Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Les interferències lingüístiques en l'obra de Josep ... - Carsten Sinner
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Com que Pla <strong>en</strong>tén la literatura d’aquesta manera, no cultiva els gèneres <strong>de</strong> ficció i, per<br />
tant, només escriu un parell <strong>de</strong> novel·les <strong>en</strong> tota la seva trajectòria. A més, creu que la<br />
novel·la és una <strong>de</strong>scripció <strong>de</strong>tallada <strong>de</strong> la vida quotidiana i s’allunya bastant <strong>de</strong> les<br />
tradicions dominants, que la conceb<strong>en</strong> com un conjunt <strong>de</strong> fets simultanis i objectius.<br />
Una altra característica <strong>de</strong> l’escriptura <strong>de</strong> Pla és la utilitat. En algun context pot semblar<br />
que l’escriptor int<strong>en</strong>ta fer broma, però el que hi ha al darrere és el seu s<strong>en</strong>tit utilitari. Per<br />
a Pla aquesta qualitat emfasitza la bellesa:<br />
«La bellesa perfecta, <strong>en</strong> aquest estadi <strong>de</strong> la vida, és la que conté, al costat<br />
d’elem<strong>en</strong>ts <strong>de</strong> gratuïtat i <strong>de</strong> caprici, la meravellosa llum que prové <strong>de</strong> la seva<br />
utilitat concreta.» (Fuster, 1977, 177)<br />
Tot i aquestes <strong>de</strong>claracions, Pla també afirma que la bellesa és irreal i com més irreal,<br />
més perfecta. Si analitzéssim totes les afirmacions <strong>de</strong> l’escriptor sobre termes com<br />
utilitat, esperit, bellesa, materialisme, etc. <strong>en</strong>s adonaríem que algunes són<br />
contradictòries. Consci<strong>en</strong>t d’aquest fet, <strong>Josep</strong> Pla es <strong>de</strong>f<strong>en</strong>sa di<strong>en</strong>t que aquests conceptes<br />
t<strong>en</strong><strong>en</strong> significats canviants <strong>en</strong> la vida quotidiana.<br />
Hi ha estudiosos <strong>de</strong> l’obra <strong>de</strong> Pla que el veu<strong>en</strong> com un humorista. Fuster, <strong>en</strong> el seu llibre<br />
Contra el nouc<strong>en</strong>tisme, no n’és gaire partidari. Creu que l’humorisme pres<strong>en</strong>t <strong>en</strong> la<br />
majoria <strong>de</strong> relats <strong>de</strong> l’autor és més aviat una sàtira, una burla <strong>de</strong>ls homes <strong>de</strong> la seva<br />
societat. Fuster arriba a la conclusió que si es pot <strong>de</strong>scriure d’alguna manera, és com un<br />
humor int<strong>en</strong>cionat.<br />
L’estil <strong>de</strong> Pla es caracteritza per ser directe, àgil, viu, clar i simple, i <strong>en</strong> algun mom<strong>en</strong>t<br />
es podria t<strong>en</strong>ir la impressió que l’escriptor no corregeix gaire els seus textos. Però res<br />
més lluny <strong>de</strong> la realitat. Pla calcula totes les seves frases i busca el símil a<strong>de</strong>quat,<br />
13