aniversari <strong>de</strong> l’entitat va <strong>se</strong>rvir <strong>per</strong><br />
mantenir viva la lluita contra la pobresa<br />
en un <strong>any</strong> on Càritas s’ha vist<br />
<strong>de</strong>sbordada <strong>per</strong> la <strong>de</strong>manda a causa<br />
<strong>de</strong> l’actual situació econòmica que<br />
s’està vivint.<br />
Imma Llorenç<br />
Directora <strong>de</strong> la Sala<br />
Cabañes<br />
La Sala Cabañes que dirigeix<br />
Imma Llorenç celebra el <strong>se</strong>u<br />
75è aniversari organitzant un cicle<br />
<strong>de</strong> concerts i espectacles amb<br />
noms <strong>com</strong> Pep Sala o el mag Lari<br />
i amb el <strong>com</strong>promís <strong>de</strong> part <strong>de</strong><br />
l’Ajuntament <strong>de</strong> Mataró <strong>de</strong> millorar<br />
les instal·lacions <strong>de</strong> la sala.<br />
Jordi Bosch<br />
Protagonista al musical<br />
Spamalot<br />
L<br />
’actor mataroní Jordi Bosch<br />
encarna el <strong>per</strong>sonatge principal<br />
<strong>de</strong>l Rei Artur en la versió esp<strong>any</strong>ola<br />
<strong>de</strong>l musical <strong>de</strong>ls Monty Python:<br />
Spamalot. L’obra <strong>de</strong> John Du Prez<br />
i Eric Idle s’inspira en la coneguda<br />
pel·lícula ‘Els cavallers <strong>de</strong> la taula<br />
quadrada’.
Lluís Feliu<br />
Cap <strong>de</strong> la colla<br />
castellera Capgrossos<br />
Lluís Feliu substitueix a Xavier<br />
Castellví al capdavant <strong>de</strong> la<br />
colla castellera <strong>de</strong>ls Capgrossos<br />
<strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> nou <strong>any</strong>s. També es<br />
va reelegir en Marc Gu<strong>any</strong>abens<br />
<strong>com</strong> a presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> l’entitat en<br />
una temporada notable <strong>de</strong> la colla<br />
mataronina.<br />
Maria Rovira<br />
Directora <strong>de</strong> la<br />
<strong>com</strong>p<strong>any</strong>ia Trànsit<br />
La <strong>com</strong>p<strong>any</strong>ia Trànsit que dirigeix<br />
Maria Rovira acon<strong>se</strong>gueix el<br />
premi butaca al millor espectacle<br />
<strong>de</strong> dansa <strong>per</strong> la <strong>se</strong>va obra ‘el Salt<br />
<strong>de</strong> Nijinsky’. L’estrena d’aquesta<br />
repre<strong>se</strong>ntació es va fer a Mataró<br />
davant 400 <strong>per</strong>sones entusiasma<strong>de</strong>s<br />
amb l’obra.<br />
Gàlia Dvorak<br />
jugadora <strong>de</strong> tennis<br />
taula <strong>de</strong>l CN Mataró<br />
La palista <strong>de</strong>l Centre Natació<br />
Mataró Gàlia Dvorak va aportar<br />
el <strong>se</strong>u granet <strong>de</strong> sorra en el <strong>com</strong>binat<br />
esp<strong>any</strong>ol que va disputar els<br />
Jocs Olímpics a Pequín. El conjunt<br />
estatal no va po<strong>de</strong>r, <strong>per</strong>ò, su<strong>per</strong>ar<br />
la primera fa<strong>se</strong> <strong>de</strong> la <strong>com</strong>petició i va<br />
gu<strong>any</strong>ar només un partit.<br />
Manuel Cusachs<br />
Escultor<br />
El Mu<strong>se</strong>u <strong>de</strong> Mataró i Ca l’Arenas<br />
<strong>de</strong>diquen una àmplia retrospectiva<br />
a l’escultor mataroní Manuel<br />
Cusachs en motiu <strong>de</strong>l <strong>se</strong>u 75è<br />
aniversari. L’exposició viatja <strong>per</strong><br />
tota la trajectòria d’aquest veterà<br />
creador que es troba actualment<br />
afi ncat a Òrrius.<br />
Ventura Ametller<br />
Escriptor i fi lòsof<br />
L<br />
’escriptor i poeta <strong>de</strong> Pals i resi<strong>de</strong>nt<br />
a Mataró, Ventura Ametller,<br />
una <strong>de</strong> les veus més signifi catives,<br />
originals i <strong>de</strong>sconegu<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la<br />
literatura catalana <strong>de</strong> mitjan <strong>se</strong>gle<br />
XX, mor als 75 <strong>any</strong>s d’edat <strong>de</strong>sprés<br />
d’una llarga malaltia amb la que va<br />
lluitar durant molt temps.<br />
Núria Martínez<br />
Gu<strong>any</strong>adora <strong>de</strong> la Nit<br />
<strong>de</strong> l’Esport<br />
La jugadora <strong>de</strong> bàsquet Núria<br />
Martínez va <strong>se</strong>r guardonada <strong>com</strong><br />
a millor esportista mataroní <strong>de</strong> l’<strong>any</strong>.<br />
La jugadora va <strong>com</strong>pletar un <strong>any</strong><br />
brillant amb la <strong>se</strong>va participació als<br />
Jocs Olímpics <strong>de</strong> Pequín i el <strong>se</strong>u<br />
fl amant fi txatge <strong>per</strong> l’actual campió<br />
<strong>de</strong> la lliga italiana.<br />
Anuari 2008<br />
Mercè Millan<br />
ex-directora <strong>de</strong> la<br />
Biblioteca Pompeu<br />
Fabra<br />
La directora <strong>de</strong> la Biblioteca<br />
Pompeu Fabra Mercè Millan<br />
<strong>de</strong>ixa el <strong>se</strong>u lloc <strong>de</strong>sprés d’onze<br />
<strong>any</strong>s <strong>per</strong> anar a la Diputació amb<br />
l’encarrec, entre d’altres co<strong>se</strong>s,<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>splegar el mapa <strong>de</strong> biblioteques<br />
que s’ha <strong>de</strong> dibuixar a tota la<br />
província <strong>de</strong> Barcelona.<br />
Vicenç Tarrés<br />
Seleccionador estatal<br />
femení <strong>de</strong> waterpolo<br />
Vicenç Tarrés acon<strong>se</strong>gueix una<br />
històrica medalla <strong>de</strong> plata als<br />
campionats d’Europa <strong>de</strong> waterpolo<br />
femení amb Esp<strong>any</strong>a. Aquest triomf<br />
<strong>se</strong> suma a les grans tempora<strong>de</strong>s<br />
que el CN Mataró està realitzant<br />
<strong>de</strong> la <strong>se</strong>va mà <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’arribada a la<br />
Divisió d’Honor.<br />
Mariona Ortíz<br />
Jugadora <strong>de</strong> bàsquet<br />
<strong>de</strong> la UE Mataró<br />
Mariona Ortíz va proclamar-<strong>se</strong><br />
campiona d’europa en la<br />
categoria sots-16 amb Esp<strong>any</strong>a.<br />
D’aquesta manera <strong>com</strong>pletava un<br />
<strong>any</strong> espectacular en el que s’havia<br />
proclamat campiona d’Esp<strong>any</strong>a<br />
amb la UE Mataró, fi ta històrica <strong>per</strong><br />
l’entitat.<br />
núm.1047 25
26 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
L’alcal<strong>de</strong> Joan Antoni Baron tanca un <strong>any</strong> marcat <strong>per</strong> la crisi econòmica, <strong>per</strong><br />
la crispació política i <strong>per</strong> l’afer Cernuda, <strong>per</strong>ò també pel <strong>de</strong>bat sobre el Mu<strong>se</strong>u<br />
