Per què insistim a conversar per aprendre ciències? - Pàgines de la ...
Per què insistim a conversar per aprendre ciències? - Pàgines de la ...
Per què insistim a conversar per aprendre ciències? - Pàgines de la ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
La llengua més enllà <strong>de</strong> les c<strong>la</strong>sses <strong>de</strong> llengua<br />
tir pensaments que es troben en formes diverses,<br />
ajuda a anar separant els fils entortolligats <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
xarxa <strong>de</strong> coneixements <strong>per</strong>sonal, a i<strong>de</strong>ntificar els<br />
nòduls que connecten conceptes, a ac<strong>la</strong>rir les i<strong>de</strong>es.<br />
Conversar <strong>per</strong> ajudar a construir<br />
i<strong>de</strong>es noves en els infants<br />
També ens cal <strong>la</strong> conversa <strong>per</strong> modificar les i<strong>de</strong>es<br />
intencionadament, tot i que <strong>la</strong> conversa és necessària<br />
<strong>per</strong>ò no suficient. Cal pensar en els cent<br />
llenguatges <strong>de</strong>ls infants 1 (Ma<strong>la</strong>guzzi i altres,<br />
2005), en els estils cognitius <strong>de</strong> cadascú, en el fet<br />
que ajudar a construir i<strong>de</strong>es noves és prou complex<br />
com <strong>per</strong> haver <strong>de</strong> recórrer a estratègies múltiples<br />
i diverses, on les diverses formes <strong>de</strong><br />
representació (maquetes, dibuixos, esquemes,<br />
mapes, etc.) són molt importants. Com diu<br />
Arnaiz (2005), <strong>la</strong> representació és una activitat<br />
cognitiva que implica organitzar i enregistrar una<br />
informació <strong>per</strong> tal d’explicar-<strong>la</strong>.<br />
En aquest aspecte, és c<strong>la</strong>u que <strong>la</strong> mestra sàpiga<br />
quina direcció ha <strong>de</strong> prendre <strong>la</strong> conversa, quines<br />
són les i<strong>de</strong>es importants que aju<strong>de</strong>n a<br />
entendre, cap on ha d’enfocar les preguntes o quines<br />
són les aportacions que po<strong>de</strong>n ajudar a acostar<br />
les maneres espontànies fins a les científiques.<br />
I, <strong>per</strong> <strong>de</strong>scomptat, que el diàleg és únicament un<br />
engranatge més en <strong>la</strong> intervenció global que<br />
busca modificar les maneres <strong>de</strong> pensar <strong>de</strong>ls<br />
infants a partir <strong>de</strong> <strong>la</strong> diversitat <strong>de</strong> propostes que<br />
les mestres anem p<strong>la</strong>ntejant i <strong>de</strong>senvolupant en<br />
funció <strong>de</strong> les nostres intencions, <strong>per</strong>ò també <strong>de</strong><br />
les <strong>de</strong>ls nens i les nenes que tenim al davant.<br />
El diàleg és únicament un engranatge<br />
més en <strong>la</strong> intervenció global que busca<br />
modificar les maneres <strong>de</strong> pensar<br />
<strong>de</strong>ls infants<br />
En el cas <strong>de</strong> <strong>la</strong> nostra recerca sobre el canvi,<br />
vam adonar-nos que una i<strong>de</strong>a bàsica que calia<br />
trebal<strong>la</strong>r és <strong>la</strong> continuïtat. Els infants <strong>per</strong>ceben el<br />
canvi en el moment en <strong>què</strong> se’n produeix un <strong>de</strong><br />
sobtat, sense adonar-se que aquest moment (evi<strong>de</strong>nt)<br />
no és més que el producte final d’un canvi<br />
continu (no tan evi<strong>de</strong>nt). <strong>Per</strong> tant, les preguntes<br />
o les propostes <strong>de</strong> treball <strong>de</strong> <strong>la</strong> mestra s’haurien<br />
d’orientar a recu<strong>per</strong>ar aquesta i<strong>de</strong>a <strong>de</strong> canvi<br />
constant que sovint no es <strong>per</strong>cep directament<br />
amb els sentits. Això comportaria, <strong>per</strong> exemple,<br />
visitar <strong>de</strong> manera continuada un arbre en el procés<br />
<strong>de</strong> florir <strong>per</strong> ser testimonis <strong>de</strong>l pas continuat<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> flor al fruit, seguir el moviment d’una p<strong>la</strong>nta<br />
pas a pas, <strong>per</strong> exemple, aprofitant l’ús <strong>de</strong> les<br />
noves tecnologies i <strong>la</strong> possibilitat d’automatitzar<br />
fotografies a intervals regu<strong>la</strong>rs, o bé rep<strong>la</strong>ntejarnos<br />
si ens convé muntar un taller <strong>de</strong> confecció <strong>de</strong><br />
fòssils amb fang a partir <strong>de</strong> petxines, cosa que<br />
ens portaria a reforçar una i<strong>de</strong>a que no ens<br />
convé: que és <strong>la</strong> intervenció humana en un<br />
moment puntual <strong>la</strong> que dóna origen al fòssil, no<br />
pas <strong>la</strong> progressió d’un canvi extremament lent al<br />
l<strong>la</strong>rg <strong>de</strong>l temps.<br />
Són les i<strong>de</strong>es inicials <strong>de</strong>ls infants, que compartim<br />
a través <strong>de</strong> <strong>la</strong> conversa, les que guien,<br />
orienten i vali<strong>de</strong>n les propostes posteriors que es<br />
po<strong>de</strong>n <strong>de</strong>senvolupar a l’au<strong>la</strong>.<br />
Conversar amb sentit<br />
Insistim en <strong>la</strong> i<strong>de</strong>a que compartim amb Parel<strong>la</strong>da<br />
(2002), segons <strong>la</strong> qual cal no confondre <strong>conversar</strong><br />
amb l’excés <strong>de</strong> raonament verbal que es fa servir<br />
sovint a l’esco<strong>la</strong>. S’aprèn par<strong>la</strong>nt, <strong>per</strong>ò es par<strong>la</strong> quan<br />
es té alguna cosa <strong>per</strong> dir (Arcà, 2000a), quan hi ha<br />
ex<strong>per</strong>iències comparti<strong>de</strong>s que cal que discutim,<br />
representem o investiguem <strong>per</strong><strong>què</strong> tenen sentit.<br />
Ens semb<strong>la</strong> bàsic <strong>conversar</strong> a l’esco<strong>la</strong>, com a<br />
hàbit i com a actitud, <strong>per</strong> dotar <strong>de</strong> sentit els aprenentatges<br />
i fugir <strong>de</strong> les paraules bui<strong>de</strong>s <strong>de</strong> contin-<br />
34 Articles <strong>de</strong> Didàctica <strong>de</strong> <strong>la</strong> Llengua i <strong>de</strong> <strong>la</strong> Literatura | núm. 54 | abril 2011