activitats
activitats
activitats
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2<br />
Gaudeix amb la música<br />
de dues grans figures<br />
artístiques d’èpoques i<br />
estils diferents: Beethoven<br />
i Michael Jackson .<br />
Attacca<br />
• L’altura<br />
Les notes musicals i el pentagrama<br />
Les línies addicionals<br />
Les escales<br />
El to i el semitò<br />
La melodia<br />
Escoltem i analitzem<br />
• Simfonia núm. 1, de L. van Beethoven<br />
(«4t moviment»)<br />
Relacionem<br />
• Billie Jean (Michael Jackson)<br />
Zona Play<br />
• El cinema i Beethoven<br />
Sóc compositor<br />
• L’editor de partitures:<br />
MuseScore (I)<br />
Interpretem<br />
• «Oda a l’alegria» de la Novena<br />
Simfonia, de L. van Beethoven
Attacca<br />
24<br />
<br />
ATTACCA<br />
1. Escriu els noms de les notes o posa en el pentagrama les notes indicades segons correspongui.<br />
2. Completa la partitura d’aquesta cançó posant en el pentagrama les notes indicades. I escriu, sota les notes ja col·locades,<br />
els seus noms.<br />
<br />
Activitat interactiva<br />
· Notes musicals<br />
Clau de sol<br />
Clau de fa<br />
L’altura<br />
— Escolta la cançó seguint la partitura d’aquesta melodia.<br />
Les notes musicals i el pentagrama<br />
Recorda que el so té quatre qualitats: la durada, l’altura, la intensitat i el timbre.<br />
L’altura ens permet reconèixer si un so és greu o agut.<br />
Per representar gràficament l’altura fem servir les notes musicals, que són els<br />
signes que donen nom als sons.<br />
Les notes se situen dins el pentagrama, un conjunt de cinc línies paral·leles amb<br />
els seus espais corresponents.<br />
A l’inici del pentagrama es col·loca la clau musical, el signe que determina el nom<br />
de les notes.<br />
La clau de sol és la que coneixes i s’utilitza per a les notes agudes.<br />
La clau de fa es fa servir per a les notes greus.<br />
La clau de sol indica que la nota sol se situa a la segona línia del pentagrama.<br />
Les notes restants es dedueixen per l’ordre en el qual sempre se succeeixen.<br />
.............................................. ..............................................<br />
ACTIVITATS
Les línies addicionals<br />
Són unes ratlletes paral·leles al pentagrama que ens permeten escriure notes per<br />
sota de la primera línia o per sobre de la cinquena.<br />
Línies addicionals<br />
inferiors<br />
3. Escriu els noms de les notes.<br />
4. Escriu aquests motius a partir de les notes indicades, utilitzant les línies addicionals.<br />
Curiositats<br />
• Els noms de les notes varien d’uns països a d’altres. Així, als països llatins<br />
reben els següents noms: do, re, mi, fa, sol, la, si. En canvi, als països<br />
de parla anglesa i de parla alemanya s’anomenen utilitzant les lletres<br />
de l’abecedari: A, B, C, D, E, F, G. La lletra A correspon a la nostra nota<br />
la. De manera que és ben fàcil deduir-ne les restants: B és la nota si, C<br />
és la nota do…<br />
• Guido d’Arezzo, un monjo benedictí del segle XI, va establir els noms de<br />
les set notes musicals basant-se en un himne dedicat a sant Joan. L’himne<br />
tenia la particularitat que cada vers i motiu musical començava<br />
una nota més amunt de la que el precedia.<br />
• Antigament les notes musicals s’escrivien en una sola línia. Amb el<br />
pas del temps i a causa de l’evident necessitat s’hi van anar afegint<br />
línies, fins a arribar a les cinc del pentagrama que avui nosaltres<br />
coneixem.<br />
• El dibuix de les claus ha anat<br />
evolucionant des de la lletra<br />
original de la nota a la<br />
que representen: la clau de<br />
sol era una G.<br />
..............................................................................................................................<br />
Partitura d’un himne eclesiàstic medieval escrita<br />
sobre un tetragrama o conjunt de quatre línies.<br />
Línies addicionals<br />
superiors<br />
ACTIVITATS<br />
Attacca<br />
25
Attacca<br />
26<br />