Bassat i la Nau Gaudí, on va repassar aquests i altres grans temes <strong>de</strong>l 2008.<br />
“Amb tot aquest soroll s’ha<br />
intentat distreure l’opinió pública<br />
respecte a la feina <strong>de</strong>l govern”<br />
Per: Vern Bueno/Judith Vives. Fotos: R. Gallofré<br />
Podíem preveure a principis d’<strong>any</strong><br />
acabaríem amb una situació <strong>de</strong> crisi<br />
<strong>com</strong> aquesta?<br />
Ningú s’es<strong>per</strong>ava que es produís una<br />
crisi <strong>de</strong> l’abast d’aquesta, que <strong>com</strong>ença<br />
<strong>se</strong>nt fi nancera i acaba afectant l’economia<br />
local. Ara tots a córrer i a prendre<br />
mesures <strong>per</strong> intentar capgirar la situació.<br />
Són moments <strong>com</strong>plicats.<br />
Tanquen empre<strong>se</strong>s, creixen les cues<br />
a l’IMPEM, Càritas es <strong>de</strong>sborda. Què<br />
pot fer l’Ajuntament?<br />
Els ajuntaments patim limitacions<br />
molt importants. Intentem atendre les<br />
<strong>per</strong>sones que pas<strong>se</strong>n <strong>per</strong> una situació<br />
<strong>de</strong>licada amb els recursos que tenim,<br />
que no són infi nits. Però també po<strong>de</strong>m<br />
fer que l’activitat municipal <strong>se</strong>rveixi <strong>de</strong><br />
motor econòmic <strong>de</strong> la ciutat, generant<br />
ocupació a partir <strong>de</strong> la inversió. És <strong>per</strong><br />
això que celebrem els 21 milions que<br />
ens arriben <strong>de</strong>l Fons d’Inversió Estatal.<br />
Podrem posar més diners al <strong>se</strong>ctor <strong>de</strong><br />
la construcció, un <strong>se</strong>ctor molt important<br />
que <strong>de</strong> manera una mica frívola molts<br />
han volgut <strong>de</strong>monitzar.<br />
Li preocupa que la crisi pugui generar<br />
problemes i confl ictivitat social?<br />
I tant, extraordinàriament. Darrere les<br />
crisis econòmiques solen haver-hi crisis<br />
socials molt potents. Hem d’estar alerta<br />
<strong>per</strong> activar els mecanismes que tinguem<br />
<strong>per</strong> evitar la confl ictivitat social.<br />
La crisi pot generar confl ictes amb<br />
els immigrants. El Pla <strong>per</strong> a la Nova<br />
Ciutadania <strong>per</strong>metrà evitar-los?<br />
Quan vam signar el Pacte ja vaig dir<br />
que no hi ha vacunes. Però si fas els<br />
<strong>de</strong>ures, tens menys possibilitats <strong>de</strong> patirho.<br />
I jo crec que els hem fet, explicant<br />
a la gent què signifi ca el fenomen <strong>de</strong><br />
la immigració i les con<strong>se</strong>qüències que<br />
té; redimensionant els <strong>se</strong>rveis públics;<br />
explicant que qui ve aquí tindrà drets i<br />
<strong>de</strong>ures. Sovint són les co<strong>se</strong>s petites les<br />
que erosionen la convivència. Intentem<br />
avançar-nos a les problemàtiques sabent<br />
que ens enfrontem a un fenomen<br />
<strong>com</strong>plicat.<br />
Amb la crisi, el TecnoCampus <strong>se</strong>gueix<br />
<strong>se</strong>nt la gran aposta <strong>de</strong> la ciutat o<br />
aquest projecte estratègic es <strong>com</strong>ença<br />
a mirar amb recel?<br />
El pitjor que podríem fer <strong>se</strong>ria que<br />
el TecnoCampus i El Corte Inglés els<br />
<strong>de</strong>ixéssim ara a mitges. Mantenim la<br />
inversió en el TecnoCampus, amb la<br />
<strong>se</strong>nsació que és més difícil, <strong>per</strong>ò el<br />
dubte <strong>de</strong> fer-lo o no fer-lo no existeix ni<br />
en mi ni en el Govern. Tant el TCM <strong>com</strong><br />
El Corte Inglés han <strong>de</strong> <strong>se</strong>r elements que<br />
ens <strong>per</strong>metin estar més ben posicionats<br />
quan canviï el cicle econòmic.<br />
Ajudaran a alleujar cues a Càritas?<br />
Dir això <strong>se</strong>ria fer una reducció molt<br />
simple. Però ens han d’ajudar a generar<br />
més empre<strong>se</strong>s, fer-les més <strong>com</strong>petitives,<br />
que generin més ocupació i més riquesa,<br />
i que aquesta es reparteixi. Llavors les<br />
cues a Càritas <strong>se</strong>ran més curtes.<br />
Projectes urbanístics<br />
La crisi pot fer <strong>per</strong>illar El Corte Inglés?<br />
Obrirà el 2010 <strong>se</strong>gons previsions?<br />
No hi ha cap indicador que as<strong>se</strong>nyali<br />
aquesta direcció. Ara estem treballant<br />
en el projecte arquitectònic, hem <strong>de</strong><br />
resoldre la qüestió <strong>de</strong>l solar, i iniciar<br />
obres l’<strong>any</strong> 2009. Respecte al termini,<br />
hem <strong>de</strong> veure <strong>com</strong> s’a<strong>de</strong>qua el ritme <strong>de</strong><br />
construcció. Jo diria 2010 o 2011.<br />
Molts projectes urbanístics ara<br />
estan parats.<br />
No cal pas<strong>se</strong>jar gaire <strong>per</strong> la ciutat
<strong>per</strong> veure que hi ha solars que en una<br />
conjuntura econòmica diferent ja estarien<br />
construïts. Però cal diferenciar entre<br />
la planifi cació urbanística i l’execució<br />
<strong>de</strong>ls projectes. A Cirera la planifi cació<br />
està acabada i el <strong>se</strong>ctor privat <strong>de</strong>cidirà<br />
quan inicia les obres. Al Rengle s’està<br />
executant l’hotel, l’edifi ci <strong>de</strong> Pumsa i el<br />
TecnoCampus, <strong>per</strong>ò no els habitatges;<br />
l’eix Herrera està en fa<strong>se</strong> <strong>de</strong> planifi cació;<br />
al Sorrall hem fet una aprovació inicial<br />
i queda molta tramitació; a la Ronda<br />
Barceló hem fet una divisió poligonal<br />
<strong>per</strong>què la conjuntura no ens <strong>per</strong>met<br />
fer-ho tot d’una tacada... Ara no hi<br />
ha pressa, <strong>per</strong>ò quan la conjuntura<br />
econòmica canviï, tota la feina que<br />
s’havia <strong>de</strong> fer, que a nivell urbanístic<br />
és feixuga, ja estarà feta.<br />
Però el fre en l’execució privada<br />
suposa una reducció d’ingressos<br />
<strong>per</strong> a l’Ajuntament.<br />
Hem patit una baixada<br />
important d’ingressos, i ja<br />
veurem <strong>com</strong> acabem, <strong>per</strong>ò<br />
mantenim la inversió<br />
Anuari 2008<br />
Per a nosaltres els ingressos <strong>per</strong><br />
plusvàlua i <strong>per</strong> l’impost <strong>de</strong> construcció<br />
eren importants, <strong>per</strong>ò al contrari que<br />
altres Ajuntaments, no eren el pal <strong>de</strong><br />
paller <strong>de</strong>l pressupost. Hem patit una<br />
baixada important d’ingressos, i ja<br />
veurem l’<strong>any</strong> que ve <strong>com</strong> acabarem,<br />
<strong>per</strong>ò era un <strong>per</strong>centatge relativament<br />
assumible. Malgrat tot, hem mantingut<br />
un alt nivell d’inversió.<br />
