Revista link abertis Nº1 - Març 2010 [pdf 5
Revista link abertis Nº1 - Març 2010 [pdf 5
Revista link abertis Nº1 - Març 2010 [pdf 5
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MARÇ <strong>2010</strong> Nº01 - SEGONA ÈPOCA<br />
Nou exemple de col·laboració<br />
publicoprivada a França<br />
sanef invertirà en la<br />
iniciativa ‘Paquet Vert’<br />
ENTREVISTES<br />
Salvador Alemany,<br />
president d’<strong>abertis</strong><br />
P. 12<br />
Daniel Calleja,<br />
director de Transport Aeri<br />
de la Comissió Europea<br />
P. 20<br />
Resultats 2009<br />
del grup <strong>abertis</strong><br />
P. 76
EDITORIAL<br />
VOLEM ESTAR<br />
PRESENTS I<br />
PARTICIPAR<br />
ACTIVAMENT<br />
EN EL DEBAT<br />
PÚBLIC SOBRE LES<br />
INFRAESTRUCTURES<br />
SALVADOR<br />
ALEMANY<br />
PRESIDENT D’ABERTIS<br />
Nova etapa<br />
Aquest número de la revista del grup<br />
<strong>abertis</strong> que teniu a les mans inicia<br />
una nova etapa en la vida d’aquesta publicació.<br />
Un nou format, un nom propi, <strong>link</strong>, que<br />
la vol dotar de personalitat i d’identitat, i que<br />
simbolitza la voluntat d’unir i de connectar<br />
que anima la nostra revista d’ençà els seus<br />
inicis. I, fonamentalment, una ambició renovada<br />
per apropar la realitat d’<strong>abertis</strong> als<br />
nostres accionistes, als col·laboradors, a les<br />
institucions amb què ens relacionem, a les<br />
Administracions amb què treballem, als clients<br />
i als usuaris de les infraestructuras que<br />
gestionem. En defi nitiva a tots aquells que,<br />
d’una manera o altra, poden estar interessats<br />
en allò que fem.<br />
<strong>link</strong> <strong>abertis</strong>, en aquesta etapa que ara<br />
comença, vol servir també a un dels objectius<br />
que deriven de la nostra identitat com un<br />
dels operadors globals de referència en el<br />
sector de les infraestructures: volem ser presents<br />
i participar activament en el debat<br />
públic sobre les infraestructures. Quines<br />
necessitem, com les prioritzem i planifi quem,<br />
com les fi nancem i com les gestionem.<br />
Tenim una visió de la realitat en què<br />
operem i la volem compartir. No ens sentim<br />
aliens als interessos de les comunitats i<br />
dels territoris amb què treballem. Tenim<br />
consciència de les circumstàncies que, com<br />
a societat, ens afecten i ens limiten. Però<br />
també tenim la il·lusió i el compromís de ser<br />
part de la solució.<br />
Les pàgines d’aquesta publicació volen<br />
refl ectir aquesta realitat diversa i complexa.<br />
Les opinions, les entrevistes, els articles,<br />
els testimonis de les persones conformen<br />
un espai de lectura i d’informació en què<br />
les notícies sobre les fi tes assolides pel Grup,<br />
les seves veus i les seves experiències conviuen<br />
amb les visions d’experts que, des<br />
d’una visió més distanciada i, per tant,<br />
més objectiva, aporten refl exió i coneixement.<br />
Tot plegat ens permet presentar-los<br />
una publicació que informi, que resulti<br />
atractiva, interessant i propera a tots aquells<br />
que tinguin l’oportunitat de fullejar les<br />
seves pàgines.<br />
Aquest primer número de <strong>link</strong> <strong>abertis</strong><br />
respon a aquest plantejament. Hi trobarem<br />
notícies sobre el Grup, destacant la presentació<br />
dels resultats de l’exercici 2009, o l’acord<br />
fi nal amb el Govern francès que, en el marc<br />
de l’iniciativa Paquet Vert, ha permès una<br />
extensió d’un any, fi ns el 2029, dels drets de<br />
concessió de sanef. També hi trobarem opinió,<br />
refl exió i prospectiva a través de l’article<br />
del professor Pedro Nueno sobre el paper<br />
galvanitzador i vitalista que els grans projectes<br />
–reptes n’hauríem de dir– d’enginyeria<br />
poden jugar en el progrés de la nostra<br />
societat. En una entrevista el director de<br />
Transport Aeri de la Comissió Europea, Daniel<br />
Calleja, ens aporta la seva visió sobre el<br />
moment i el futur que podem esperar pel<br />
transport aeri a Europa. Així doncs, notícies,<br />
refl exió, coneixement.<br />
Vull aprofi tar també per fer una referència<br />
molt breu als resultats de l’any 2009,<br />
els quals en un dels contextos econòmics<br />
més adversos i difícils dels darrers 70 anys,<br />
van situar-se en màxims històrics per al nostre<br />
Grup. Són uns resultats que posen èmfasi<br />
en la consolidació, l’estabilitat i la fortalesa<br />
d’un model que, en una situació difícil i incerta<br />
com l’actual, ha estat capaç d’absorbir l’impacte<br />
de la crisi gràcies a l’equilibri del balanç<br />
intern entre negocis i països en què operem.<br />
La fortalesa, en aquest cas, de la diversifi cació<br />
i la internacionalització.<br />
Nova etapa, consciència del moment i<br />
dels reptes, il·lusió per les solucions.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 3
Nº01<br />
SUMARI<br />
08<br />
REPORTATGE<br />
sanef reforça el seu compromís<br />
mediambiental amb<br />
inversions al ‘Paquet Vert’<br />
<strong>link</strong> <strong>abertis</strong><br />
06<br />
OPINIÓ<br />
Pedro Nueno<br />
Els macroprojectes<br />
i el sector privat<br />
12<br />
ENTREVISTA<br />
Salvador Alemany<br />
“Un grup com <strong>abertis</strong><br />
ha d’estar en un procés<br />
permanent d’actualització<br />
de projectes”<br />
16<br />
REPORTATGE<br />
Nou satèl·lit W7<br />
Eutelsat amplia la seva<br />
cobertura a Rússia i Àfrica<br />
4 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
20<br />
ENTREVISTA<br />
Daniel Calleja<br />
“El cel únic europeu<br />
suposarà un estalvi<br />
energètic que podrà<br />
revertir en els preus”<br />
26<br />
EQUIP<br />
<strong>abertis</strong> telecom<br />
Lidera el procés<br />
d’implantació de la TDT<br />
32<br />
VIATGE<br />
Bilbao<br />
Protagonista d’una gran<br />
transformació urbanística<br />
36<br />
REPORTATGE<br />
GSMA <strong>2010</strong><br />
<strong>abertis</strong> telecom mostra<br />
la seva tecnologia<br />
de TV en mobilitat<br />
38<br />
BRANDING<br />
Nova revista<br />
<strong>link</strong> <strong>abertis</strong> unifi ca<br />
els criteris de<br />
les publicacions<br />
periòdiques del Grup<br />
40<br />
REPORTATGE<br />
Un web més accessible<br />
www.<strong>abertis</strong>.com facilita<br />
l’accés a persones<br />
amb discapacitat<br />
i edat avançada<br />
42<br />
NOTÍCIES<br />
Transparència 42<br />
Un estudi d’IPSOS reconeix<br />
l’estratègia comunicativa<br />
d’<strong>abertis</strong><br />
Ajuda humanitària 44<br />
L’aeroport d’Orlando<br />
Stanford col·labora en<br />
les evacuacions d’Haití<br />
C-32 i A-2, en obres 46<br />
La Generalitat i acesa<br />
acorden realitzar millores<br />
Ampliació de l’AP-6 48<br />
iberpistas es disposa a<br />
augmentar la capacitat<br />
de l’autopista segoviana<br />
Tercer carril a Girona 50<br />
Les obres entre Vilademuls<br />
i la Jonquera, en marxa<br />
Gestió de residus 51<br />
aumar millora el procés<br />
dels residus derivats de<br />
la seva pròpia activitat<br />
Logística xilena 52<br />
<strong>abertis</strong> logisticspark<br />
santiago, a bon ritme<br />
ISO 14001 53<br />
<strong>abertis</strong> logística obté<br />
la certifi cació de qualitat<br />
sobre impacte ambiental<br />
Expansió logística 54<br />
MRW arriba a <strong>abertis</strong><br />
logisticspark coslada<br />
Millor aeroport 56<br />
Belfast International<br />
amplia la seva capacitat
32<br />
44<br />
36<br />
Cardiff, en expansió 57<br />
Renovació de la<br />
terminal britànica en ple<br />
creixement de rutes<br />
líder a Itàlia i Xile 58<br />
saba creix als dos països<br />
amb dos nous nuclis a<br />
Gènova i Concepción<br />
Més capacitat 59<br />
El pàrquing de Vilafranca del<br />
Penedès duplica les seves places<br />
Referent a Espanya 59<br />
La gestió de saba als<br />
aeroports, exemple a seguir<br />
Voluntariat 60<br />
Programa de Voluntariat<br />
Corporatiu de<br />
la fundació <strong>abertis</strong><br />
Museu renovat 62<br />
La fundació <strong>abertis</strong> posa<br />
al dia l’exposició de la<br />