DO DO DO<br />
5. Al teclat hi ha assenyalades totes<br />
les notes do que té un piano.<br />
Quantes escales de do «entren»<br />
en un piano?<br />
............................................................<br />
............................................................<br />
ACTIVITATS<br />
Les escales<br />
Una escala és la successió ordenada de les notes musicals.<br />
Qualsevol nota pot iniciar una escala, sempre que es respecti l’ordre de la resta<br />
de les notes. A més a més, les escales tant poden ser ascendents com descendents.<br />
Escala ascendent de do Escala descendent de do<br />
SI<br />
LA<br />
SOL<br />
FA<br />
MI<br />
RE<br />
DO<br />
Observa aquesta imatge d’un teclat. Al teclat d’un piano podem veure-hi successions<br />
de notes o escales.<br />
DO DO DO DO DO<br />
El to i el semitò<br />
SI<br />
LA<br />
SOL<br />
FA<br />
MI<br />
RE<br />
DO<br />
La distància entre dues notes pot ser gran o bé petita.<br />
Ara fixem-nos en les distàncies que hi ha entre les notes de l’escala de do.<br />
La distància més petita que podem trobar entre dues notes és la d’un semitò<br />
o mig to.<br />
Un to equival a dos semitons.<br />
1 semitò<br />
1 to 1 to 1 to 1 to 1 to<br />
1 semitò
6. Tenint en compte la relació de tons i semitons de l’escala de do que acabes<br />
d’aprendre, mira aquest teclat i assenyala l’opció correcta (S per semitò,<br />
T per to).<br />
La melodia<br />
ACTIVITATS<br />
La melodia és una successió de sons i ritmes que conté una idea musical. També<br />
és l’expressió de la sensibilitat humana i de tots els seus estats d’ànim. Segons<br />
el seu caràcter, podem trobar melodies líriques (sentimentals i emotives), còmiques,<br />
expressives, etc.<br />
7. Escolta les melodies següents. Com les definiries segons el seu caràcter?<br />
8. Aquestes són tres melodies de temes coneguts del pop espanyol. Primer, observa la partitura de cada fragment, llegint<br />
els noms de les notes; després, escolta-les i relaciona cadascuna d’elles amb el títol que li correspon.<br />
<br />
<br />
<br />
S<br />
S<br />
1<br />
2<br />
3<br />
T<br />
T<br />
<br />
<br />
<br />
DO RE MI FA SOL LA SI DO<br />
Entre dues tecles blanques separades per una tecla negra.<br />
Entre dues tecles blanques sense tecla negra entremig.<br />
Lament d’Ariadna<br />
El cant dels ocells<br />
Els fòssils<br />
Bon dia Hijo de la luna Depende<br />
…<br />
…<br />
…<br />
ACTIVITATS<br />
Attacca<br />
27
ACTIVITATS<br />
28<br />
ESCOLTEM I ANALITZEM<br />
Ludwig van Beethoven<br />
(1770-1827)<br />
Beethoven va néixer a Bonn (Alemanya)<br />
el 1770, i se’l considera un dels<br />
grans genis de tota la història de la<br />
música. De jove va destacar com a pianista<br />
virtuós, sobretot quan improvisava.<br />
Es va traslladar a Viena (Àustria),<br />
on va tenir com a mestre a un altre gran<br />
músic, Haydn, però la relació entre tots<br />
dos no va ser gaire bona. Beethoven<br />
tenia un gran desig de superació que<br />
el va dur a no ajustar-se a les regles musicals<br />
de la seva època.<br />
Aviat va adquirir fama com a pianista<br />
i compositor, i va poder viure sense estretors.<br />
La seva música era revolucionària<br />
a l’època, doncs va ser dels primers<br />
a considerar la composició com un<br />
mitjà per expressar els seus sentiments<br />
i emocions. Per això, l’estil pot<br />
ser apassionat, rebel, trist, malenconiós<br />
o alegre, i les seves obres mostren canvis<br />
i contrastos musicals. La sordesa,<br />
que va anar adquirint a poc a poc, el va<br />
convertir en una persona aïllada i<br />
turmentada.<br />
«4t moviment»<br />
Simfonia núm. 1<br />
L’obra<br />
Beethoven va compondre nou simfonies.<br />
La Simfonia núm. 1 és una de les obres de joventut de Beethoven. Imita l’estil<br />
de compositors clàssics, com ara Haydn o Mozart, que més tard abandonaria per<br />
crear-ne un de més personal.<br />
Una simfonia és una obra escrita per a orquestra simfònica i formada per diferents<br />