Davant la situació actual, el govern<br />
es pene<strong>de</strong>ix <strong>de</strong> traslladar Can<br />
Fàbregas?<br />
Al revés, si ens haguéssim aturat en<br />
aquell moment haurem <strong>per</strong>dut l’oportunitat.<br />
Amb una moratòria, <strong>com</strong> <strong>de</strong>manaven<br />
alguns, ara estaríem empantanegats i<br />
no hauríem avançat.<br />
El trasllat, <strong>per</strong>ò, no <strong>se</strong>mbla una mesura<br />
molt popular en moments <strong>de</strong> crisi i<br />
<strong>de</strong> prioritats més urgents.<br />
De moment l’únic que farem <strong>se</strong>rà<br />
<strong>de</strong>smuntar-la, i ja la tornarem a instal·lar<br />
quan es pugui.<br />
Es farà la ‘Torre Barceló’, ara que<br />
Construccions Riera ha anunciat<br />
suspensió <strong>de</strong> pagaments?<br />
Jo crec que sí. Construccions Riera<br />
no era ni el promotor ni l’inversor <strong>de</strong><br />
l’obra, així que ja es buscarà un altre<br />
constructor. Els inversors tenen intenció<br />
<strong>de</strong> mantenir la inversió i el projecte.<br />
Manca <strong>de</strong> transparència<br />
Afers <strong>com</strong> Xerinola, el cas Cernuda<br />
o la factura <strong>de</strong>ls armats han donat<br />
imatge <strong>de</strong> poca transparència. Què<br />
s’ha fet malament?<br />
Caldria preguntar quins interessos<br />
hi ha hagut <strong>per</strong>què el govern donés<br />
aquesta imatge. El cas <strong>de</strong>ls Armats<br />
núm.1047 27
28 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
és d’una transparència absoluta, hem<br />
<strong>se</strong>guit el procediment habitual: una<br />
entitat vol fer una activitat extraordinària,<br />
no està en <strong>per</strong>ío<strong>de</strong> <strong>de</strong> subvencions i ens<br />
<strong>de</strong>mana ajuda. Ho acabem <strong>de</strong> fer amb<br />
entitats esportives, <strong>per</strong> què no ha sortit<br />
a la premsa? Senzillament, <strong>per</strong>què no<br />
hi va anar l’alcal<strong>de</strong>. Aquí la qüestió és<br />
que l’alcal<strong>de</strong> va viatjar a Roma amb els<br />
Armats. I <strong>de</strong>sprés, la factura va sortir a<br />
la <strong>com</strong>issió informativa, on toca. On és<br />
la manca <strong>de</strong> transparència?<br />
Algunes co<strong>se</strong>s s’han <strong>de</strong> forma estr<strong>any</strong>a,<br />
<strong>com</strong> el manifest veïnal.<br />
De forma estr<strong>any</strong>a, res. Informes<br />
jurídics van apuntar que es va fer el que<br />
s’havia <strong>de</strong> fer, que el procediment va <strong>se</strong>r<br />
l’habitual, tal i <strong>com</strong> fem en centenars<br />
d’ocasions <strong>se</strong>n<strong>se</strong> polèmica.<br />
No es recorda un <strong>any</strong> amb tant<br />
protagonisme <strong>de</strong>l Secretari.<br />
Es <strong>de</strong>mana que es justifi quin jurídicament<br />
si les co<strong>se</strong>s s’han fet correctament,<br />
i això ho ha <strong>de</strong> fer el Secretari. Abans<br />
no es feien aquestes co<strong>se</strong>s... són<br />
polèmiques interessa<strong>de</strong>s.<br />
Relació amb l’oposició<br />
Atribueix la crispació a l’oposició o hi<br />
ha part <strong>de</strong> responsabilitat <strong>de</strong>l govern<br />
<strong>per</strong> no saber-<strong>se</strong> explicar?<br />
Explicar què? Hem d’anar als mitjans a<br />
explicar que hem aprovat una factura o<br />
hem entrat un document a registre?<br />
En <strong>any</strong>s anteriors aquestes polèmiques<br />
no es produïen.<br />
El govern ha fet el que venia fent<br />
<strong>se</strong>mpre <strong>se</strong>n<strong>se</strong> polèmiques. Alguna cosa<br />
ha canviat. És l’actitud <strong>de</strong>l govern? No,<br />
<strong>per</strong>què fem el que fèiem abans, <strong>per</strong>ò<br />
ara interessa aquesta polèmica. Pot<strong>se</strong>r<br />
haurien d’adreçar la pregunta als que<br />
l’han generat.<br />
Però la situació afecta al Govern, ja<br />
que es pot posar en qüestió la <strong>se</strong>va<br />
imatge, i també la <strong>de</strong>l <strong>se</strong>cretari.<br />
Igual aquest era l’objectiu.<br />
Hi ha una camp<strong>any</strong>a <strong>de</strong> <strong>de</strong>sacreditació<br />
<strong>per</strong> part <strong>de</strong> l’oposició?<br />
Jo no diria <strong>de</strong>sacreditació, <strong>per</strong>ò sí <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sgast. Amb tot aquest soroll, s’intenta<br />
distreure l’opinió pública respecte a la<br />
feina <strong>de</strong>l govern. Aquest també és el<br />
joc <strong>de</strong> l’oposició. No ho critico, <strong>per</strong>ò no<br />
ens hi havíem trobat mai. És cert que<br />
Quan <strong>se</strong>’ns acusa<br />
<strong>de</strong> manca <strong>de</strong><br />
transparència, això em<br />
genera <strong>per</strong>plexitat.<br />
hem <strong>com</strong>ès errors. En el cas <strong>de</strong>l Casal<br />
Xerinola, pot<strong>se</strong>r podríem acceptar que<br />
ens vam precipitar. Però en la resta <strong>de</strong><br />
casos, hem <strong>de</strong>mostrat <strong>per</strong> via jurídica<br />
que hem fet bé les co<strong>se</strong>s.<br />
En el ple d’investidura va fer un discurs<br />
<strong>de</strong> mà oberta vers l’oposició. Crea ara<br />
que el con<strong>se</strong>ns és possible?<br />
No posaria tots els grups <strong>de</strong> l’oposició<br />
en el mateix sac. Generar confi ances és<br />
<strong>com</strong>plicat, requereix molta paciència i la<br />
confi ança es pot trencar molt fàcilment.<br />
El clima entre govern i oposició no és<br />
igual amb tots els caps <strong>de</strong>ls grups, i és<br />
cert que podria millorar. Temes importants<br />
<strong>com</strong> el Pla <strong>de</strong> Nova Ciutadania o el Front<br />
Marítim els hem endarrerit <strong>per</strong> arribar<br />
al con<strong>se</strong>ns, <strong>per</strong>ò l’acord al 100% amb<br />
l’oposició és molt difícil.<br />
Les relacions amb CiU són ten<strong>se</strong>s. És<br />
un problema <strong>de</strong> fons o <strong>de</strong> forma?<br />
Hi ha discrepàncies <strong>de</strong> fons en<br />
algunes co<strong>se</strong>s força evi<strong>de</strong>nts, també<br />
amb el PP i la CUP. A vega<strong>de</strong>s les<br />
sintonies <strong>per</strong>sonals són més fàcils o<br />
més <strong>com</strong>plica<strong>de</strong>s d’assolir.<br />
L’estil <strong>de</strong> fer política <strong>de</strong> Joan Mora<br />
(CiU) us genera un cert rebuig que<br />
difi culta encara més la relació.<br />
Podria <strong>se</strong>r. Són estils molt diferents<br />
<strong>de</strong> fer política. Quan <strong>se</strong> m’acusa <strong>de</strong><br />