història de Castellet<br />
Visites a Collserola 65<br />
Un estudi de la fundació<br />
<strong>abertis</strong> comptabilitza més<br />
de dos milions de visitants<br />
Claustre restaurat 66<br />
<strong>abertis</strong> col·labora amb el<br />
Monestir de Vallbona<br />
Mil·lenari 67<br />
La fundació <strong>abertis</strong><br />
restaura les vidrieres del<br />
cambril de la Verge del<br />
monestir de Montserrat<br />
68 BREUS<br />
Apunts de<br />
l’actualitat <strong>abertis</strong><br />
12<br />
16<br />
62<br />
Investor’s <strong>link</strong><br />
72<br />
ANÀLISI BORSÀRIA<br />
Premis CFA<br />
<strong>abertis</strong>, objecte<br />
d’estudi en el prestigiós<br />
concurs universitari<br />
74<br />
REVALORITZACIÓ<br />
Balanç fi nancer<br />
Bon comportament<br />
borsari de les accions<br />
d’<strong>abertis</strong><br />
76<br />
TANCAMENT D’EXERCICI<br />
Resultats 2009<br />
Anàlisi dels actius<br />
del Grup al llarg<br />
de l’anterior exercici<br />
20<br />
<strong>link</strong> <strong>abertis</strong> és una publicació<br />
d’Abertis Infraestructuras, SA<br />
Av. del Parc Logístic, 12-20.<br />
08040 Barcelona.<br />
Tel.: 93 230 50 00. Fax: 93 230 50 02.<br />
EDITA I REALITZA: Direcció Corporativa<br />
d’Estudis i de Comunicació d’<strong>abertis</strong>.<br />
CONSELL EDITORIAL: Salvador Alemany,<br />
Francisco José Aljaro, Toni Brunet,<br />
Joan A. Margenat, Josep M. Vila, Francisco Reynés<br />
Joan Rafel i Sergi Loughney.<br />
IMATGE CORPORATIVA I PRODUCCIÓ:<br />
Erik Ribé i Bernat Ruiz.<br />
COORDINACIÓ DE CONTINGUTS:<br />
Alícia Cobeña.<br />
REDACCIÓ:Elena Barrera, Sergio Castilla,<br />
Marc Gómez, Leticia Gonzálvez, Esther Mir,<br />
Bernat Ruiz i Susana Sanjuán.<br />
COL·LABORACIÓ: Christine Allard, Pilar Barbero,<br />
Carolina Bergantiños, Bob Bullock, Julio Cerezo,<br />
Joan Fontanals, Marta Giner, Sagrario Huelin, Anna<br />
Morera, Astrid Noury, Vanessa O’Connor, Enric<br />
Pérez, Mercedes Pérez-Cruz, Roser Prenafeta, Astrid<br />
Recoque, Marc Ribó, Albert Rossell, Beatriz Sanz,<br />
<strong>abertis</strong>, <strong>abertis</strong> autopistes, <strong>abertis</strong> telecom,<br />
<strong>abertis</strong> logística, <strong>abertis</strong> airports,<br />
fundació <strong>abertis</strong>, acesa, aucat, aulesa, aumar,<br />
avasa, iberpistas, castellana i saba.<br />
REALITZACIÓ:<br />
Ediciones Reunidas, SA (Grup Zeta).<br />
Revistes Corporatives Barcelona.<br />
Consell de Cent, 425. 08009 Barcelona.<br />
Tel.: 93 265 53 53.<br />
Gerent: Òscar Voltas. Coordinadora editorial:<br />
Nuria González. Redactors en cap: Toni Sarrià i<br />
Olga Tarín. Maquetació: Cristina Vilaplana.<br />
Edició: Ares Rubio.<br />
Dipòsit legal: B-16431-<strong>2010</strong>.<br />
<strong>abertis</strong> telèfon d’atenció a l’accionista:<br />
902 30 10 15.<br />
www.<strong>abertis</strong>.com<br />
<strong>abertis</strong> no es fa responsable de l’opinió<br />
dels seus col·laboradors en els treballs publicats,<br />
ni s’identifi ca necessàriament amb la seva opinió.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 5
OPINIÓ<br />
PER<br />
PEDRO<br />
NUENO<br />
Professor d’Iniciativa<br />
Empresarial a<br />
l’Escola de Negocis<br />
IESE i membre del<br />
Consell Assessor<br />
Internacional de<br />
la Generalitat<br />
de Catalunya.<br />
Col·laborador regular<br />
en la premsa i<br />
avaluador de<br />
publicacions per a<br />
diverses editorials<br />
i institucions<br />
especialitzades en<br />
el camp de la direcció<br />
d’empreses (Harvard<br />
Business School<br />
Press, Strategic<br />
Management<br />
Society i altres).<br />
Autor, entre d’altres,<br />
dels llibres<br />
Cartas a un joven<br />
emprendedor i<br />
Emprendiendo.<br />
Hacia el 2020.<br />
Link<br />
IESE<br />
web.iese.edu/<br />
curriculums/nueno.<br />
html<br />
6 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
Els macroprojectes<br />
El professor Pedro Nueno analitza l’evolució de les<br />
grans iniciatives en infraestructures i formula propostes<br />
de com ha d’articular-se en l’actualitat un escenari propici<br />
per al seu ressorgiment<br />
Si la fotografi a que sempre veiem de<br />
Xangai, amb una impressionant concentració<br />
de gratacels, hagués estat feta fa<br />
20 anys des del mateix lloc, hagués mostrat<br />
una plana amb molt poques, petites i deteriorades<br />
construccions sobre camps i fangars.<br />
La velocitat d’aquest desenvolupament ha<br />
requerit una velocitat similar en el desenvolupament<br />
de tota mena d’infraestructures.<br />
L’aeroport de Pudong. El tren d’alta velocitat<br />
per unir l’aeroport i la ciutat. El metro i altres<br />
transports públics. Túnels sota el riu i ponts<br />
per sobre. Autopistes. Però també hospitals,<br />
escoles, hotels, distribució d’energia. I tot això<br />
s’ha gestionat amb creativitat, fl exibilitat i<br />
efi càcia. També ambició?<br />
En els 30 anys que van succeir la segona<br />
guerra mundial els grans projectes eren rebuts<br />
amb interès per la societat en general i,<br />
a vegades, eren una forma de demostrar<br />
la vitalitat d’un país, d’exhibir l’orgull nacional<br />
i d’explorar conceptes tecnològics nous.<br />
Desplegaments d’aeroports, obres hidràuliques,<br />
ferrocarrils, ports, autopistes, comunicacions.<br />
Programes espacials, incloent la<br />
col·locació de satèl·lits, amb aplicacions de<br />
defensa, meteorologia, comunicació, mobilitat;<br />
però també d’exploració d’oportunitats<br />
o simplement d’orgull nacional, com enviar<br />
éssers humans a l’espai. Tots aquests projectes<br />
van proliferar, van aparèixer models, es<br />
van desenvolupar empreses, es va reconstruir<br />
un entorn destrossat i es va ampliar amb<br />
desenvolupaments nous. I la societat va<br />
aplaudir i va deixar fer.<br />
Però als anys 70 la societat va intervenir<br />
i va començar a opinar sobre els grans projectes.<br />
El concepte de sostenibilitat va apa-
èixer amb força (encara que després va<br />
perdre força durant 20 anys, fi ns que ha tornat).<br />
La primera pujada forta dels preus energètics<br />
el 1973 va conscienciar sobre la conveniència<br />
d’estalviar. La prudència d’estimular<br />
energies alternatives (eòlica, fotovoltaica,<br />
a partir de les onades del mar) va aparèixer<br />
amb força (encara que després també va<br />
perdre intensitat fins a dates recents). El<br />
rebuig a l’impacte d’infraestructures i, fi ns i<br />
tot, de grans projectes tecnològics va sorgir<br />
de forma generalitzada.<br />
Probablement, la primera anàlisi rigorosa<br />
d’aquesta intervenció de la societat parant<br />
un gran projecte és l’estudi realitzat a la Harvard<br />
Business School sobre el transport supersònic<br />
publicat per Mel Horwitch. Europa<br />
(França i el Regne Unit) amb el Concorde,<br />
Rússia amb el Tupolev-144 i els Estats Units<br />
amb l’SST competien per dotar el sector del<br />
transport de passatgers d’avions supersònics.<br />
A Amèrica, noms com McNamara, Johnson<br />
i Kennedy apareixen associats a l’esforç públic<br />
i privat de l’SST. Empreses com Boeing, Lockheed,<br />
General Electric, Pratt and Whitney i,<br />
fi ns i tot, les principals aerolínies van aportar<br />
fons, esforç, col·laboració i interès, encara que<br />
milers de milions de dòlars públics van fl uir<br />
als anys 60 cap a aquell projecte.<br />
Però la sorpresa va venir quan la societat<br />
va començar a organitzar-se en contra del<br />
projecte a fi nals de la dècada. Un total d’11<br />
municipis al voltant de l’Aeroport JFK de Nova<br />
York es van agrupar al Town-Village Aircraft<br />
Safety and Noise Abatement Committee.<br />
Institucions de tot el país van afavorir el desenvolupament<br />
d’associacions com NOISE<br />
(National Organization to Insure a Soundcontrolled<br />
Environment). Aquestes organitzacions<br />
van desenvolupar una extraordinària<br />
activitat de mobilitzacions, acusacions de<br />
favoritismes i interessos ocults, utilització<br />
dels mitjans, captació de líders d’opinió. El<br />
moviment va ser una sorpresa a les altes<br />
