Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Això no obstant, també podríem p<strong>en</strong>sar que l’ús <strong>de</strong> les alternances <strong>de</strong> codi no és<br />
int<strong>en</strong>cionat perquè l’escriptor no seguia un criteri concret. Això es pot comprovar <strong>en</strong> les<br />
<strong>en</strong>umeracions o <strong>en</strong> les llistes que fa d’animals o <strong>de</strong> plantes. Per tant també podria ser<br />
que <strong>en</strong> alguns casos hi hagués un cert <strong>de</strong>sconeixem<strong>en</strong>t <strong>de</strong> la ll<strong>en</strong>gua castellana per part<br />
<strong>de</strong> l’autor que ni acostumava a llegir molt <strong>en</strong> castellà –ho feia molt més <strong>en</strong> francès– ni<br />
era un estudiós d’aquesta ll<strong>en</strong>gua i, perquè no, també per una certa <strong>de</strong>ixa<strong>de</strong>sa<br />
–int<strong>en</strong>cionada o no–: d’una banda, formalm<strong>en</strong>t no sembla que seguís cap criteri, és a dir,<br />
uns cops escrivia les paraules catalanes <strong>en</strong> cursiva, uns altres <strong>en</strong>tre cometes, uns altres<br />
s<strong>en</strong>se cap marca…; d’una altra banda, com que el seu objectiu principal era comunicar,<br />
seguram<strong>en</strong>t no li preocupava massa utilitzar alternances <strong>de</strong> ll<strong>en</strong>gua perquè aquestes no<br />
limitav<strong>en</strong> la comunicació.<br />
Pel que fa a les <strong>interferències</strong> <strong>lingüístiques</strong> pròpiam<strong>en</strong>t dites, el segon f<strong>en</strong>om<strong>en</strong> que hem<br />
estudiat, hem <strong>de</strong> dir, primer <strong>de</strong> tot, que hem trobat força exemples però no tants com <strong>en</strong>s<br />
esperàvem. La poca bibliografia escrita sobre aquest tema <strong>de</strong>scriu que hi ha molts calcs<br />
<strong>de</strong> frases fetes <strong>en</strong> els seus llibres i d’aquí va sorgir la i<strong>de</strong>a <strong>de</strong>l pres<strong>en</strong>t treball. Nosaltres<br />
n’hem docum<strong>en</strong>tat uns quants però no és el f<strong>en</strong>om<strong>en</strong> més recurr<strong>en</strong>t <strong>en</strong> la seva obra.<br />
El corpus g<strong>en</strong>erat està format per <strong>interferències</strong> lèxiques-semàntiques i gramaticals.<br />
Creiem que, igual que <strong>en</strong> els casos <strong>de</strong> les alternances <strong>de</strong> codi, <strong>Josep</strong> Pla utilitzava les<br />
primeres int<strong>en</strong>cionadam<strong>en</strong>t. Es tracta <strong>de</strong> calcs frases fetes catalanes que no t<strong>en</strong><strong>en</strong> cap<br />
equival<strong>en</strong>t <strong>en</strong> castellà (“pagando San Pedro canta”, “soñar tortillas”, etc.). A part <strong>de</strong> no<br />
t<strong>en</strong>ir una equivalència <strong>en</strong> castellà, són incompr<strong>en</strong>sibles per a algú que no sigui<br />
catalanoparlant. A més, com que l’escriptor coneixia altres ll<strong>en</strong>gües romàniques<br />
(francès, italià…) po<strong>de</strong>m afirmar que sabia perfectam<strong>en</strong>t quines frases fetes<br />
funcionav<strong>en</strong> <strong>en</strong> una ll<strong>en</strong>gua i quines no.<br />
73