manca <strong>de</strong> transparència, em genera<br />
<strong>per</strong>plexitat. Quan parlo amb altres<br />
alcal<strong>de</strong>s i els explico les co<strong>se</strong>s que<br />
fem a Mataró, em pregunten <strong>per</strong> què<br />
donem tantes facilitats a l’oposició.<br />
L’accés a la informació a Mataró no té<br />
<strong>com</strong>paració amb altres consistoris. <strong>Un</strong><br />
altre alcal<strong>de</strong> no <strong>de</strong>ixava ni que l’oposició<br />
fes fotocòpies <strong>de</strong>ls pressupostos.<br />
Tantes enganxa<strong>de</strong>s amb l’oposició<br />
han acabat distraient el Govern?<br />
Aquesta pot haver estat la intenció,<br />
<strong>per</strong>ò hem tingut molt clar quin era el<br />
nostre pa<strong>per</strong>, les co<strong>se</strong>s que volíem fer,<br />
les prioritats, i el joc que podia tenir<br />
l’oposició en cada tema. El balanç <strong>de</strong>l<br />
treball realitzat és molt satisfactori.<br />
Canvis al cartipàs<br />
Com afecta la marxa d’Esteve Terradas<br />
i la incorporació <strong>de</strong> nous regidors?<br />
Això afecta <strong>se</strong>mpre, que marxi regidor<br />
<strong>de</strong>l pes i ex<strong>per</strong>iència d’Esteve Terra<strong>de</strong>s no<br />
és pèrdua fàcil <strong>de</strong> substituir, <strong>per</strong>ò reclamo<br />
el mateix que quan marxen els regidors
<strong>de</strong> l’oposició. Tenim dret <strong>de</strong> marxar <strong>per</strong><br />
les circumstàncies que sigui.<br />
No <strong>se</strong> li tira en cara que marxi sinó que<br />
entri gent amb menys ex<strong>per</strong>iència.<br />
Ja n’aprendran. Terradas va entrar<br />
<strong>se</strong>n<strong>se</strong> cap ex<strong>per</strong>iència i l’alcal<strong>de</strong> també.<br />
I ens n’hem ensortit. No estan sols,<br />
estan en un equip <strong>de</strong> govern i envoltats<br />
<strong>de</strong> professionals, <strong>se</strong>’ls ha <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixar un<br />
marge <strong>de</strong> confi ança.<br />
Afer Cernuda<br />
Com valora el Cas Cernuda i la solució<br />
adoptada?<br />
Personalment em va afectar. Jo vaig<br />
treballat quatre <strong>any</strong>s amb en Cernuda<br />
quan vaig <strong>se</strong>r regidor <strong>de</strong> Via Pública, i<br />
tres <strong>any</strong>s més d’alcal<strong>de</strong>, i la confi ança<br />
havia estat mútua <strong>se</strong>mpre. La solució<br />
la vaig explicar mil vega<strong>de</strong>s i no <strong>se</strong>’m va<br />
voler entendre. Es va dir que s’havien<br />
<strong>de</strong> buscar altres solucions <strong>per</strong>ò no<br />
s’han posar sobre la taula. Es va buscar<br />
una sortida tenint en <strong>com</strong>pte els drets<br />
Mataró no ha <strong>de</strong>scobert el<br />
Maresme ara, sinó que s’ha<br />
cregut que té capacitat <strong>per</strong><br />
exercir la capitalitat<br />
d’aquesta <strong>per</strong>sona. Quina justifi cació<br />
jurídica tenia <strong>per</strong> fer-lo fora? Vam buscar<br />
la solució que pugués <strong>se</strong>r acceptada <strong>per</strong><br />
tothom, fora <strong>de</strong> la policia <strong>per</strong>ò mantenint<br />
els <strong>se</strong>us drets a l’Ajuntament. Passat<br />
un <strong>any</strong> <strong>de</strong> suspensió <strong>de</strong> feina i sou<br />
s’incorporarà a un lloc on té ex<strong>per</strong>iència.<br />
La millor solució? La possible.<br />
Exercir <strong>de</strong> capital<br />
S’han fusionat les dues universitats,<br />
s’han creat <strong>com</strong>issió <strong>per</strong> treballar els<br />
pas<strong>se</strong>jos marítims, la TDT... Mataró<br />
s’ha adonat ara que forma part <strong>de</strong>l<br />
Maresme?<br />
Anuari 2008<br />
No. Al meu primer discurs <strong>com</strong> a<br />
alcal<strong>de</strong> ja vaig dir que Mataró té la<br />
clara voluntat d’exercir la capitalitat<br />
<strong>de</strong> <strong>com</strong>arca. Hem <strong>com</strong>ençat a treballar<br />
amb els altres ajuntaments, una cosa<br />
d’extraordinària <strong>com</strong>plexitat. Però hem<br />
impulsar el consorci <strong>de</strong> la TDT, el pacte<br />
<strong>de</strong> la Riera d’Argentona, hem estat<br />
pre<strong>se</strong>nts al Pla Estratègic, hem donat<br />
dimensió <strong>com</strong>arcal al TecnoCampus...<br />
Mataró no és que hagi <strong>de</strong>scobert el<br />
Maresme ara, sinó que s’ha cregut<br />
que té capacitat, i que és interessant<br />
exercir aquesta capitalitat.<br />
Què li aportarà Mataró a la <strong>com</strong>arca<br />
i la <strong>com</strong>arca a Mataró?<br />
Massa crítica i capacitat <strong>de</strong> <strong>de</strong>cisió. Si<br />
nosaltres no anem junts on es prenen<br />
les <strong>de</strong>cisions, pintem poc. Si anem junts<br />
amb projectes <strong>com</strong>uns, con<strong>se</strong>nsuats amb<br />
governs <strong>de</strong> diferents colors, això dóna<br />
molta força. Po<strong>de</strong>m generar sinèrgies<br />
i po<strong>de</strong>m institucionalitzar la presència<br />
en un àmbit territorial on l’activitat<br />
núm.1047 29
30 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
social ja és fa així. La gent d’Argentona<br />
ja fa <strong>any</strong>s que ve a Mataró a treballar,<br />
doncs reforcem aquest llaços i pen<strong>se</strong>m<br />
projectes en <strong>com</strong>ú.<br />
Es parla <strong>de</strong> portar una universitat<br />
internacional a Mataró. Pot <strong>se</strong>mblar<br />
que el projecte universitari <strong>de</strong>l TecnoCampus<br />
és insufi cient?<br />
Aquí parlem <strong>de</strong>l projecte <strong>de</strong> la <strong>Un</strong>iversitat<br />
Europea <strong>de</strong> Madrid, que vol ampliar<br />
la <strong>se</strong>va activitat a Esp<strong>any</strong>a. Són a Madrid<br />
i creuen que han <strong>de</strong> <strong>se</strong>r a Catalunya.<br />
Aprofi tant que Lluís Bassat és con<strong>se</strong>ller<br />
<strong>de</strong> la universitat, pensa que el Maresme<br />
<strong>se</strong>ria un bon lloc. La primera proposta<br />
es fa a Llavaneres, <strong>per</strong>ò pel que sigui<br />
no hi va. Llavors ens convida a anar a<br />
Madrid i ens expliquen que estan molt<br />
interessats en venir a Mataró. Hi ha altres<br />
ciutats que hi van al darrera, <strong>per</strong>ò no<br />
en<strong>se</strong>nyen les cartes, no fan <strong>de</strong>claracions<br />
als diaris i treballen.<br />
Bassat i la Nau Gaudí<br />
El Mu<strong>se</strong>u Bassat pot <strong>se</strong>rvir <strong>com</strong> a<br />
moneda <strong>de</strong> canvi?<br />
No, que hi hagi el <strong>se</strong>nyor Bassat no<br />
relaciona els dos projectes. Bassat<br />