parts o moviments. Habitualment en són quatre.<br />
9. A continuació, escoltaràs l’inici de l’últim moviment. Comença amb una introducció lenta en la qual van sorgint grups de notes<br />
fins a formar una escala.<br />
<br />
— Escriu els noms de les notes d’aquesta escala.<br />
Edificis del nucli antic de Bonn, pròxims a la casa nadiua de Beethoven.<br />
......................................................................................................
10. Després d’aquesta introducció apareix el tema principal, que es va repetint al llarg de l’obra. En primer lloc, l’escoltarem interpretat<br />
per un piano per tal de poder distingir-lo bé i, després, dins la simfonia.<br />
<br />
<br />
— Escolta tot el moviment. Quantes vegades es repeteix el tema principal?<br />
............................................................................................................................................................................................................................................................<br />
11. Escriu C (cert) o F (fals), i rectifica les afirmacions incorrectes.<br />
Al llarg de l’obra hi ha canvis d’intensitat.<br />
La introducció comença amb una intensitat fluixa i continua amb intensitat forta.<br />
Habitualment, el tema principal s’interpreta amb instruments de vent.<br />
La introducció és més lenta que la resta de l’obra.<br />
12. Escriu els noms de les notes del tema principal. Senyala amb una línia les notes que formen una escala.<br />
....................................................................................................................................................................................................................<br />
...................................................................................................................................................................................................................................<br />
13. Comenta el significat d’aquesta afirmació de Beethoven:<br />
«El que duc al cor ha de sortir fora; componc per a això».<br />
Curiositats<br />
• Beethoven no va ser un bon estudiant a l’escola i, per aquest motiu, en les<br />
seves cartes hi ha faltes d’ortografia; també se sap que no dominava les multiplicacions.<br />
D’adult es va preocupar més per aprendre.<br />
• La famosa bagatel·la Per a Elisa, composta per a piano, sembla que estava dedicada<br />
a una tal Teresa, però els copistes es van equivocar en copiar la dedicatòria<br />
a causa de la mala lletra de Beethoven.<br />
• El músic tenia fama d’estrany, deixat i de tenir mal caràcter. Czerny, un pianista<br />
i pedagog de l’època, utilitzava aquestes paraules quan parlava d’ell:<br />
«Aquest jovenet eixut, lleig i de caràcter violent…».<br />
• Sovint, als concerts, deixava de tocar si notava que la gent no prestava<br />
atenció o bé parlava.<br />
• Era un gran amant de la naturalesa, fins al punt d’afirmar: «Prefereixo mil<br />
vegades els arbres que qualsevol persona».<br />
• No va poder escoltar la Novena Simfonia perquè quan es va estrenar ja era<br />
totalment sord.<br />
• La sonda espacial Voyager llançada a l’espai conté un disc amb la Novena Simfonia.<br />
Dibuix de Ludwig van Beethoven realitzat<br />
per J.P. Lyser l’any 1800.<br />
ACTIVITATS<br />
Escoltem i analitzem<br />
29
Relacionem<br />
30<br />
RELACIONEM<br />
Billie Jean<br />
Michael Jackson<br />
Ara escoltaràs una de les cançons de l’àlbum Thriller (1982) de Michael Jackson.<br />
14. Escolta la cançó, formada per tres parts diferenciades (A, B i C), mentre segueixes el musicograma. Omple les caselles<br />
buides.<br />
<br />
INTRODUCCIÓ<br />
INSTRUMENTAL<br />
15. Comprova la solució de l’activitat anterior visionant el DVD.<br />
<br />
16. Para atenció a la partitura de la tornada (C).<br />
A A B (+ aguda) C tornada<br />
A … … … C tornada C<br />
…… …… ……<br />
Billie<br />
Jean…<br />
— Escolta un altre cop la cançó i completa les notes del fragment final de la partitura.<br />