esferes de Washington que van decidir tallar<br />
bruscament el projecte i prohibir la circulació<br />
sobre el país d’avions supersònics de transport<br />
de passatgers. Així va acabar un projecte sobre<br />
el qual s’havien construït esperances de tota<br />
mena, incloses noves infraestructures aeroportuàries.<br />
Els qui pensaven als anys 50 que<br />
les persones voldríem perdre poc temps viatjant<br />
en aquest segle es van equivocar.<br />
Un fenomen semblant va ocórrer al<br />
Centre d’Estudis Avançats d’Enginyeria del<br />
Massachusetts Institute of Technology, on<br />
Frank P. Davidson va liderar un projecte espectacular<br />
sobre construcció de túnels durant<br />
molts anys. D’aquell projecte van sortir iniciatives<br />
com el túnel sota el Canal de la<br />
Mànega o el túnel Seikan a Japó, es van presentar<br />
projectes d’innovadores màquines<br />
tuneladores i es va atraure l’interès de companyies<br />
d’enginyeria, fi nançament, consultoria<br />
i infraestructures d’arreu del món. Es<br />
vivia un entusiasme enorme per resoldre<br />
problemes de transport sota terra.<br />
El 1985, Thomas Stockebrand va realitzar<br />
una prova pilot al campus del MIT d’allò<br />
que seria un túnel sota l’Oceà Atlàntic en què<br />
s’hauria fet el buit i pel qual circularia un tren<br />
electromagnètic a velocitat supersònica unint<br />
Europa i Amèrica en una hora. En presència<br />
d’autoritats d’arreu del món, com sir Alan<br />
Muir Wood, conseller del Govern britànic al<br />
Proposed Railway Tunnel accross the English<br />
Channel, Stockebrand va disparar dins d’un<br />
tub de 300 metres de llarg, al voltant d’un<br />
edifi ci del MIT, al tub del qual s’havia fet el<br />
buit, un objecte lleuger que havia de recórrer<br />
la distància a velocitat supersònica. Aquella<br />
nit, Stockebrand, sopant entre professors de<br />
Harvard i de MIT, a l’històric Harvard Faculty<br />
Club, va rebre de mans del doctor Stewart<br />
Smith, chairman del Science Council of<br />
Canada, un premi pel seu exitós experiment.<br />
“EL SECTOR PRIVAT HA DE<br />
JUGAR UN PAPER IMPORTANT<br />
EN LA GENERACIÓ I,<br />
LÒGICAMENT, EN LA GESTIÓ<br />
DE GRANS PROJECTES”<br />
S’havia tallat de cop el transport supersònic<br />
aeri en avió, però la ment humana no és derrotable<br />
i allí estava el transport supersònic<br />
subterrani en tren i encara més ràpid. Però el<br />
projecte va arribar tard. La societat estava<br />
perdent l’entusiasme pels grans projectes i<br />
aquells líders intel·lectuals del món del túnel<br />
no van tenir successors.<br />
El mateix fenomen es va viure al Japó,<br />
on l’economia va tenir un desenvolupament<br />
espectacular recolzant-se en un ràpid<br />
desenvolupament d’infraestructures (autopistes,<br />
trens d’alta velocitat, túnels i ponts de<br />
dimensions rècord). Però la pèrdua de l’entusiasme<br />
i el qüestionament de la racionalitat<br />
d’aquell desplegament van afectar també<br />
el Japó, que va entrar en una letargia pessimista<br />
sense que els seus líders polítics i<br />
empresarials sabessin fer alguna cosa per<br />
contrarestar-ho.<br />
Oportunitats de lideratge<br />
Hi ha una sèrie d’aspectes per als quals no<br />
trobo una resposta clara. Per què el tema de<br />
grans projectes va deixar d’interessar als grans<br />
centres de coneixement com Harvard, MIT,<br />
Oxford i d’altres? Va ser bo que la societat es<br />
mobilitzés davant d’aquests projectes? Qui<br />
ha de proposar un gran projecte? Qui ha de<br />
fi nançar-lo? Qui ha de gestionar-lo?<br />
Els grans centres del coneixement tenen<br />
un important poder catalitzador. Poden<br />
reunir líders de diferents sectors juntament<br />
amb líders del govern i d’organismes internacionals<br />
i pensar en termes de creativitat,<br />
de llarg termini i en l’entorn global. Aquest<br />
exercici de brainstorming sense risc és, sens<br />
dubte, un factor positiu per al progrés econòmic<br />
i social.<br />
Encara que potser no fos predictible, és<br />
comprensible que, assolits uns estàndards<br />
econòmics raonables, les societats democràtiques<br />
desenvolupades entressin en la consideració<br />
de projectes importants. Qualsevol<br />
projecte de certa envergadura pot molestar<br />
algunes persones o es li pot atribuir algun<br />
risc. Això permetrà l’aparició d’oportunitats<br />
de lideratge protector. Les societats tendiran<br />
a pensar a curt. És difícil que grups socials<br />
pensin en solucionar problemes futurs. És<br />
més fàcil que recolzin aquella famosa petició,<br />
Not in my backyard, per frenar un projecte<br />
encara que aquest porti anys de treball i<br />
inversions importants ja realitzades.<br />
La següent qüestió és qui ha de proposar<br />
projectes. Si l’àmbit és molt local i l’horitzó<br />
temporal reduït, el risc lògic és la proliferació<br />
de projectes i la seva fragilitat econòmica.<br />
Però aconseguir un àmbit geogràfi c ampli<br />
i un horitzó temporal a llarg, que portarien<br />
a una lògica de servei, economies d’escala<br />
i solidesa econòmica, requeriria una elevada<br />
capacitat de lideratge negociador, experiència<br />
i compromís.<br />
Això ens porta a pensar que el sector<br />
privat ha de jugar un paper important en la<br />
generació i, lògicament, en la gestió de grans<br />
projectes. Però això requerirà jugadors amb<br />
compromís a llarg termini, experiència<br />
demostrada, i capacitat creativa i emprenedora.<br />
Un bon emprenedor és un professional<br />
que emprèn un projecte innovador però viable<br />
basat en un business plan. Els historiadors<br />
dels grans projectes recorden com a arquetip<br />
d’aquell lideratge emprenedor Pierre-Paul<br />
Riquet que va construir Le Canal des Deux<br />
Mers (o Canal du Midi) a França, per unir<br />
l’Atlàntic i el Mediterrani, amb un projecte<br />
detallat, proves pilot, pressupost i inversió<br />
personal, convencent el rei Louis XIV el 1666<br />
d’aprovar el seu projecte (i aportar la meitat<br />
dels fons). El projecte es va completar el 1681<br />
i va implicar 257 quilòmetres de canals que<br />
avui encara embelleixen i connecten ciutats<br />
com Tolosa amb el mar. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 7
REPORTATGE<br />
Col·laboració publicoprivada<br />
sanef inverteix<br />
en verd<br />
La companyia gal·la del grup <strong>abertis</strong> realitzarà una inversió<br />
addicional de 250 milions, principalment destinats a millores<br />
mediambientals, dins del ‘Paquet Vert’ del Govern francès. Un pla<br />
el finançament del qual es construeix al voltant d’un model de<br />
col·laboració publicoprivada que persegueix afavorir la inversió<br />
privada a curt termini, facilitant el seu retorn en uns quants anys<br />
TEXT I FOTOS sanef<br />
El grup sanef, companyia del grup<br />
<strong>abertis</strong>, invertirà 250 milions d’euros<br />
en tres anys en projectes destinats a millorar<br />
la integració de les seves infraestructures en<br />
el medi ambient i els serveis que ofereix als<br />
seus clients. Aquestes inversions s’emmarquen<br />
dins de l’acord (conegut com Paquet Vert)<br />
firmat per sanef amb el Govern francès.<br />
Aquest acord inclou la prolongació d’un any<br />
de les dues concessions de sanef (sanef i<br />
sapn), fins el 2029.<br />
Voluntat d’invertir per reactivar<br />
l’economia local<br />
Amb aquests compromisos mediambientals,<br />
sanef pretén aportar el seu gra de sorra a la<br />
reactivació de l’economia francesa. Aquestes<br />
inversions, que s’engloben en un conjunt de<br />
mesures conegut com a Plan de rélance,<br />
generaran un elevat nombre de comandes<br />
a empreses de diferent mida i activitat a les<br />
vuit regions que travessen les autopistes de<br />
sanef, i contribuiran al desenvolupament<br />
econòmic i industrial dels territoris que<br />
cobreix la xarxa del Grup.<br />
El finançament del Paquet Vert es construeix<br />
al voltant d’un model de col·laboració<br />
publicoprivada que persegueix afavorir la<br />
inversió privada a curt termini, facilitant el<br />