és un con<strong>se</strong>ller, no pren les <strong>de</strong>cisions<br />
importants. Però té molt d’interès en<br />
els dos projectes.<br />
L’Ajuntament està a l’alçada <strong>de</strong> les<br />
exigències <strong>de</strong> Bassat respecte el<br />
<strong>se</strong>u mu<strong>se</strong>u?<br />
Ens hem reunit i tenim un full <strong>de</strong> ruta.<br />
Ara s’estan confeccionant els estatuts<br />
<strong>de</strong>l consorci. S’ha fet l’inventari <strong>de</strong>l fons<br />
<strong>per</strong> saber <strong>de</strong> què parlem i s’ha fet un<br />
projecte mu<strong>se</strong>ogràfi c. Mentrestant ens<br />
<strong>de</strong>mana la possibilitat <strong>de</strong> fer exposicions.<br />
En fem una a Can Palauet i ja s’està<br />
treballant una altra. I planteja la possi-<br />
bilitat <strong>de</strong> trobar una sala on <strong>se</strong>’n puguin<br />
fer més exposicions. Po<strong>se</strong>m algunes<br />
possibilitats sobre la taula que no li fan<br />
el pes. En <strong>se</strong>guirem parlant.<br />
Amb la Nau Gaudí, l’alcal<strong>de</strong><br />
és molt tossut <strong>per</strong>què té<br />
el convenciment que no<br />
s’ha equivocat<br />
L’alcal<strong>de</strong> és tossut amb la Nau<br />
Gaudí.<br />
L’alcal<strong>de</strong> és molt tossut <strong>per</strong>què té el<br />
convenciment que no s’ha equivocat.<br />
Com a mínim té criteri. <strong>Un</strong> <strong>de</strong> <strong>se</strong>ntimental,<br />
que respecta el caràcter <strong>de</strong> treball <strong>de</strong> la<br />
Nau Gaudí, creada <strong>com</strong> a nau industrial.<br />
L’alcal<strong>de</strong> vol que hi passin co<strong>se</strong>s cada<br />
dia, i això s’està <strong>com</strong>plint. Per mi això<br />
és molt important.<br />
Serà un telecentre tota la vida?<br />
No ho as<strong>se</strong>guraria, podria tenir uns<br />
altres usos en un futur, <strong>per</strong>què no? Però<br />
<strong>se</strong>mpre mantenint el criteri <strong>de</strong> què han<br />
<strong>de</strong> passar moltes co<strong>se</strong>s cada dia, i que<br />
el què hi passi no impe<strong>de</strong>ixi contemplar<br />
el caràcter monumental <strong>de</strong> l’edifi ci.<br />
Aquest criteri exclou la possibilitat<br />
<strong>de</strong> fer-hi una sala d’exposicions <strong>com</strong><br />
reclama Bassat?<br />
L’ús que estem fent és el més a<strong>de</strong>quat<br />
en aquests moments. Vull que cada dia<br />
s’aixequi la <strong>per</strong>siana i això no s’acon<strong>se</strong>gueix<br />
amb una sala d’exposicions.<br />
Després <strong>de</strong> la rehabilitació resulta<br />
<strong>de</strong>cebedor trobar-hi un telecentre?<br />
Perquè no pot estar en un espai<br />
tan emblemàtic i posar els usuaris<br />
en contacte amb el patrimoni? L’hem<br />
convertit en un palau pels ciutadans. És<br />
un espai molt digne <strong>per</strong> a una activitat<br />
molt digne.<br />
Mataró es quedarà <strong>se</strong>n<strong>se</strong> cruïlla <strong>de</strong><br />
cultures?<br />
Jo crec que no. Estem treballant <strong>per</strong><br />
consolidar festival en un moment <strong>com</strong>plicat.<br />
Busquem espais alternatius.<br />
Com veu el CE Mataró?<br />
Manifestar la preocupació <strong>de</strong> l’alcal<strong>de</strong><br />
<strong>per</strong> un club històric <strong>de</strong> la ciutat,<br />
<strong>per</strong>ò els que po<strong>de</strong>n fer co<strong>se</strong>s són els<br />
accionistes <strong>de</strong>l club, no l’Ajuntament.<br />
No és un club qual<strong>se</strong>vol, <strong>per</strong>ò tots els<br />
clubs són importants, i la situació que<br />
viu ara el CE Mataró no és responsabilitat<br />
municipal.<br />
L’Ajuntament, <strong>per</strong> tant, no es planteja<br />
fer una o<strong>per</strong>ació <strong>de</strong> rescat<br />
<strong>de</strong>l club?<br />
L’Ajuntament hauria <strong>de</strong> fer una o<strong>per</strong>ació<br />
<strong>com</strong> aquesta? Nosaltres manifestem la<br />
nostra preocupació, <strong>per</strong>ò els diners públics<br />
han <strong>de</strong> <strong>se</strong>rvir <strong>per</strong> altres co<strong>se</strong>s.
Sens dubte, la paraula més utilitzada el 2008<br />
ha estat ‘crisi’, també a Mataró. I la dada més<br />
lamentable, l’atur. Hem <strong>de</strong> <strong>com</strong>ençar el balanç<br />
amb aquesta dada. Hem fet bé els <strong>de</strong>ures? Po<strong>de</strong>m<br />
sortir-ne fi ns i tot reforçats d’aquesta situació?<br />
Certament, la crisi ha agafat amb una economia<br />
diversifi cada, amb bones infraestructures <strong>de</strong><br />
<strong>com</strong>unicacions i amb una ciutat més mo<strong>de</strong>rna.<br />
Vam dir <strong>per</strong> les eleccions, <strong>per</strong>ò, que el pas <strong>de</strong><br />
Mataró al futur passava <strong>per</strong> atorgar un plus <strong>de</strong><br />
qualitat a la nostra economia, <strong>per</strong> formar millor,<br />
<strong>per</strong> posicionar-nos bé en l’entorn metropolità<br />
i <strong>per</strong> garantir que a Mataró hi hagi un alt grau<br />
<strong>de</strong> cohesió social... El 2008 ens hem <strong>de</strong>dicat<br />
a fer això. Impuls al TecnoCampus, que s’aixeca,<br />
constitució <strong>de</strong> la taula <strong>per</strong> la FP, arribar<br />
a un bons pactes sobre immigració, sobre<br />
coordinació urbanística amb el nostre entorn o sobre<br />
el front marítim, li<strong>de</strong>rar d’apostes <strong>com</strong> la TDT o les<br />
universitats, fer un nou concurs <strong>per</strong> millorar el Mataró<br />
Bus, construir i acabar nous habitatges protegits, fer<br />
Mataró avança<br />
noves instal·lacions esportives, cíviques, escolar...,<br />
posar al carrer més policies, arranjar nous carrers i<br />
parcs, treballar <strong>per</strong>què vingui El Corte Inglés, arranjar la<br />
Plaça <strong>de</strong> Cuba, atraure la <strong>se</strong>u <strong>de</strong>ls Serveis Territorials<br />
d’Educació o el Mu<strong>se</strong>u Bassat... tot això <strong>com</strong>binat<br />
amb unes polítiques <strong>de</strong> xarxa social <strong>per</strong> evitar les<br />
situacions <strong>de</strong> risc d’exclusió.<br />
I hem estat treballant també a mig i llarg<br />
termini, apostant pel Pla Estratègic <strong>de</strong>l<br />
Port, o pel Pla Territorial Metropolità, <strong>per</strong><br />
l’alternativa a la N-II (ja s’ha obert un accés<br />
a la C32!), pel tren orbital, etc... Els d’aquí<br />
al costat faran un balanç més crític, ja ho<br />
sé i pot<strong>se</strong>r és el que toca. Hem assistit, en<br />
realitat, a un <strong>any</strong> on l’oposició no ha dubtat<br />
