Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Els motius que tindria l’escriptor per utilitzar aquest tipus d’interferència podri<strong>en</strong> ser<br />
dos. En primer lloc, buscar un apropam<strong>en</strong>t amb els lectors, és a dir, trobar una certa<br />
complicitat amb ells i, <strong>en</strong> segon lloc, podria utilitzar-les amb una finalitat reivindicativa.<br />
Pla sabia que el lector seria consci<strong>en</strong>t <strong>de</strong> la ll<strong>en</strong>gua subjac<strong>en</strong>t <strong>de</strong>ls seus textos i que<br />
<strong>en</strong>t<strong>en</strong>dria igualm<strong>en</strong>t les frases perquè era catalanoparlant, com ja hem explicat.<br />
Pel que fa al segon tipus d’<strong>interferències</strong>, a les gramaticals, hem <strong>de</strong> dir que hem trobat<br />
bastants tipus difer<strong>en</strong>ts <strong>en</strong> tot el corpus estudiat (absència <strong>de</strong> la preposició davant <strong>de</strong>l<br />
complem<strong>en</strong>t directe, vacil·lacions <strong>en</strong>tre <strong>de</strong>ber <strong>de</strong> i <strong>de</strong>ber, etc.). En aquest cas, p<strong>en</strong>sem<br />
que Pla no les utilitzava int<strong>en</strong>cionadam<strong>en</strong>t. És evid<strong>en</strong>t que l’ús d’aquests f<strong>en</strong>òm<strong>en</strong>s no<br />
aporta res a la comunicació. A més, es tracta d’errors <strong>de</strong>rivats <strong>de</strong> les diferències<br />
gramaticals exist<strong>en</strong>ts <strong>en</strong>tre el català i castellà, que són ll<strong>en</strong>gües d’estructura gramatical<br />
semblant, i que, per tant, pot provocar més fàcilm<strong>en</strong>t els lapsus d’aquest tipus.<br />
En aquest cas se’ns fa difícil d’imaginar que busqués una complicitat amb el lector<br />
perquè els exemples que hem trobat no són f<strong>en</strong>òm<strong>en</strong>s que es <strong>de</strong>tectin a primer cop d’ull.<br />
Creiem que aquest f<strong>en</strong>om<strong>en</strong> es repeteix <strong>en</strong> els seus llibres bé perquè no es fixa prou a<br />
l’hora d’escriure, bé, perquè té un cert <strong>de</strong>sconeixem<strong>en</strong>t <strong>de</strong> la ll<strong>en</strong>gua castellana. Si es<br />
tractava d’una distracció o d’un error <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dria <strong>de</strong> la importància que el propi autor<br />
donés al procés <strong>de</strong> revisió <strong>de</strong>ls llibres.<br />
L’últim f<strong>en</strong>om<strong>en</strong> que hem analitzat <strong>en</strong> aquest treball són els casos <strong>de</strong> freqüència d’ús.<br />
L’escriptor, com a membre d’una comunitat bilingüe, utilitzava algunes estructures <strong>en</strong><br />
castellà que, tot i que er<strong>en</strong> correctes, no er<strong>en</strong> tan freqü<strong>en</strong>ts <strong>en</strong> altres zones <strong>de</strong> parla<br />
castellana. En alguns casos, fins i tot, hem pogut comprovar que només feia servir<br />
aquestes construccions (“haber <strong>de</strong> + infinitiu”, ús <strong>de</strong>l pronom realtiu cual, etc.).<br />
74