seu retorn en uns quants anys. El Govern<br />
francès ha firmat amb un total de cinc socie-<br />
8 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
tats d’autopistes, que formen part de sanef<br />
i Vinci, el Paquet Vert, que inclourà inversions<br />
properes als 1.000 milions d’euros.<br />
Potenciar la inversió mediambiental<br />
D’una banda, aquestes inversions tenen un<br />
fort component d’innovació, en afavorir<br />
noves solucions per al desenvolupament<br />
sostenible de les autopistes, com en el cas<br />
de les zones dissenyades tenint en compte<br />
el medi ambient.<br />
Altres projectes se centraran, així mateix,<br />
en posar al dia les autopistes més antigues,<br />
perquè compleixin les normes exigides avui<br />
dia en matèria de protecció acústica o dels<br />
recursos hídrics.<br />
AQUESTES INVERSIONS<br />
TENEN UN FORT COMPONENT<br />
D’INNOVACIÓ, EN AFAVORIR<br />
NOVES SOLUCIONS PER<br />
AL DESENVOLUPAMENT<br />
SOSTENIBLE DE<br />
LES AUTOPISTES<br />
1<br />
2
Protecció de l’aire<br />
Desplegament del telepeatge<br />
sense parades a tots<br />
els eixos de sanef.<br />
Creació d’un punt de<br />
combinació de mitjans de<br />
transport (autopista i port<br />
fluvial) i d’aparcaments<br />
de vehicles privats<br />
d’ús compartit.<br />
Protecció dels<br />
recursos hídrics<br />
Tractament d’emissions<br />
regulars i accidentals<br />
en autopistes.<br />
Augment de les capacitats<br />
d’emmagatzematge<br />
d’aigües pluvials.<br />
Protecció acústica<br />
Tractament de més<br />
de 550 punts negres de<br />
contaminació acústica.<br />
Instal·lació de quatre<br />
noves pantalles acústiques.<br />
Protecció de<br />
la biodiversitat<br />
i desenvolupament del<br />
patrimoni d’arbres<br />
Realització d’una auditoria<br />
de la biodiversitat als espais<br />
verds de sanef.<br />
Creació d’una via addicional<br />
per a animals salvatges.<br />
Valorització i desenvolupament<br />
del patrimoni d’arbres<br />
plantant 10.000 exemplars<br />
de varietats locals.<br />
Links<br />
sanef<br />
www.sanef.com<br />
Ministeri francès d’Ecologia<br />
www.developpement-durable.gouv.fr/<br />
— 1 —<br />
sanef invertirà 250 milions<br />
d’euros en tres anys per<br />
millorar la integració en el medi<br />
ambient de les seves autopistes.<br />
— 2 —<br />
Les autopistes més antigues<br />
es posaran al dia i compliran<br />
amb les normes actuals en<br />
matèria de protecció acústica<br />
o de recursos hídrics.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 9
Oportunitat d’oferir<br />
més serveis als clients<br />
Aquestes inversions mediambientals també<br />
permetran a sanef oferir més serveis als seus<br />
clients, en fer extensives al conjunt de la<br />
xarxa innovacions que ja estan funcionant<br />
en certs trams. Un exemple és el telepeatge<br />
sense parades, que ja és una realitat per<br />
als vehicles lleugers que circulen per les<br />
autopistes A1, A2, A4 entre París i Reims,<br />
i l’A16 i l’A26, i que es desplegarà a la xarxa<br />
sapn. El mateix passa amb el telepeatge<br />
sense parades de vehicles pesants, operatiu<br />
al peatge d’Aumale (A29), que es desplegarà<br />
a les estacions de peatge de totes les<br />
autopistes.<br />
En possibilitar que els clients ja no hagin<br />
d’aturar-se, el telepeatge sense parades ajuda<br />
els conductors a reduir el seu consum de<br />
carburant i a limitar el seu impacte en el<br />
medi ambient reduint les emissions de gasos<br />
amb efecte hivernacle.<br />
Desplegament<br />
de l’‘eco-concepció’<br />
Amb la mirada sempre posada en l’atenció<br />
a l’usuari, i sense descuidar el personal de la<br />
companyia, el grup sanef inverteix en el<br />
disseny d’edificis ecològics responsables,<br />
construïts amb materials respectuosos amb<br />
el medi ambient, així com en el consum de<br />
la mínima energia i l’aposta per aquells productes<br />
que incorporin la producció d’energies<br />
renovables (eòlica i fotovoltaica).<br />
Aquestes inversions verdes inclouen la<br />
creació d’un edifici Eco-Pôle que combini<br />
l’atenció tècnica, el peatge i el manteniment<br />
en l’enllaç A4/A26; la realització de prototips<br />
d’àrees de descans que reuneixin tècniques<br />
i pràctiques mediambientals òptimes; i el<br />
desplegament progressiu d’aquestes mesures<br />
a totes les àrees per als clients.<br />
Àrees eco-responsables<br />
Les àrees de servei d’una xarxa d’autopistes<br />
constitueixen els punts estratègics de trobada<br />
entre la companyia i els seus clients.<br />
Aquests espais són l’element més visible de<br />
la qualitat del servei ofert i han de satisfer<br />
al màxim les seves expectatives.<br />
sanef porta a terme dos prototips<br />
d’àrees proporcionant les millors garanties<br />
en termes de protecció del medi ambient:<br />
tractament d’aigües residuals mitjançant<br />
filtres de canya, gestió d’aigües pluvials als<br />
aparcaments, recollida i classificació de residus,<br />
optimització energètica d’equipaments,<br />
etcètera. Aquestes tècniques, altament innovadores,<br />
es desplegaran en els propers mesos<br />
a les xarxes de sanef. <br />
10 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
Les mesures de reactivació<br />
econòmica promouran la<br />
dinamització de les vuit<br />
regions que travessen<br />
les autopistes de sanef.<br />
Obtenció del<br />
màxim d’energia<br />
Els edificis i les<br />
instal·lacions tècniques<br />
de sanef integren un baix<br />
nivell de consum d’energia<br />
(calefacció, ventilació,<br />
aigua calenta, il·luminació).<br />
D’altra banda, s’aplica<br />
la integració d’unitats<br />
de producció d’energia<br />
renovable híbrida, eòlica<br />
o fotovoltaica, per obtenir<br />
un balanç energètic positiu<br />
de totes les instal·lacions.
ENTREVISTA | FRANÇOIS GAUTHEY<br />
“Seguim apostant pel<br />
desenvolupament sostenible”<br />
François Gauthey, director<br />
general del grup sanef, ha<br />
apostat, des de la seva arribada<br />
al càrrec el 2008, per la<br />
consecució d’alts estàndards<br />
de qualitat. El respecte pel<br />
medi ambient és una altra de<br />
les seves màximes prioritats.<br />
<br />
Per què i com s’ha compromès<br />
sanef a realitzar aquestes<br />
inversions?<br />
El model de concessió permet<br />
invertir a llarg termini i contribuir<br />
a dinamitzar l’economia de les<br />
regions per on passen les nostres<br />
autopistes, sense cost per a l’Estat<br />
ni per al contribuent. En firmar<br />
aquests compromisos es reconeix<br />
aquest model i les seves virtuts.<br />
Compartim amb <strong>abertis</strong> una<br />
visió estratègica a llarg termini,<br />
en plena coherència amb les<br />
seves inversions.<br />
<br />
Per què han decidit invertir<br />
en millores mediambientals?<br />
Aquesta visió de llarg termini<br />
no es pot dissociar de la idea de<br />
desenvolupament sostenible,<br />
de protecció dels nostres recursos<br />
naturals i, per tant, del medi<br />
ambient. Estic convençut que<br />
aquests temes són essencials,<br />
tant en el present com per al<br />
futur. Des de fa molt temps,<br />
sanef para molta atenció a<br />
l’impacte mediambiental de<br />
les seves activitats, i l’acord<br />
que hem firmat ens permetrà<br />
seguir millorant la nostra aportació<br />
al desenvolupament sostenible<br />
i oferir un millor servei als<br />
nostres clients.<br />
<br />
Llavors aquest compromís amb<br />
el desenvolupament no suposa<br />
una revolució per a sanef…<br />
Des de fa més de 13 anys, sanef<br />
és pioner en el telepeatge sense<br />
parades a França. Implantat<br />
primer a l’A14 a la regió de París,<br />
fa dos anys es va posar en marxa<br />
a l’eix Nord i a l’eix París-Reims<br />
gràcies a l’excel·lent sinergia<br />
amb <strong>abertis</strong>. Aquests acords<br />
ens permetran generalitzar<br />
un servei que, no obstant això,<br />
no és nou a les nostres xarxes.<br />
A més, des de fa any i mig<br />
explotem el primer telepeatge free<br />
flow d’Europa, a la circumval·lació<br />
de Dublín, que suposa un enorme<br />
avanç pel que fa a fluïdesa per als<br />
