Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
p<strong>en</strong>sar que <strong>Josep</strong> Pla l’utilitzava amb freqüència perquè <strong>en</strong> les zones <strong>de</strong> contacte <strong>en</strong>tre el<br />
castellà i el català aquesta estructura resulta més natural ja que <strong>en</strong> aquesta segona<br />
ll<strong>en</strong>gua funciona amb normalitat.<br />
Llibre Pàgina Interferència<br />
Costa Brava 189 Al bor<strong>de</strong> <strong>de</strong> los pinares, sobre la playa, hay el s<strong>en</strong><strong>de</strong>ro<br />
–no llega a camino <strong>de</strong> carros–…<br />
Llibre Pàgina Interferència<br />
Viaje <strong>en</strong> autobús 13 Hay la luz dominical <strong>en</strong> el aire<br />
Viaje <strong>en</strong> autobús 165 Hay el río, unos maizales frescos, la carretera y un<br />
pequeño ferrocarril como un juguete.<br />
Llibre Pàgina Interferència<br />
Humor honesto<br />
y vago<br />
85 Y luego hay las relaciones <strong>de</strong>l sueño y el cine.<br />
Llibre Pàgina Interferència<br />
La huida <strong>de</strong>l<br />
tiempo<br />
135 Luego hay las lejanas lucecitas <strong>de</strong> los pueblos.<br />
La huida <strong>de</strong>l<br />
tiempo<br />
192 Y <strong>en</strong> el cielo hay la música <strong>de</strong> las esferas.<br />
La huida <strong>de</strong>l 195 Luego hay el astrónomo popular que con un <strong>de</strong>do va<br />
tiempo<br />
marcando la situación <strong>de</strong> las estrellas…<br />
La huida <strong>de</strong>l<br />
tiempo<br />
214 Hay el cazador <strong>de</strong> campo y viña…<br />
4.2.2.5 Valor possessiu <strong>de</strong>l pronom relatiu<br />
En castellà el valor possessiu s’expressa amb el pronom relatiu cuyo-a-os-as, que<br />
s’anteposa com a adjectiu a un nom apel·latiu amb significació <strong>de</strong> persona o <strong>de</strong> cosa<br />
(GRAE, 1991, 222). En canvi, <strong>en</strong> català aquest valor possessiu <strong>de</strong>l pronom relatiu<br />
sempre <strong>en</strong>llaça dos substantius. El primer és l’anteced<strong>en</strong>t i el segon expressa la persona<br />
o cosa posseïda o pròpia d’aquell anteced<strong>en</strong>t. Aquest segon substantiu va precedit d’un<br />
article i seguit <strong>de</strong> la locució <strong>de</strong>l qual, <strong>de</strong> la qual, <strong>de</strong>ls qual, <strong>de</strong> les quals, segons el<br />
gènere i el nombre <strong>de</strong> l’anteced<strong>en</strong>t (Badia, 1994, 369). En els llibres <strong>de</strong> <strong>Josep</strong> Pla que<br />
58