en utilitzar les armes més baixes i la crispació<br />
més absurda <strong>per</strong> <strong>de</strong><strong>se</strong>stabilitzar el Govern.<br />
Per sort, <strong>se</strong>mbla que s’imposa el <strong>se</strong>ny i po<strong>de</strong>m tornar<br />
a parlar <strong>de</strong>l que importa els nostres ciutadans. Així ho<br />
es<strong>per</strong>o. I que tingueu tots molt bon 2009.<br />
Ramon Bassas<br />
Portaveu <strong>de</strong>l grup<br />
municipal <strong>de</strong>l PSC<br />
Anuari 2008<br />
núm.1047 31
El 2008 ha estat marcat a Mataró <strong>per</strong> temes<br />
tan escandalosos <strong>com</strong> el “Cas Cernuda”, “el<br />
<strong>de</strong>smuntatge <strong>de</strong> Can Fàbregas i <strong>de</strong> Caralt”<br />
o el “lloguer fantasma <strong>de</strong>l local <strong>de</strong> PUMSA<br />
a la Plaça <strong>de</strong> Can Xammar”. Aquests només són tres<br />
exemples <strong>de</strong>l mal estil <strong>de</strong> fer política durant un<br />
<strong>any</strong> més. La poca transparència, la inestabilitat<br />
i la in<strong>se</strong>guretat a l’hora <strong>de</strong> li<strong>de</strong>rar temes <strong>de</strong> la<br />
ciutat ha sigut pre<strong>se</strong>nt durant els 365 dies <strong>de</strong>l<br />
<strong>se</strong>gon <strong>any</strong> <strong>de</strong> mandat <strong>de</strong>l tripartit municipal.<br />
Des <strong>de</strong> l’oposició ens hem trobat, altre<br />
cop, amb una manca absoluta <strong>de</strong> voluntat<br />
d’acord <strong>per</strong> part <strong>de</strong> l’equip <strong>de</strong> Govern i<br />
encara menys d’acceptar qual<strong>se</strong>vol i<strong>de</strong>a que<br />
vingui <strong>de</strong> fora d’aquest; ha sigut el cas <strong>de</strong> la<br />
Plaça <strong>de</strong> Cuba o la opció <strong>de</strong>l Mu<strong>se</strong>u Bassat<br />
dins la Nau Gaudí, una gran oportunitat<br />
d’estratègia cultural i turística <strong>per</strong> la ciutat i tirada<br />
<strong>per</strong> la borda. A més també hem rebut una manca<br />
d’informació amb alguns temes <strong>de</strong> la ciutat i no hem<br />
trobat la participació a<strong>de</strong>quada. Creiem que és la<br />
feblesa <strong>de</strong> l’actual Govern i que és una prioritat a<br />
millorar <strong>de</strong> cara al 2009.<br />
CiU, <strong>de</strong>s d’un Govern a l’ombra, ha lluitat <strong>per</strong> Mataró i<br />
32 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
365 dies més <strong>se</strong>n<strong>se</strong> transparència<br />
Joan Mora<br />
Cap <strong>de</strong>l grup<br />
municipal <strong>de</strong> CiU<br />
els mataronins <strong>per</strong>ò amb molts pals a les ro<strong>de</strong>s. Fa pocs<br />
dies vam pre<strong>se</strong>ntar unes 100 al·legacions al PAM i als<br />
Pressupostos pel 2009, la majoria <strong>de</strong> les quals <strong>se</strong>’ns<br />
han <strong>de</strong>negat; <strong>per</strong> exemple, <strong>se</strong>’ns ha <strong>de</strong>negat co<strong>se</strong>s tan<br />
<strong>se</strong>ncilles <strong>com</strong> una millora <strong>de</strong> la pista <strong>de</strong> patinatge <strong>de</strong>l<br />
Parc Central <strong>per</strong>què la canalla la pugui tornar<br />
a disfrutar. Creiem que aquesta inèrcia que<br />
porta el Govern no és bona <strong>per</strong> la ciutat ni<br />
pel <strong>se</strong>u teixit econòmic.<br />
Aquest <strong>any</strong> nou l’encetarem amb un nou repte,<br />
la crisi econòmica. De moment el Govern ha<br />
<strong>de</strong>cidit que cal apujar els impostos un 4,6%<br />
quan l’IPC <strong>se</strong>rà menys. Així és <strong>com</strong> cal afrontar<br />
la nova situació econòmica? L’equip <strong>de</strong> Govern<br />
<strong>de</strong>mostra maquillatge <strong>per</strong>ò no austeritat.<br />
El nostre equip <strong>de</strong> CiU continuarà durant<br />
el 2009 <strong>com</strong> fi ns ara, amb fermesa, control<br />
<strong>de</strong> Govern i amb il·lusió <strong>de</strong> fer “més i millor”. Tal i <strong>com</strong><br />
ens enorgulleix la nostra proposta <strong>de</strong> tirar endavant una<br />
<strong>Un</strong>iversitat Internacional <strong>de</strong> prestigi a Mataró continuar<br />
fent també més i millor en educació, en cultura, en el<br />
teixit econòmic i <strong>com</strong>ercial, en <strong>de</strong>fi nitiva, millorar Mataró<br />
<strong>per</strong>què al cap i a la fi , tots po<strong>de</strong>m fer més i millor <strong>per</strong><br />
la nostra ciutat.
La que encapçala l’article és <strong>se</strong>gurament la <strong>de</strong>fi<br />
nició que més s’acosta a l’Alcal<strong>de</strong> <strong>de</strong> Mataró.<br />
<strong>Un</strong> Alcal<strong>de</strong> que fa <strong>se</strong>rvir les fra<strong>se</strong>s recurrents,<br />
poc ambiciós i <strong>se</strong>n<strong>se</strong> un projecte <strong>de</strong> ciutat que<br />
il·lusioni als mataronins.<br />
Si bé és cert que la situació actual no posa gens<br />
fàcils les co<strong>se</strong>s, no pot <strong>se</strong>r que, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong><br />
més d’un <strong>any</strong> i mig <strong>de</strong> mandat, l’Alcal<strong>de</strong> no<br />
hagi aportat cap nou objectiu, cap nova i<strong>de</strong>a<br />
<strong>per</strong> a la ciutat. Mataró necessita un li<strong>de</strong>ratge<br />
amb visió i amb valentia, amb capacitat <strong>de</strong> tirar<br />
endavant nous projectes <strong>de</strong> ciutat. Algú que<br />
no recorri als tòpics <strong>de</strong> <strong>se</strong>mpre: “la situació<br />
es difícil”, “<strong>per</strong>ò el govern no s’ha quedat amb<br />
els braços creuats” , “ens es<strong>per</strong>ona a buscar<br />
noves sorti<strong>de</strong>s”, “la crisi és una oportunitat” ,<br />
“ho farem <strong>com</strong> <strong>se</strong>mpre, a<br />
la mataronina, amb treball<br />
i discreció”, o el recurs<br />
al gran calaix <strong>de</strong> sastre<br />
anomenat “Cohesió Social”.<br />
Quantes vega<strong>de</strong>s<br />
hem <strong>se</strong>ntit les mateixes<br />
paraules?. Però és que<br />
hi ha algú que vulgui el<br />
contrari?<br />
La veritat és que alguns,<br />
probablement molts, preferiríem<br />
una ciutat més neta,<br />
amb cap graffi ti a les parets,<br />
amb millor circulació, una<br />
ciutat més <strong>se</strong>gura i amb<br />
més policia al carrer, amb<br />
menys impostos i taxes,<br />
una ciutat més dinàmica<br />
i <strong>com</strong>petitiva, més cuitada,<br />
i més atractiva <strong>per</strong><br />
inversors i visitants. Sen<strong>se</strong><br />
crear riquesa no hi pot<br />
haver cohesió, i <strong>per</strong> crear<br />