usuaris i pel que fa a emissions de<br />
CO 2 per al medi ambient. Finalment,<br />
i en la mateixa línia, des de l’1 de<br />
gener d’aquest any, participem<br />
en el cobrament de la taxa per a<br />
vehicles pesants a Eslovàquia.<br />
Per tant, no suposa cap<br />
revolució, aquests compromisos<br />
ens donaran l’oportunitat d’avançar<br />
en una política que el nostre Grup<br />
ja aplica des de fa temps.<br />
<br />
En quin sentit es pot dir que<br />
l’acord reflecteix les seves<br />
relacions amb l’Estat francès?<br />
Sempre tenim l’ambició i la<br />
voluntat d’escoltar les peticions<br />
de l’Estat i de donar-los resposta,<br />
moguts per la nostra vocació<br />
de servei públic. I ho fem sense<br />
deixar de banda l’equilibri de<br />
la concessió. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 11
ENTREVISTA<br />
Entrevista amb el president d’<strong>abertis</strong><br />
Salvador Alemany<br />
«El rendiment del Grup el 2009<br />
és resultat del canvi i la forta<br />
expansió dels darrers anys»<br />
TEXT <strong>abertis</strong> | FOTOS David Campos<br />
12 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong>
Perfi l<br />
Salvador Alemany<br />
(Barcelona, 1944) és<br />
llicenciat en Ciències<br />
Econòmiques per la<br />
Universitat de Barcelona i<br />
diplomat per IESE. També<br />
és professor mercantil i<br />
censor jurat de comptes.<br />
Està casat i té dues fi lles<br />
i quatre néts.<br />
El president d’<strong>abertis</strong><br />
va accedir a la<br />
responsabilitat de<br />
conseller delegat<br />
del Grup el 1998,<br />
coincidint amb el<br />
nomenament d’Isidre<br />
Fainé com a president.<br />
Salvador Alemany<br />
va ser prèviament<br />
director general de<br />
saba, empresa de la<br />
qual segueix sent<br />
conseller delegat.<br />
Actualment, Salvador<br />
Alemany és president<br />
d’acesa i d’<strong>abertis</strong><br />
telecom i conseller<br />
de diverses companyies.<br />
Des del 2008 és també<br />
president del Cercle<br />
d’Economia.<br />
Després de 10 anys com a conseller<br />
delegat d’<strong>abertis</strong>, Salvador Alemany<br />
fa balanç del seu primer any com a president<br />
de la companyia. En els darrers 10 anys, el<br />
Grup ha viscut un procés de transformació<br />
que pot qualifi car-se d’històric per la seva<br />
magnitud i pels resultats obtinguts.<br />
<br />
2009 ha estat el primer exercici amb<br />
vostè en la presidència del Grup. Què<br />
destacaria d’aquest primer any?<br />
La consolidació de la trajectòria del nostre<br />
Grup durant aquests darrers 10 anys.<br />
Un projecte de canvi i d’evolució substancial,<br />
des d’una companyia de concessions fi ns<br />
a la realitat actual d’un operador global<br />
d’infraestructures per al transport i la<br />
mobilitat.<br />
Aquest és un projecte que en bona<br />
mesura impulsem sota el lideratge d’Isidre<br />
Fainé, però que ha tingut una naturalesa<br />
coral en el sentit de ser molt compartit<br />
i d’haver-se demostrat capaç de convocar<br />
el suport i la confi ança dels nostres accionistes.<br />
Des dels institucionals de referència<br />
–amb Criteria i ACS al capdavant−, que aporten<br />
estabilitat i fortalesa al Grup, fins<br />
als petits inversors que han decidit confi ar<br />
una part dels seus estalvis a aquest projecte<br />
i créixer amb ell.<br />
<br />
Quins eren en aquell temps els objectius<br />
que es marcava la companyia?<br />
Quan vam iniciat aquell procés no teníem<br />
unes fi tes predefi nides pel que fa a projectes<br />
o inversions concretes, però sí teníem una<br />
consciència clara que es donaven les condicions<br />
necessàries per fer realitat un profund<br />
canvi d’orientació. Teníem la voluntat<br />
de fer-ho i disposàvem de l’equip i els recursos.<br />
No haver-ho intentat, en vista dels resultats<br />
aconseguits, hauria estat un error de<br />
càlcul i, possiblement, un menyspreu<br />
del talent de les persones i de les capacitats<br />
que aportaven al projecte.<br />
Crec que podem –accionistes, equip<br />
directiu, treballadors i també els territoris<br />
i els països als quals servims− sentir-nos<br />
orgullosos del camí fet. El rendiment del Grup<br />
a l’exercici 2009, un dels més difícils per a<br />
l’economia mundial en els darrers 60 anys,<br />
ha estat el resultat directe de la feina feta<br />
durant aquests últims anys de transformació<br />
i de forta expansió.<br />
<br />
Quins són els factors que han permès<br />
a <strong>abertis</strong> assolir un dels millors resultats<br />
de la seva història en un context<br />
econòmic de crisi com el del 2009?<br />
Sens dubte, l’aposta per un model industrial<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 13
a llarg termini. En aquests darrers anys hem<br />
vist com hi ha hagut molts actors que van<br />
sobredimensionar l’expectativa d’un retorn<br />
a curt termini de les seves inversions, deixant<br />
de banda l’anàlisi i el sentit de realitat propi<br />
dels models industrials en què les expectatives<br />
se situen en el mig i llarg termini. Entenguem<br />
industrial en el sentit d’aquell que<br />
inverteix, creix i es desenvolupa en el seu<br />
àmbit de coneixement i d’experiència.<br />
Durant uns anys, aquesta mena de discurs<br />
va quedar relegat a un segon pla. Es<br />
va instaurar un model en què la innovació<br />
i els productes financers van acabar per perdre<br />
la seva condició de mitjà per constituir-se<br />
en una finalitat. Així, es va arribar a alimentar<br />
una sèrie d’operacions altament apalancades<br />
i poc capitalitzades, que va tenir el seu<br />
correlat en una espiral de valoracions allunyades<br />
dels fonamentals que haurien d’haverles<br />
justificat.<br />
<br />
Quines serien les claus per entendre el<br />
desenvolupament de la companyia?<br />
D’alguna manera, la realitat dels fets ens ha<br />
tornat a una etapa en què les estratègies<br />
d’expansió i de creixement dependran més<br />
dels recursos propis i la solidesa i la solvència<br />
del compte de resultats, fruit del valor afegit<br />
de la gestió empresarial, i menys del crèdit i<br />
l’endeutament extrems. Aquesta ha estat,<br />
i és, la filosofia que ha caracteritzat el desenvolupament<br />
d’<strong>abertis</strong>.<br />
14 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
INICIATIVES COM LES<br />
INVERSIONS A L’AP-7<br />
I LA C-32 A ESPANYA<br />
O EL ‘PAQUET VERT’<br />
A FRANÇA SÓN<br />
EXEMPLES DE COM<br />
DES DEL SECTOR PRIVAT<br />
POT RECOLZAR-SE<br />
LA INVERSIÓ EN<br />
INFRAESTRUCTURES<br />
SENSE INCREMENTAR<br />
EL DÈFICIT PÚBLIC<br />
<br />
<strong>abertis</strong> ha invertit importants recursos<br />
en la seva expansió durant els darrers<br />
cinc anys. ¿Seguirà aquest procés?<br />
<strong>abertis</strong> és un grup que, per la seva<br />
naturalesa, ha d’estar en un procés permanent<br />
d’actualització del seu portafolis<br />
de projectes. La vida mitjana de les nostres<br />
concessions és un indicador rellevant<br />
per a nosaltres i, per això, créixer és d’alguna<br />
manera una exigència estratègica.<br />
Des d’aquest punt de vista, el nostre procés<br />
d’expansió seguirà endavant, com<br />
també ho farà l’aposta per seguir aprofundint<br />
en la internacionalització de les<br />
nostres activitats.<br />
<br />
Com condiciona la situació econòmica<br />
les estratègies de creixement?<br />
Cal tenir en compte factors com el moment<br />
i l’oportunitat. Vam saber aprofitar, amb realisme<br />
en les nostres projeccions, la fase<br />
de màxima liquiditat del cicle econòmic i el<br />
nostre Grup va assolir una dimensió global.<br />
D’alguna manera, ens hem posicionat en un<br />
altiplà des d’on seguirem ascendint, dosificant<br />
l’esforç –endeutament i aportació de recursos<br />
propis− en funció de la qualitat dels actius<br />
i el seu encaix estratègic, la seva adequació<br />
a un nou escenari més realista en termes de<br />
valoració, la seva visibilitat pel que fa a generació<br />
de fluxos de caixa i una dilució limitada<br />
i a curt termini en els resultats del Grup.
