Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>de</strong>l castellà. Per aquest motiu creiem que és important emmarcar, d’una manera breu, la<br />
història <strong>de</strong>l contacte lingüístic d’aquestes dues ll<strong>en</strong>gües 10 .<br />
Ens hem <strong>de</strong> remuntar al segle VII per compr<strong>en</strong>dre l’estreta relació que han tingut<br />
sempre el castellà i el català a Catalunya. Com totes les ll<strong>en</strong>gües romàniques, el català i<br />
el castellà es van anar <strong>de</strong>s<strong>en</strong>volupant <strong>de</strong> manera in<strong>de</strong>p<strong>en</strong>d<strong>en</strong>t al llarg <strong>de</strong> l’Edat Mitjana.<br />
Aquesta situació va canviar lleugeram<strong>en</strong>t quan al segle XV es van com<strong>en</strong>çar a adoptar<br />
algunes paraules castellanitzants <strong>en</strong> el català <strong>de</strong> la g<strong>en</strong>t culta, tot i que no van arribar<br />
mai al poble. El Segle d’or <strong>de</strong> la literatura castellana i la <strong>de</strong>cadència <strong>de</strong> la literatura<br />
catalana van ser els causants <strong>de</strong> l’ús <strong>de</strong>l castellà per part <strong>de</strong>ls escriptors catalans. No<br />
obstant això, la ll<strong>en</strong>gua col·loquial continuava s<strong>en</strong>t el català.<br />
L’any 1716, amb la publicació <strong>de</strong>l Decret <strong>de</strong> Nova Planta, el català va <strong>de</strong>ixar <strong>de</strong> formar<br />
part tant <strong>de</strong>ls àmbits administratius i judicials, com <strong>de</strong> l’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t. El castellà es va<br />
convertir <strong>en</strong> la ll<strong>en</strong>gua emprada <strong>en</strong> situacions formals i per escriure, m<strong>en</strong>tre que el català<br />
va passar a situacions informals, familiars i orals. No va ser fins al segle XIX, gràcies a<br />
la R<strong>en</strong>aix<strong>en</strong>ça, movim<strong>en</strong>t literari català <strong>de</strong> mitjans <strong>de</strong>l segle XIX, que la ll<strong>en</strong>gua<br />
catalana va tornar al poble a través <strong>de</strong>l llibres <strong>de</strong> Jacint Verdaguer o Àngel Guimerà.<br />
Ja <strong>en</strong> el segle XX, a partir <strong>de</strong> 1907, l’Institut d’Estudis Catalans es va <strong>en</strong>carregar <strong>de</strong> dur<br />
a terme la normativització <strong>de</strong>l català per tal que es difongués a la premsa, editorials,<br />
organismes públics, literatura, història, ciències… Durant l’època republicana es van<br />
viure els millors mom<strong>en</strong>ts <strong>de</strong> la ll<strong>en</strong>gua catalana: el català va es<strong>de</strong>v<strong>en</strong>ir ll<strong>en</strong>gua oficial<br />
<strong>de</strong> Catalunya juntam<strong>en</strong>t amb el castellà. Aquest fet va permetre emissions <strong>de</strong> ràdio <strong>en</strong><br />
català, publicacions <strong>de</strong> premsa diària <strong>en</strong> català a Barcelona –tot i que no era<br />
majoritària–, edicions <strong>de</strong> llibres <strong>en</strong> català, etc., és a dir, un cert “revifam<strong>en</strong>t”.<br />
10 Per fer aquest resum <strong>en</strong>s hem basat <strong>en</strong> les informacions <strong>de</strong> Hernán<strong>de</strong>z, 1998a, 63-71.<br />
29