riquesa fan falta projectes i<br />
capacitat transformadora...<br />
L’Alcal<strong>de</strong> tòpic<br />
Pau Mojedano<br />
Portaveu<br />
Municipal PPC<br />
Anuari 2008<br />
i <strong>per</strong> transformar fan falta grans apostes.<br />
Malgrat la crisi, s’ha <strong>de</strong> tenir visió <strong>de</strong> futur. No s’ha fer<br />
volar coloms, <strong>per</strong>ò sí cal que qui li<strong>de</strong>ra la ciutat sigui<br />
capaç <strong>de</strong> mirar més enllà i no limitar-<strong>se</strong> a “anar fent”,<br />
es<strong>per</strong>ant que algun <strong>de</strong>ls grans projectes urbanístics<br />
que hi ha pen<strong>de</strong>nts arribi a veure la llum. Per posar un<br />
exemple: pot<strong>se</strong>r veurem abans la Sagrada<br />
Família acabada que el Corte Inglés a Mataró.<br />
I qui diu el Corte Inglés podria posar més d’un<br />
exemple en aquest <strong>se</strong>ntit.<br />
L’únic gran projecte <strong>de</strong> ciutat, la única aposta<br />
<strong>per</strong> dinamitzar Mataró, buscar nous <strong>se</strong>ctors<br />
econòmics emergents i redimensionar la ciutat<br />
a l’alçada d’una gran capital europea és el<br />
Projecte Marítim. <strong>Un</strong>a aposta que ha acon<strong>se</strong>guit<br />
el con<strong>se</strong>ns <strong>de</strong>l Consistori <strong>per</strong> tirar endavant<br />
<strong>per</strong>ò que ha estat i<strong>de</strong>ada,<br />
treballada i pre<strong>se</strong>ntada pel<br />
PPC. I n’estem orgullosos.<br />
No <strong>per</strong> vanitat ni <strong>per</strong> ganes<br />
<strong>de</strong> sortir a la foto, sinó<br />
<strong>per</strong>què estimem Mataró<br />
i volem el millor <strong>per</strong> ella i<br />
pels <strong>se</strong>us ciutadans.<br />
Des <strong>de</strong>l Grup Municipal<br />
<strong>de</strong>l PPC no ens can<strong>se</strong>m<br />
<strong>de</strong> posar <strong>se</strong>mpre el mateix<br />
exemple: l’Ajuntament és<br />
<strong>com</strong> una gran gestoria...i<br />
molt cara! Massa regidories,<br />
massa <strong>de</strong>partaments,<br />
massa <strong>de</strong>spesa en <strong>com</strong>unicació,<br />
etc. Massa <strong>de</strong> molt<br />
i poca ambició, il·lusió i<br />
ganes <strong>de</strong> treballar <strong>per</strong> la<br />
ciutat en els polítics <strong>de</strong>l<br />
govern. Tant <strong>de</strong> bo el 2009<br />
<strong>de</strong>s<strong>per</strong>ti les consciències<br />
<strong>de</strong>ls qui ens repre<strong>se</strong>nten i<br />
<strong>com</strong>encem a treballar <strong>per</strong><br />
fer un futur millor. Mataró<br />
<strong>se</strong>’l mereix.<br />
núm.1047 33
34 núm.1047<br />
Anuari 2008<br />
Entre la preocupació i l’es<strong>per</strong>ança<br />
Ha estat un <strong>any</strong> convuls. A mitjans d’aquest <strong>any</strong>,<br />
<strong>com</strong> si es tractés d’una catarsi, vam <strong>se</strong>r conscients<br />
que entràvem en un <strong>per</strong>ío<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> crisi. Les veus <strong>de</strong>ls moviments<br />
socials i <strong>de</strong> les forces polítiques que hem estat<br />
<strong>de</strong>nunciant situacions insostenibles d’explotació<br />
<strong>de</strong>ls treballadors, <strong>de</strong> fam, <strong>de</strong> sobreexplotació<br />
<strong>de</strong>ls recursos naturals, <strong>de</strong> “venda <strong>de</strong> la vida” a<br />
bancs i caixes, <strong>de</strong> paradisos fi scals, <strong>de</strong> gu<strong>any</strong>s<br />
estratosfèrics <strong>per</strong> a uns privilegiats-lladres, ara<br />
<strong>se</strong>guim <strong>se</strong>n<strong>se</strong> <strong>se</strong>r escolta<strong>de</strong>s. Els po<strong>de</strong>rosos<br />
planegen una refundació <strong>de</strong>l capitalisme,<br />
tornant a construir un sistema anti<strong>de</strong>mocràtic<br />
i insolidari, sobre uns<br />
mateixos ciments<br />
que s’han <strong>de</strong>mostrat<br />
podrits i obsolets.<br />
Les con<strong>se</strong>qüències<br />
a casa nostra <strong>de</strong><br />
la crisi les estan vivint<br />
moltes famílies que<br />
<strong>de</strong>penen d’una feina<br />
<strong>per</strong> viure i aquells i<br />
aquelles al capdavant<br />
d’una empresa, sovint<br />
petita, que ara no<br />
troben recolzament<br />
fi nancer <strong>per</strong> als <strong>se</strong>us<br />
projectes.<br />
Aquests són moments<br />
on hem <strong>de</strong><br />
promoure el bé <strong>com</strong>ú<br />
<strong>per</strong> sobre <strong>de</strong>ls interessos<br />
particulars,<br />
treballar <strong>per</strong> evitar<br />
l’empitjorament <strong>de</strong><br />
les condicions <strong>de</strong><br />
vida <strong>de</strong> totes les<br />
víctimes d’aquesta<br />
crisi i <strong>de</strong>nunciar la<br />
immoralitat i impunitat<br />
amb les que<br />
Quitèria Guirao<br />
Portaveu <strong>de</strong>l grup<br />
municipal<br />
d’ICV-EUiA<br />
els po<strong>de</strong>rosos han actuat i continuen actuant a dia<br />
d’avui.<br />
També l’<strong>any</strong> 2008 es va iniciar, a nivell <strong>de</strong><br />
drets socials, amb unes altes expectatives <strong>per</strong><br />
l’inici <strong>de</strong>l <strong>de</strong>splegament <strong>de</strong> la Llei <strong>de</strong> Dependència<br />
i ha acabat amb una greu frustració <strong>per</strong><br />
una baixa cobertura econòmica i manca <strong>de</strong><br />
<strong>se</strong>rveis directes que necessiten les <strong>per</strong>sones<br />
amb gran <strong>de</strong>pendència. <strong>Un</strong>s reptes als que<br />
políticament hem <strong>de</strong> trobar-hi solució ja que<br />
els drets socials són la garantia d’una societat<br />
solidària i cohesionada.<br />
<strong>Un</strong> altre aspecte a <strong>de</strong>stacar <strong>de</strong> l’<strong>any</strong><br />
transcorregut és la<br />
vitalitat ciutadana<br />
que té Mataró. No <strong>per</strong><br />
recurrent és menys<br />
important fer-hi esment.<br />
Forma part<br />
d’una realitat rica en<br />
projectes i costums<br />
que ens aporta riquesa<br />
cultural i espais <strong>de</strong><br />
trobada ciutadana.<br />
És el <strong>com</strong>promís<br />
<strong>per</strong>sonal que es<br />
fa col·lectiu <strong>per</strong> a<br />
materialitzar-<strong>se</strong> en<br />
ajuda mútua, festa,<br />
esport, coo<strong>per</strong>ació,<br />
civisme, creativitat,<br />
solidaritat, ...<br />
Encarem un nou<br />
<strong>any</strong> sabent que <strong>se</strong>rà<br />
difícil <strong>per</strong>ò que ens<br />
tindrem els uns als<br />
altres. Us <strong>de</strong>sitjo<br />
bones festes i un<br />
pròs<strong>per</strong> i solidari<br />
2009.