L’objectiu és que la rendibilitat mitjana<br />
del conjunt de la nostra cartera, i amb ella de<br />
les perspectives d’estabilitat que oferim als<br />
nostres accionistes, es mantingui o millori a<br />
mig termini.<br />
<br />
Sostenir la inversió en infraestructures<br />
és clau des d’un punt de vista de competitivitat<br />
i d’impuls de l’activitat econòmica.<br />
Fins a quin punt els esquemes<br />
de col·laboració publicoprivada són una<br />
alternativa que permeti sostenir determinats<br />
nivells d’inversió i de qualitat<br />
en el sistema d’infraestructures?<br />
Efectivament, aquest és un problema rellevant<br />
al qual hem de fer front com a societat.<br />
Requereix de visió, decisió i consens en el<br />
context de les decisions polítiques. I demana<br />
informació i conscienciació als ciutadans<br />
respecte del cost real dels serveis i infraestructures<br />
que constitueixen la base de la<br />
nostra xarxa de seguretat i de benestar. No<br />
hi ha serveis o infraestructures gratuïtes.<br />
Un Grup com <strong>abertis</strong> ha fet l’opció de<br />
treballar al costat de les Administracions<br />
Públiques dels països on operem. Per vocació<br />
i convicció ens sentim compromesos a collaborar<br />
en la posada en pràctica de solucions<br />
que permetin el manteniment i la dotació<br />
d’un stock d’infraestructures ajustat a les<br />
necessitats del territori i que garanteixi la<br />
seva competitivitat en termes de connectivitat<br />
i de mobilitat.<br />
<br />
És el cas d’iniciatives com el Paquet Vert<br />
a França i en què participa sanef, companyia<br />
d’<strong>abertis</strong>....<br />
Sí, aquest pla permet convocar importants<br />
fluxos privats d’inversió a curt termini en la<br />
xarxa d’autopistes, a canvi de l’extensió per<br />
un any de les actuals concessions, concessions<br />
del grup sanef (sanef i sapn). És un<br />
exemple de com el sector privat pot reduir<br />
la pressió sobre els recursos públics i generar<br />
eficiència en la gestió.<br />
L’aplicació de la nova directiva Eurovignette<br />
en bona part dels països de la UE és,<br />
així mateix, un exemple de captació de recursos<br />
procedents del pagament per ús dels<br />
corredors viaris europeus per part del transport<br />
de mercaderies. També en aquest àmbit<br />
el sector privat està recolzant els diferents<br />
Estats en el desenvolupament, la implementació<br />
i la gestió d’aquests sistemes.<br />
Tampoc Espanya és aliena del tot<br />
a aquesta tendència. Exemples com el conveni<br />
amb l’Estat que està permetent la<br />
inversió de 500 milions d’euros en l’ampliació<br />
de l’autopista AP-7, o el nou conveni<br />
amb la Generalitat de Catalunya que compromet<br />
la inversió de 100 milions d’euros<br />
en el corredor del Maresme a Barcelona,<br />
són així mateix exemples de com des del<br />
sector privat pot recolzar-se la inversió<br />
en infraestructures sense incrementar el<br />
dèficit públic. <br />
LES ESTRATÈGIES<br />
DE CREIXEMENT<br />
DEPENDRAN MÉS DELS<br />
RECURSOS PROPIS<br />
I LA SOLVÈNCIA<br />
DEL COMPTE DE<br />
RESULTATS, I MENYS DEL<br />
CRÈDIT I L’ENDEUTAMENT<br />
EXTREMS<br />
EL NOSTRE PROCÉS<br />
D’EXPANSIÓ SEGUIRÀ<br />
ENDAVANT, COM<br />
TAMBÉ HO FARÀ<br />
L’APOSTA PER LA<br />
INTERNACIONALITZACIÓ<br />
DE LES NOSTRES<br />
ACTIVITATS<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 15
REPORTATGE<br />
Més cobertura espacial<br />
Eutelsat llança el<br />
satèl·lit gegant W7<br />
Amb el llançament, el tercer portat a terme durant el 2009, la companyia amplia<br />
la seva capacitat satel·litària a Rússia i Àfrica, zones amb un gran potencial de creixement<br />
TEXT I FOTOS Eutelsat<br />
16 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong>
El cel nocturn del cosmòdrom de<br />
Baikonur, a les estepes del Kazakhstan,<br />
es va il·luminar a les 20.19 h del 23 de novembre,<br />
quan el coet rus Protó va enlairar-se amb<br />
la seva enorme potència per llançar a l’espai<br />
un nou satèl·lit d’Eutelsat. Anomenat W7, i<br />
amb un pes de 5,6 tones en plataforma de<br />
llançament, el nou satèl·lit es dirigia cap a la<br />
posició orbital 36º Est amb una missió clara<br />
per als seus propers 15 anys de servei.<br />
Per a Eutelsat, el principal operador de<br />
satèl·lits europeu, i del qual <strong>abertis</strong> és principal<br />
accionista, W7 va ser el tercer llançament<br />
del passat 2009, i es va produir després dels<br />
llançaments dels satèl·lits HOT BIRD 10,<br />
que es va posar en òrbita al febrer, i W2A, que<br />
es va enlairar a l’abril. Marca el terme mig<br />
d’un ambiciós programa d’expansió constituït<br />
per la posada en òrbita de nou satèl·lits<br />
Eutelsat entre el 2008 i el 2011. El programa<br />
permetrà a la companyia augmentar els seus<br />
recursos orbitals en un 30% i generar bandes<br />
de freqüència optimitzades per a nous serveis,<br />
en especial la banda Ka per a banda ampla i<br />
la banda S per a serveis mòbils.<br />
El 23 de novembre els ulls de tots<br />
els treballadors i la comunitat d’usuaris<br />
d’Eutelsat estaven miraven cap al satèl·lit<br />
gegant W7. Michel de Rosen, director general<br />
d’Eutelsat, explica les aspiracions de la<br />
companyia: “Fa 12 anys vam obrir la posició<br />
orbital 36º Est amb finalitats comercials,<br />
Expansió<br />
orbital<br />
El W7 disposa<br />
de fins a 70<br />
transponedors<br />
operatius i 5 zones<br />
de cobertura<br />
d’alt rendiment.<br />
W7 va ser el tercer<br />
llançament del 2009,<br />
després dels del<br />
HOT BIRD, al febrer,<br />
i del W2A, a l’abril.<br />
El programa permetrà<br />
a Eutelsat augmentar<br />
els seus recursos orbitals<br />
en un 30% i generar bandes<br />
de freqüència optimitzades<br />
per a nous serveis.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 17
convençuts que la difusió de vídeo digital a<br />
Rússia i el continent africà estava preparada<br />
per enlairar-se i que els satèl·lits representen<br />
la millor plataforma per donar serveis a<br />
aquests mercats. Gràcies a la qualitat dels<br />
nostres recursos i a l’àmplia cobertura<br />
d’aquestes dues àrees amb els nostres satèllits<br />
W4 i SESAT 1, Eutelsat ha aconseguit el<br />
ferm recolzament a llarg termini dels líders<br />
del mercat de la televisió. Amb el W7, la nostra<br />
missió és proporcionar a aquests clients,<br />
i a altres clients futurs, l’espai necessari per<br />
portar el creixement i la visibilitat de les seves<br />
xarxes de difusió a la tercera dècada”.<br />
Amb 5,7 tones<br />
de pes, el W7<br />
es dirigeix a la<br />
seva posició orbital<br />
36º Est des del<br />
cosmòdrom<br />
de Baikanur,<br />
al Kazakhstan.<br />
18 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
L’ESTRATÈGIA D’EXPANSIÓ<br />
EN ÒRBITA D’EUTELSAT<br />
SE SUMA A LA DE<br />
SUBSTITUCIÓ PER<br />
ENDAVANT DE SATÈL·LITS<br />
EN TOTES LES SEVES<br />
POSICIONS ORBITALS<br />
OPERATIVES<br />
L’estratègia d’expansió en òrbita<br />
d’Eutelsat se suma a la de substitució per<br />
endavant de satèl·lits en totes les seves posicions<br />
orbitals operatives. A més de reemplaçar<br />
els satèl·lits actuals, el nou artefacte<br />
espacial aporta característiques complementàries,<br />
entre elles una capacitat comercial<br />
extra, més redundància en continuïtat de<br />
servei i cobertura més àmplia. En el cas del<br />
W7, s’ha coposicionat amb la nau espacial<br />
W4 d’Eutelsat i ha substituït el satèl·lit SESAT<br />
1, que porta en ple funcionament comercial<br />
des de l’any 2000. En comparació amb els 18<br />
transponedors i les 2 zones de cobertura de<br />
SESAT 1, el W7 està equipat amb fins a 70<br />
transponedors operatius i 5 zones de cobertura<br />
d’alt rendiment, fet que suposa un impuls<br />
considerable de les possibilitats comercials<br />
en una àrea d’importància clau.<br />
Satèl·lit clau<br />
L’activitat principal d’Eutelsat són les aplicacions<br />
de vídeo, que han generat gairebé un<br />
74% dels ingressos del Grup en l’exercici<br />
fiscal 2008-2009 i representen 3.300 canals<br />
de televisió per a 190 milions de llars. Un<br />
total de 450 canals s’emeten des de 36° Est,<br />
que és ara una de les majors zones de difusió<br />
d’Eutelsat, només per darrere de la posició<br />
principal, HOT BIRD. Els clients de televisió<br />
de pagament ja establerts en aquesta posició<br />
són, entre d’altres, NTV+ i Tricolor TV (Rússia),<br />
Poverkhnost (Ucraïna), Multichoice Africa<br />
(que dóna servei a l’Àfrica subsahariana) i<br />
Hi-TV (Nigèria).<br />
La televisió per satèl·lit és un dels productes<br />
de més creixement de consum a Rússia;<br />
ja arriba a més de sis milions de llars, i<br />
NTV-Plus i Tricolor TV representen el 95%<br />
d’aquest dinàmic mercat. El potencial de<br />
televisió per satèl·lit a Àfrica és igual de significatiu.<br />
Amb la seva baixa penetració de<br />
cable i la seva enorme població rural, el satèllit<br />
és la solució més eficient i rendible perquè<br />
les llars accedeixin a un entorn multicanal<br />