— Situa en el pentagrama les notes que apareixen en la melodia i ordena-les d’aguda a greu. Escriu a sota els seus noms.<br />
— Quina és la nota que es repeteix més en la melodia? Situa-la en el pentagrama.<br />
— En la partitura, envolta amb un cercle les notes que estan a la distància d’un semitò.<br />
Billie<br />
Jean…<br />
PART<br />
INSTRUMENTAL AMB<br />
FRAGMENTS DE C<br />
(amb caràcter<br />
de coda)<br />
Billie<br />
Jean…<br />
ACTIVITATS
ZONA PLAY<br />
El cinema i Beethoven<br />
El cinema és un art que combina imatge i so. El so d’una pel·lícula el componen la veu,<br />
la música i els efectes sonors, formant el que tots coneixem com a banda sonora.<br />
La música d’una banda sonora es pot compondre expressament per al film, com la música<br />
cinematogràfica, o bé es poden utilitzar obres musicals ja existents. De vegades, es<br />
combinen les dues coses. En cas de fer servir músiques que ja existeixen, poden ser<br />
d’estils musicals diferents: clàssica, pop, jazz, popular…<br />
La música té diverses funcions en una pel·lícula:<br />
— Realçar el caràcter d’una escena.<br />
— Acompanyar imatges.<br />
— Descriure l’estat d’ànim dels personatges o accentuar certes situacions.<br />
— Crear un estat d’ànim en l’espectador.<br />
— Preparar al públic per a l’escena següent.<br />
17. Et proposem analitzar dos fragments de pel·lícules en què hi trobem diferents obres de Beethoven. Respon a les qüestions<br />
i indica la funció de la música en cada cas. Utilitza els termes i les frases que acabes d’aprendre.<br />
Fragment 1: Band of Brothers (2001)<br />
Fragment musical: Quartet de corda Op. 131.<br />
— On estan ambientades les imatges? ..............................................................................................................................................................<br />
— Quants músics hi ha? Quins instruments reconeixes? ...........................................................................................................................<br />
— Descriu l’escena. Creus que es correspon amb el caràcter de la música? ..............................................................................................<br />
.................................................................................................................................................................................................................................................<br />
— Escriu una paraula que defineixi l’efecte que et produeix aquesta música. ......................................................................................<br />
— Quina funció té la música? ..............................................................................................................................................................................<br />
<br />
Fragment 2: Pink, Plunk, Plink (The Pink Panter Show, 1966)<br />
Fragment musical: Simfonia núm. 5 de Beethoven i The Pink Panter de Henry Mancini.<br />
En aquest episodi, la Pantera Rosa s’enfada perquè no ha aconseguit un lloc de treball en una orquestra.<br />
— Què decideix fer la Pantera Rosa? ............................................................................................................................................................................<br />
— Quins instruments toca? .....................................................................................................................................................................................<br />
— Estableix diferències d’estil i caràcter entre la música que interpreta l’orquestra i la que toca la Pantera Rosa.<br />
.................................................................................................................................................................................................................................................<br />