L’<strong>any</strong> que vàrem viure <strong>per</strong>illosament<br />
Si l’<strong>any</strong> 2007 va estar marcat <strong>per</strong> les eleccions<br />
municipals, aquest 2008 ho ha estat <strong>se</strong>ns<br />
dubte <strong>per</strong> l’esclat i el ràpid <strong>de</strong>teriorament <strong>de</strong><br />
la situació fi nancera, la caiguda <strong>de</strong>l<br />
mercat immobiliari i la greu afectació <strong>de</strong> tot<br />
plegat a l’economia real.<br />
<strong>Un</strong> <strong>any</strong> que s’acaba una vegada més amb<br />
el Pressupost i el PAM 2009 aprovats, amb<br />
la voluntat <strong>de</strong>l Grup Municipal d’Esquerra,<br />
<strong>de</strong> continuar es<strong>se</strong>nt resolutiu i, sobre tot, <strong>de</strong><br />
no fallar als ciutadans que ens <strong>de</strong>manen que<br />
continuem prenent <strong>de</strong>cisions que posin les<br />
ba<strong>se</strong>s pel benestar i la pros<strong>per</strong>itat futures <strong>de</strong><br />
la nostra ciutat.<br />
Davant la crisi econòmica el govern <strong>de</strong> la ciutat planteja<br />
l’esforç inversor més gran <strong>de</strong> la història <strong>per</strong> salvaguardar<br />
la cohesió social: incrementant la cobertura a aquells que<br />
Francesc Teixidó,<br />
portaveu d’ERC<br />
Anuari 2008<br />
més ho necessiten i impulsant una sèrie <strong>de</strong> projectes<br />
<strong>de</strong> futur, a l’entorn <strong>de</strong>l coneixement i la innovació (TCM)<br />
que aquest <strong>any</strong> han <strong>com</strong>ençat a <strong>se</strong>r una realitat..<br />
L’<strong>any</strong> passat es va engegar <strong>de</strong>fi nitivament el<br />
Pla Local <strong>de</strong> l’Habitatge. Parlàvem <strong>de</strong> les obres<br />
<strong>de</strong>l c/ Carlem<strong>any</strong>, <strong>de</strong>l Pla d’en Boet , <strong>de</strong> Can<br />
Gasol, <strong>de</strong> la Llei <strong>de</strong> Barris...<br />
I, <strong>per</strong> acabar amb aquest resum <strong>de</strong> 2008<br />
jo triaria l’entrega <strong>de</strong> les claus <strong>de</strong>ls 30 pisos<br />
<strong>de</strong> Carlem<strong>any</strong> als <strong>se</strong>us llogaters, gent gran, la<br />
fi nalització i pro<strong>per</strong>a adjudicació <strong>de</strong>ls 94 pisos<br />
<strong>de</strong>l Pla d’en Boet, <strong>per</strong> a joves, el sorteig <strong>de</strong>ls 30<br />
pisos <strong>de</strong> Can Gasol, l’entrada en funcionament<br />
<strong>de</strong> l’Ofi cina <strong>de</strong> la Llei <strong>de</strong> Barris...<br />
Finalment, <strong>de</strong>sitjar-vos, en nom <strong>de</strong>l meu Grup, bon<br />
Nadal i feliç <strong>any</strong> 2009<br />
núm.1047 35
Fa 30 <strong>any</strong>s que a Mataró manen els mateixos.<br />
Per tant, convé fer memòria <strong>de</strong>l que era, hauria<br />
pogut <strong>se</strong>r i és actualment la ciutat. Durant els<br />
darrers <strong>any</strong>s <strong>de</strong> vaques gras<strong>se</strong>s, el PSC ha<br />
encobert la <strong>de</strong>sindustrialització i la pèrdua <strong>de</strong> pes<br />
econòmic <strong>de</strong> la ciutat amb el boom immobiliari. Fins<br />
ara, totes les apostes <strong>de</strong> futur <strong>de</strong>l PSC i, <strong>per</strong><br />
extensió, <strong>de</strong>ls <strong>se</strong>us socis minoritaris (ICV-EUiA<br />
i Esquerra), s’han basat en el creixement especulatiu,<br />
un creixement fet <strong>se</strong>n<strong>se</strong> cap planifi cació<br />
territorial racional, <strong>se</strong>n<strong>se</strong> respectar el patrimoni<br />
arquitectònic ni la necessària provisió d’equipaments<br />
públics (escoles, centres sanitaris,<br />
equipaments cívics, etc.).<br />
Contra tot això i, <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l primer dia, hem<br />
<strong>de</strong>fensat la participació ciutadana, donant<br />
veu al ple a entitats i col·lectius <strong>de</strong> <strong>per</strong>sones<br />
<strong>com</strong>prome<strong>se</strong>s amb la millora <strong>de</strong> la ciutat.<br />
Hem apostat <strong>per</strong> una ciutat més sostenible, amb<br />
iniciatives <strong>per</strong> a la pre<strong>se</strong>rvació i <strong>de</strong><strong>se</strong>nvolupament<br />
<strong>de</strong> l’espai agrari i forestal. Propostes concretes: la<br />
<strong>de</strong>claració “Mataró lliure <strong>de</strong> transgènics”, l’impuls<br />
<strong>de</strong> mesures <strong>per</strong> reduir l’ús <strong>de</strong> bos<strong>se</strong>s <strong>de</strong> plàstic,<br />
l’aposta pel transport públic alternatiu al cotxe privat i<br />
la proposta <strong>de</strong> construcció d’una estació d’autobusos<br />
interurbans.<br />
36 núm.1047<br />
2008: S’ha acabat el bròquil!<br />
Hem aportat polítiques catalanistes <strong>com</strong> la catalanització<br />
<strong>de</strong>ls noms <strong>de</strong> tots carrers o el rebuig a la imposició <strong>de</strong><br />
símbols esp<strong>any</strong>ols i l’exigència <strong>de</strong>l dret <strong>de</strong> <strong>de</strong>cidir tant<br />
en la política municipal <strong>com</strong> en la nacional.<br />
Hem <strong>de</strong>nunciat la manca <strong>de</strong> responsabilitat social<br />
<strong>de</strong> l’Ajuntament, produïda en bona mesura <strong>per</strong> l’externalització<br />
creixent <strong>de</strong>ls <strong>se</strong>rveis públics. Ens<br />
hem oposat a les constants modifi cacions<br />
<strong>de</strong>l Pla General, bàsicament pensa<strong>de</strong>s <strong>per</strong> a<br />
requalifi car zones industrials en benefi ci <strong>de</strong><br />
l’especulació. Hem rebutjat la <strong>de</strong>strucció <strong>de</strong><br />
patrimoni arquitectònic (ca<strong>se</strong>s <strong>de</strong> cós i edifi cis<br />
singulars <strong>com</strong> Can Fàbregas i <strong>de</strong> Caralt).<br />
Hem posat en evidència l’in<strong>com</strong>pliment <strong>de</strong><br />
la normativa (cas <strong>de</strong> les antenes <strong>de</strong> telefonia<br />
mòbil o <strong>de</strong>l gratacels projectat a la Ronda<br />
Barceló). Hem reiterat altre cop la nostra<br />
oposició als laterals <strong>de</strong> la C-32 i hem <strong>de</strong>nunciat el<br />
col·lap<strong>se</strong> <strong>de</strong> la mobilitat, els dèfi cits <strong>de</strong> <strong>se</strong>rveis públics<br />
i el <strong>de</strong>teriorament <strong>de</strong> la qualitat <strong>de</strong> vida.<br />
Fins ara ens <strong>de</strong>ien que tot anava bé. Ara, en plena<br />
crisi, ens <strong>de</strong>manen paciència. A nosaltres, <strong>per</strong>ò, allò<br />
que més ens preocupa ja no és la caiguda en què ens<br />
trobem immersos, sinó evitar que l’aterratge sigui una<br />
patacada que l’hàgim <strong>de</strong> pagar els <strong>de</strong> <strong>se</strong>mpre.<br />
Xavier Safont-Tria<br />
regidor <strong>de</strong> la CUP