amb tots els avantatges de la qualitat digital.<br />
Serveixi per il·lustrar-ho el fet que la plataforma<br />
DStv operada per Multichoice Africa,<br />
amb els seus 120 canals i 200.000 nous subscriptors<br />
a tota l’Àfrica subsahariana, va registrar<br />
un dels seus períodes de més creixement<br />
l’any passat.<br />
A més de la seva important missió en<br />
l’àmbit televisiu, el W7 és un satèl·lit clau de<br />
la flota d’Eutelsat per a telecomunicacions<br />
i serveis de dades, que és el segon pilar de<br />
l’activitat del Grup i va generar més del 18%<br />
dels ingressos a l’exercici 2008-2009. Encara<br />
que les principals rutes de dades internacionals<br />
solen funcionar amb fibra, els satèl·lits
estan recolzant cada vegada més la ràpida<br />
transició de les economies en desenvolupament<br />
a un entorn totalment digital, en donar<br />
accés directe a les comunitats africanes a<br />
l’eix londinenc d’internet. Per això, faciliten<br />
la interconnexió de les xarxes GSM, que ja<br />
han avançat a les xarxes de telefonia fixa en<br />
tot el continent africà, i connecten localitats<br />
industrials aïllades amb la base central de les<br />
seves empreses respectives, independentment<br />
d’on estiguin situades. Els terminals<br />
VSAT d’intercanvi de dades entre usuaris,<br />
instal·lats en milers de transmissors GSM,<br />
plataformes d’accés a internet i oficines, van<br />
augmentar en un percentatge del 10% l’any<br />
passat, fins a assolir els més de 1.500 milions<br />
arreu del món.<br />
Michel de Rosen s’ha referit a això:<br />
“Si el mercat global de capacitat satèl·lit va<br />
augmentar un 7,9% el 2008, el creixement<br />
d’Eutelsat va ser del doble d’aquesta xifra.<br />
Això reflecteix la llarga presència d’Eutelsat<br />
als mercats d’Àfrica, Àsia Central i Orient<br />
Mitjà, que són els motors del creixement<br />
general dels serveis de dades i augmentaran<br />
àmpliament el seu marge de creixement<br />
gràcies al W7.<br />
Ara que el nou satèl·lit d’Eutelsat ha<br />
entrat en servei comercial, en els primers dies<br />
de gener del <strong>2010</strong>, els objectius del Grup se<br />
centren en dos llançaments de satèl·lit planificats<br />
per a aquest any i els dos previstos per<br />
a 2011. Entre ells, KA-SAT, el primer satèl·lit<br />
paneuropeu multifeix de banda Ka per a banda<br />
ampla amb velocitats i costos d’usuari comparables<br />
als de l’ADSL2. “Es tracta d’una prova<br />
més de la creixent necessitat que els satèl·lits<br />
portin a terme el seu paper en el desenvolupament<br />
d’un entorn plenament digital”,<br />
comenta Michel de Rosen. “Aquesta aspiració<br />
subratlla l’estratègia general d’Eutelsat i<br />
garanteix el nostre futur a llarg termini en tots<br />
els mercats als quals donem servei”.<br />
Després del llançament<br />
Mentre que la tasca del coet Protó finalitza<br />
nou hores després de l’enlairament, la del<br />
satèl·lit comença just aleshores. En les hores<br />
i els dies següents a la seva separació del coet,<br />
es realitza tota una sèrie de passos que són<br />
crítics i inclouen l’obertura de panells solars<br />
i antenes, i la maniobra del satèl·lit cap a l’òrbita<br />
geoestacionària. A aquesta fase de 10<br />
dies la segueix una ronda completa de comprovacions<br />
en òrbita la finalitat de la qual és<br />
garantir el funcionament del satèl·lit; per<br />
exemple, que la seva potència i la seva cobertura<br />
compleixin amb les especificacions. Una<br />
vegada finalitzades les proves, es dirigeix el<br />
satèl·lit a la seva posició operativa, des d’on<br />
Exercici<br />
2008-2009<br />
74%<br />
Ingressos<br />
generats per<br />
les aplicacions<br />
de vídeo.<br />
3.300<br />
Canals de<br />
televisió<br />
gestionats.<br />
190<br />
Milions<br />
de llars<br />
proveïdes<br />
per satèl·lits<br />
d’Eutelsat.<br />
Link<br />
Eutelsat<br />
www.eutelsat.com<br />
entrarà en ple servei comercial. Des del 2004,<br />
Eutelsat ha reunit l’experiència i els coneixements<br />
necessaris per gestionar íntegrament<br />
aquest complex conjunt d’activitats postllançament<br />
des del seu centre de telecomunicacions<br />
amb satèl·lits de Rambuillet, pels<br />
voltants de París.<br />
Què passa amb el satèl·lit després de<br />
la seva substitució?<br />
Com que Eutelsat planifica l’arribada de<br />
nova capacitat molt abans que es produeixi,<br />
el satèl·lit reemplaçat sol tenir encara uns<br />
quants anys d’ús comercial futur. Aquest és<br />
el cas del satèl·lit SESAT 1, al qual ha substituït<br />
el W7 en 36° Est. Després de l’operació<br />
de trasllat del trànsit del SESAT 1 al W7, que<br />
es portarà a terme sense complicacions i en<br />
horari nocturn, SESAT 1 es portarà a una ubicació<br />
Eutelsat alternativa on continuarà<br />
oferint servei comercial fins a, almenys, finals<br />
del 2011. Aquesta gestió dinàmica dels seus<br />
recursos orbitals proporciona a Eutelsat una<br />
considerable flexibilitat operativa. <br />
1<br />
2<br />
— 1 —<br />
Moment de<br />
l’assemblatge<br />
del satèl·lit W7.<br />
— 2 —<br />
Il·lustració del<br />
satèl·lit W7<br />
a l’espai.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 19
ENTREVISTA<br />
Aeroports<br />
Daniel Calleja<br />
«Després del mercat i la<br />
moneda, el proper repte és<br />
aconseguir un ‘cel únic’ europeu»<br />
El director de Transports Aeris de la Comissió Europea exposa els reptes<br />
que ha d’encarar el sector en les properes dècades a la Unió Europea<br />
TEXT Julio Moreno | FOTOS David Campos<br />
Segons un estudi d’Eurocontrol, una<br />
organització especialitzada en la seguretat<br />
en la navegació aèria i formada per<br />
38 països, la Unió Europea va registrar el 2007<br />
10 milions de vols. La mateixa font va anunciar<br />
que aquests s’incrementarien anualment<br />
en un 2,7% de manera que per al 2030<br />
l’espai aeri europeu superaria els 20 milions<br />
de vols anuals. Després de la liberalització<br />
del sector aeri la Unió afronta un segon repte:<br />
gestionar aquest increment de trànsit<br />
desenvolupant un marc jurídic i tecnològic<br />
propi d’acord amb les necessitats de capacitat,<br />
seguretat i respecte mediambiental<br />
del sector.<br />
Un actor fonamental en aquest nou<br />
escenari serà la Comissió Europea, que està<br />
impulsant diferents projectes com la creació<br />
d’un únic espai aeri comú. Daniel Calleja,<br />
director de Transports Aeris de la Comissió<br />
Europea, va repassar amb la revista <strong>link</strong><br />
<strong>abertis</strong> alguns dels aspectes més importants<br />
del repte que afrontarà el transport aeri<br />
a la Unió Europea durant les properes dècades.<br />
Ho va fer durant una jornada dedicada<br />
a les col·laboracions publicoprivades organitzada<br />
el mes de setembre a Barcelona per la<br />
Lliga Europea de Col·laboració Econòmica<br />
(LECE) conjuntament amb el Ministeri d’Afers<br />
Estrangers i de Cooperació i amb el Cercle<br />
d’Economia.<br />
20 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
<br />
Com valora l’actual situació del mercat<br />
aeri a Europa després dels processos<br />
de concentració entre aerolínies i l’eclosió<br />
del fenomen de les companyies<br />
denominades de baix cost?<br />
El mercat aeri a Europa ha patit una transformació<br />
espectacular conseqüència directa<br />
de la liberalització impulsada per la Unió<br />
Europea. No fa tant ens trobàvem amb una<br />
fragmentació del mercat fruit de l’existència<br />
d’una vintena de companyies de bandera i<br />
no hi havia aerolínies de baix cost. Ara l’escenari<br />
és un altre. D’una banda, noves rutes,<br />
noves tarifes i noves oportunitats de transport<br />
aeri més avantatjoses per als consumidors.<br />
De l’altra, una concentració dels operadors<br />
tradicionals en forma d’aliances i l’aparició<br />
de les companyies de baix cost. Això sembla<br />
que ens portarà a dos models. Un serà el de<br />
les companyies que treballaran en xarxa o<br />
hub, i un altre el de les denominades de baix<br />
cost que cada vegada tenen més demanda i<br />
a les quals hem de considerar també com<br />
veritables companyies comunitàries, ja que<br />
operen des de diferents Estats.<br />
<br />
Aquesta liberalització no només ha afectat<br />
les companyies, també altres actors<br />
com els gestors aeroportuaris. Quines<br />
mesures ha pres la Comissió sobre això?<br />
Perfil<br />
Daniel Calleja Crespo,<br />
de 50 anys, és llicenciat<br />
en Dret i en Ciències<br />
Econòmiques i Direcció<br />
d’Empreses. Parla<br />
alemany, francès,<br />
anglès, italià i portuguès,<br />
a més d’espanyol.<br />
El 1986 va començar a<br />
treballar a la Comissió<br />
Europea com a membre<br />
del servei jurídic.<br />
Entre altres càrrecs<br />
ha estat conseller del<br />
president de la Comissió<br />
Europea, Jacques Santer,<br />
i cap de gabinet de<br />
comissaris com<br />
Marcelino Oreja (Cultura i<br />
Assumptes Audiovisuals)<br />
i Loyola de Palacio<br />
(Transports i Energia,<br />
i vicepresidenta<br />
de la Comissió).