.................................................................................................................................................................................................................................................<br />
— Has assistit a algun concert d’orquestra? Com es tracta en aquest episodi la idea que es té d’un director d’orquestra i<br />
d’un instrumentista? Els elements (batuta, partitures,...), les actituds, etc. ......................................................................<br />
.................................................................................................................................................................................................................................................<br />
— Qui és el personatge que aplaudeix al final? .............................................................................................................................................<br />
— Quina funció té la música? ..................................................................................................................................................................................<br />
.................................................................................................................................................................................................................................................<br />
ACTIVITATS<br />
Zona Play<br />
31
Sóc compositor<br />
32<br />
SÓC COMPOSITOR<br />
BARRES D’EINES<br />
Si t’hi fixes, a la part de dalt<br />
hi ha les barres d’eines.<br />
PARTITURA<br />
A la part central hi ha la partitura.<br />
Quan s’obre el programa, sempre en<br />
presenta una de demostració.<br />
FINESTRA<br />
A la part inferior esquerra hi ha una<br />
finestra que et permetrà desplaçar-te<br />
per tota la partitura.<br />
L’editor de partitures<br />
MuseScore 0.9.6.1 (I)<br />
Un editor de partitures és un programa informàtic que ens permet escriure,<br />
imprimir i escoltar música.<br />
Existeixen molts editors de partitures, però aquí us en presentem un que es<br />
pot aconseguir lliurement a Internet (al lloc web www.musescore.org/ca) o al<br />
DVD que acompanya aquest llibre. Ara anem a conèixer el MuseScore. Quan<br />
l’obris, veuràs que hi apareix una partitura de demostració.<br />
Es mostren quatre pantalles de configuració. Tot seguit, t’indiquem què has de seleccionar en cadascuna d’elles:<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
Ara anem cap a les barres d’eines. Tanquem la partitura de demostració<br />
mitjançant l’aspa vermella i creem una partitura nova, amb el<br />
full en blanc.<br />
Hauràs d’indicar el títol de l’obra, el subtítol, el compositor, l’autor<br />
de la lletra i si la partitura té copyright. Pots deixar algun d’aquests<br />
camps en blanc si els desconeixes.<br />
A la pantalla següent, has d’indicar-hi els instruments de la partitura.<br />
Anem a configurar un exemple fàcil i després ja podràs complicar-la.<br />
De la categoria Vocals n’escolliren l’instrument Voice i l’afegirem<br />
mitjançant l’opció Afegeix. D’aquesta manera ens quedarà la partitura<br />
d’una cançó.<br />
A la següent pantalla s’ha de triar la tonalitat de la cançó. N’escollirem<br />
l’opció per defecte, que no inclou cap alteració.<br />
Per acabar la nostra configuració, només hem de concretar el tipus i<br />
la quantitat de compassos. Seleccionarem senzillament l’opció que<br />
4<br />
ja apareix per defecte: 12 compassos de .<br />
4
Si ho has fet bé, la teva partitura ha de ser molt semblant a aquesta:<br />
Seguidament, utilitzarem la barra d’eines de les notes.<br />
Hem de prémer el botó de nota i col·locar-ne una en cada compàs.<br />
Senzillament has de posar la fletxa damunt la nota que hi vulguis situar.<br />
Ara, ja pots escriure la partitura següent:<br />
Si vols escoltar-la, només has de prémer<br />
el botó Inicia . Torna’l a prémer per aturar<br />
la reproducció de la partitura i utilitza el botó<br />
per tornar al començament de la cançó.<br />
