Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
En castellà el substantiu mirada va acompanyat per verbs com echar, dirigir, lanzar<br />
quan significa mirar mom<strong>en</strong>tàniam<strong>en</strong>t. <strong>Les</strong> obres <strong>de</strong> referència castellanes no la recull<strong>en</strong><br />
amb el verb dar (Moliner, 1998, 355, 2n vol.). En canvi, <strong>en</strong> català, els exemples <strong>de</strong>l<br />
diccionari il·lustr<strong>en</strong> que un <strong>de</strong>ls verbs que s’adjunt<strong>en</strong> a mirada és donar: Li va donar<br />
una mirada, una mala mirada (DIEC, 1995, 1223).<br />
Llibre Pàgina Calc<br />
Humor honesto<br />
y vago<br />
31 Estoy haci<strong>en</strong>do tar<strong>de</strong>. Yo también estoy haci<strong>en</strong>do tar<strong>de</strong>. Todo es<br />
hostil, extraño, indifer<strong>en</strong>te.<br />
Aquesta construcci no l hem trobat docum<strong>en</strong>tada <strong>en</strong> cap obra <strong>de</strong> refer ncia castellana,<br />
per s <strong>en</strong> les catalanes. En catal , fer tard: arribar amb retard (DIEC, 1995, 1736).<br />
4.2.2 Interferència gramatical<br />
Recor<strong>de</strong>m, també, que la interferència gramatical consisteix <strong>en</strong> qualsevol introducció,<br />
<strong>en</strong> la parla <strong>de</strong>ls bilingües, d’unitats i combinacions <strong>de</strong> part <strong>de</strong>l discurs, <strong>de</strong> categories<br />
gramaticals i <strong>de</strong> morfemes funcionals que prov<strong>en</strong><strong>en</strong> d’una altra ll<strong>en</strong>gua.<br />
4.2.2.1 Absència <strong>de</strong> la preposició a davant <strong>de</strong>l complem<strong>en</strong>t directe<br />
En castellà, la preposició s’anteposa al CD davant els noms propis, els pronoms quan<br />
fan referència a persones, els col·lectius <strong>de</strong> persones, i els noms apel·latius <strong>de</strong> persones i<br />
animals que port<strong>en</strong> article o un altre complem<strong>en</strong>t i que es converteix<strong>en</strong> <strong>en</strong> <strong>de</strong>signacions<br />
individualitza<strong>de</strong>s equival<strong>en</strong>ts als noms propis (GRAE, 1991, 372-374). En canvi, <strong>en</strong><br />
català el complem<strong>en</strong>t directe <strong>de</strong> persona es construeix s<strong>en</strong>se preposició (Badia, 1994,<br />
207). Com que la norma és difer<strong>en</strong>t <strong>en</strong> català i <strong>en</strong> castellà, és habitual que hi hagi<br />
<strong>interferències</strong>. Hem recollit alguns exemples <strong>en</strong> els llibres <strong>de</strong> <strong>Josep</strong> Pla.<br />
Llibre Pàgina Interferència<br />
Costa Brava 78 …v<strong>en</strong>dió por 8.000 sueldos (sous) el <strong>de</strong>recho <strong>de</strong> nombrar el<br />
batlle <strong>de</strong> la batllía…<br />
Costa Brava 79 Ya la voz terrible <strong>de</strong> las campanas y los <strong>de</strong>saforados gritos <strong>de</strong><br />
¡vía fora! Movían la g<strong>en</strong>te <strong>en</strong> los pueblos <strong>de</strong>l llano.<br />
54