Un cop creada la partitura, és el moment d’imprimir-la. Per fer-ho, utilitza el botó de la impressora , que et permetrà<br />
a més a més decidir el número de còpies que en vols obtenir.<br />
Per tancar aquest primer contacte nostre amb el MuseScore, et proposem crear<br />
la partitura d’una cançó que tu mateix has de compondre.<br />
Aquesta cançó ha de complir les condicions següents:<br />
— Ha de tenir una extensió de 12 compassos.<br />
— La melodia ha de començar i acabar amb la nota do.<br />
— Al compàs 6 hi ha d’haver la nota sol.<br />
4<br />
— El tipus de compàs ha de ser 4<br />
.<br />
— L’has d’interpretar amb una flauta.<br />
— La nota més aguda ha de ser un re.<br />
— La nota més greu ha de ser un do.<br />
— Ha de figurar-hi el teu nom com a compositor.<br />
En primer lloc, escriu-la a la teva llibreta i, després, utilitza el MuseScore per<br />
imprimir-la i escoltar-la. Escolta també les composicions que han fet els companys<br />
i les companyes.<br />
Sóc compositor<br />
33
Interpretem<br />
34<br />
INTERPRETEM<br />
<br />
<br />
«Oda a l’alegria»<br />
Novena Simfonia, de Beethoven<br />
Ara interpretarem un arranjament de l’«Oda a l’alegria» que forma part de la<br />
Novena Simfonia de Beethoven. Abans, però, observa els aspectes següents:<br />
1 Hi ha dos pentagrames que s’han d’interpretar melòdicament i uns altres dos<br />
de rítmics. La línia del carilló podeu fer-la entre dos companys. Un toca la<br />
veu més aguda i l’altre la greu.<br />
2 Pareu atenció als ritmes que es repeteixen (marcats en color), com també a<br />
l’armadura i a una alteració que hi ha al compàs vuit de la línia del carilló.
SÍNTESI<br />
L’altura<br />
• Les notes musicals són els signes que donen nom i representen gràficament<br />
els sons.<br />
Se situen en el pentagrama, i a l’inici s’hi col·loca la clau per determinar-ne els<br />
noms.<br />
• Una escala és la successió ordenada de set notes musicals.<br />
Escala de Do<br />
• Una melodia és una successió de sons i ritmes que conté una idea musical.<br />
• La distància entre les notes de diferent<br />
altura es mesura en tons i semitons.<br />
Un semitò és la distància més petita entre<br />
dues notes.<br />
1 semitò<br />
1 to = 2 semitons<br />
1 to 1 to 1 to 1 to 1 to<br />
• Les línies addicionals són unes ratlletes paral·leles al pentagrama que ens permeten escriure notes per sota de la<br />
primera línia o per sobre de la cinquena.<br />
• L. van Beethoven (1770-<br />
1827) és considerat un dels<br />
grans genis de la història de<br />
la música. Va ser pianista i<br />
compositor, i va compondre<br />
nou simfonies.<br />
ascendent descendent<br />
Línies addicionals inferiors Línies addicionals superiors<br />
Música i cinema<br />
Clau de sol<br />
Clau de fa<br />
1 semitò<br />
• Banda sonora: és el conjunt de sons que acompanyen les imatges d’una pel·lícula<br />
(la veu, els efectes sonors i la música).<br />
• Funcions de la música en el cinema: realçar el caràcter d’una escena, acompanyar<br />
les imatges, descriure l’estat d’ànim dels personatges o bé accentuar determinades<br />
situacions.<br />
35
POSA’T A PROVA<br />
36<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
Escriu els noms de les notes.<br />
Encercla totes les notes la que trobis.<br />
........................................................................................................................................................................<br />
Ordena aquestes notes perquè formin l’escala de Do en sentit ascendent.<br />
Senyala la parella de notes amb diferent nom.<br />
Quines notes estan a la distància d’un semitò? Indica-les.<br />
Escriu cert (C) o fals (F). Transforma les afirmacions falses en veritables o certes.<br />
La clau de fa s’utilitza per situar notes agudes en el pentagrama.<br />
Beethoven va compondre nou simfonies.<br />
La distància més gran entre una nota i una altra és un semitò.<br />
Entre la nota si i la nota do hi ha una distància d’un to.