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 21
El mercat no s’ha obert només per a les<br />
companyies aèries, també per als aeroports.<br />
S’estan donant fenòmens com a privatitzacions<br />
d’aeroports i participació del capital<br />
privat en la seva gestió. Tot plegat s’està realitzant<br />
amb l’objectiu que els mercats interiors<br />
funcionin amb més eficiència. Aquest<br />
és el repte de la Comissió Europea, i per a<br />
això tindrem mitjans de control com la Directiva<br />
sobre Taxes Aeroportuàries aprovada<br />
l’octubre del 2008.<br />
<br />
En què consisteix aquesta directiva i<br />
com la gestionarà cada país?<br />
La directiva consisteix en l’harmonització de<br />
les taxes aeroportuàries per a tota la UE. No<br />
es tracta d’un mètode de càlcul comú, ja que<br />
ens trobem davant d’una gran diversitat de<br />
situacions, però sí que conté l’exigència de<br />
no discriminació entre aerolínies ni entre<br />
passatgers, així com la transparència a l’hora<br />
d’informar sobre els costos que s’han tingut<br />
en compte a l’hora de calcular unes taxes,<br />
vinculant aquestes a la qualitat dels serveis<br />
prestats. No va ser fàcil arribar a aquest text<br />
que té 2012 com a data límit d’aplicació. Van<br />
fer falta tres intents fins que el Parlament<br />
Europeu i el Consell de Ministres de Transport<br />
de la Unió la van ratificar. Els ministres de<br />
Transport europeus no es posaven d’acord.<br />
Pel que fa a la gestió, cada Estat membre<br />
haurà de crear un òrgan de supervisió. Ha de<br />
ser independent del gestor aeroportuari, com<br />
els que existeixen en alguns aeroports del<br />
Regne Unit. Serà aquest el que vetlli per una<br />
correcta interpretació de la norma.<br />
<br />
Quan es va aprovar aquesta directiva,<br />
no es va produir un cert rebuig dels gestors<br />
aeroportuaris?<br />
És cert que es va donar un rebuig inicial, potser<br />
perquè el sector aeroportuari no estava<br />
tan acostumat com altres baules, el de les<br />
companyies per exemple, a una legislació<br />
més intensa. Ara ja ho estan i la Comissió les<br />
està convidant per tal que aprofitin la situació<br />
de crisi per no esperar a la transposició<br />
de la directiva, que és el 2012, i que l’anticipin<br />
perquè puguin operar com més aviat<br />
millor segons criteris de mercat.<br />
<br />
Un altre tema important en el projecte<br />
de la Comissió és la dels models de gestió<br />
aeroportuària. Té la Comissió alguna<br />
preferència pels models centralitzats,<br />
o bé aposta per models en xarxa?<br />
La Comissió respecta tots els models, siguin<br />
individualitzats o en xarxa. No ens correspon<br />
a nosaltres decidir-ho, sinó als Estats sota el<br />
principi de subsidiarietat. On sí participarà la<br />
22 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
El futur del<br />
sector aeri<br />
a Europa<br />
2,7%<br />
Increment anual<br />
de vols a la Unió<br />
Europea, segons<br />
estimacions<br />
d’Eurocontrol.<br />
20<br />
Milions de vols<br />
anuals sobre<br />
l’espai aeri<br />
europeu<br />
previstos<br />
per al 2030.<br />
EL PROJECTE DE<br />
‘CEL ÚNIC’ EUROPEU<br />
NOMÉS SERÀ UN ÈXIT<br />
SI COMPTEM AMB<br />
LA PARTICIPACIÓ<br />
DEL SECTOR PRIVAT<br />
Comissió Europea és en observar que es<br />
compleixin els principis bàsics de competitivitat<br />
i d’eficiència.<br />
<br />
En quin moment es troba el procés de<br />
cel únic europeu i com revertirà la seva<br />
aplicació en l’usuari?<br />
El desenvolupament del segon paquet de<br />
l’anomenat cel únic europeu és un dels projectes<br />
més ambiciosos i difícils davant dels<br />
quals es troba la Unió Europea. Tenim un<br />
mercat i una moneda única a gran part de la<br />
Unió, però no tenim un espai únic de navegació<br />
aèria a Europa. Les sobiranies nacionals<br />
fan que estigui fragmentat.<br />
Als Estats Units, i dins d’un espai geogràfic<br />
similar, es realitzen el doble d’opera-
cions que als territoris de la Unió i al mateix<br />
cost. Per tant, cada moviment allà té la meitat<br />
de cost que els nostres. Aquest problema<br />
d’eficiència se solucionarà amb les mesures<br />
de la segona fase del programa de Single<br />
European Sky (SES), que va aprovar el Parlament<br />
Europeu el setembre passat. Entre elles,<br />
més regulació sobre les tarifes i la creació de<br />
blocs comuns i transnacionals de trànsit aeri<br />
als quals anomenem Functional Airspace<br />
Blocks (FABS). En una primera fase es dividirà<br />
Europa en nou blocs, que podran gestionar<br />
conjuntament diversos països i que a la llarga<br />
convergiran en un únic espai aeri. Les rutes<br />
seran més directes i això suposarà un estalvi<br />
energètic que podrà revertir en els preus i en<br />
les polítiques mediambientals.<br />
<br />
Com està participant el sector privat i<br />
quines dificultats en la seva execució<br />
vénen derivades de l’actual situació<br />
econòmica?<br />
El programa de cel únic té un component<br />
industrial i tecnològic molt important que<br />
és el Single European Sky ATM Research<br />
(SESAR). Aquest és un projecte conjunt de la<br />
comunitat de transport aeri europea l’objectiu<br />
del qual és desenvolupar totes la tecnologies<br />
necessàries per gestionar el que serà<br />
el cel únic europeu.<br />
SESAR és una empresa comuna, amb un<br />
pressupost que supera els 2.000 milions d’euros<br />
i en què participen tres actors a parts<br />
iguals: la Comissió Europea, Eurocontrol i un<br />
EL ‘CEL ÚNIC’<br />
EUROPEU<br />
Gestió integrada.<br />
En l’actualitat, el trànsit<br />
aeri europeu està<br />
condicionat per una<br />
xarxa de rutes basades,<br />
en gran part, a les fronteres<br />
nacionals i la diversitat<br />
de les pràctiques de treball<br />
dels professionals del<br />
sector. El cel únic europeu<br />
organitzarà un espai aeri<br />
superior basat en un únic<br />
sistema integrat i coordinat<br />
capaç, a més, de donar<br />
resposta a les necessitats<br />
futures de seguretat i<br />
de volum, compromeses<br />
pel continu creixement<br />
del nombre de vols.<br />
Eficiència i seguretat.<br />
L’augment del trànsit<br />
aeri té una repercussió<br />
directa en els usuaris<br />
i les companyies aèries.<br />
Els endarreriments<br />
suposen una càrrega<br />
econòmica per a<br />
les aerolínies que pot<br />
assolir els 2 bilions<br />
d’euros a l’any. La millora<br />
de la gestió dels vols<br />
gràcies al cel únic<br />
europeu –la idea del<br />
qual es va gestar als anys<br />
60– tindrà conseqüències<br />
significatives en<br />
l’eficiència i la seguretat<br />
del transport aeri.<br />
Link<br />
Unió Europea<br />
http://europa.eu<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 23
grup de diverses empreses del sector que<br />
hi estan veient una oportunitat de negoci.<br />
La participació del sector privat en aquest<br />
projecte, que es troba ja en una segona fase<br />
i que té la seva data d’aplicació per al 2020,<br />
és fonamental. Només si comptem amb<br />
una participació molt activa d’aquest, aconseguirem<br />
els seus objectius que són augmentar<br />
la seguretat, millorar la capacitat i reduir<br />
les emissions.<br />
<br />
El 2012 el sector de l’aviació entrarà<br />
en el comerç d’emissions C0 2 . Quina és<br />
la política mediambiental de la Comissió<br />
en aquest aspecte?<br />
El sector del transport aeri és conscient que<br />
ha de contribuir a la reducció d’emissions.<br />
Per això ja hem estat treballant en dos mecanismes.<br />
El primer es basa en una coordinació<br />
amb tercers països que comptin amb sistemes<br />
normatius similars que ens permeti aplicar<br />
conjuntament la directiva.<br />
En segon lloc, volem liderar un acord<br />
mundial en el sector. Europa està sent líder<br />
pel que fa a les mesures contra el canvi<br />
climàtic i, per això, des de la Comissió intentarem<br />
presentar davant l’Organització<br />
Internacional d’Aviació Civil una sèrie de<br />
reptes conjunts. En aquest aspecte, i pel<br />
bé comú, són necessaris diàleg i discussió<br />
amb tots els països.<br />
<br />
I com repercutirà en les tarifes el compliment<br />
de la directiva?<br />
Diferents estudis de la Comissió Europea<br />
apunten que l’increment del cost en el bitllet<br />
no hauria de ser elevat. Menys de 5 euros<br />
en els vols intraeuropeus i menys de 20 en<br />
els transoceànics. En aquest aspecte crec<br />
que l’aplicació de la directiva de reducció<br />
d’emissions per al nostre sector tindrà un<br />
aspecte positiu. D’una banda, caldrà renovar<br />
les flotes d’avions i augmentarà la investigació<br />
en la recerca de carburants alternatius<br />
sintètics que ens apropin als objectius<br />
de carbon neutral growth.<br />
<br />
La seva Direcció ha fet una aposta decidida<br />
per la seguretat en el trànsit aeri.<br />
Quines són les novetats sobre això?<br />
Primer hem impulsat la creació d’una Agència<br />
Europea de Seguretat Aèria que està a<br />
la ciutat alemanya de Colònia, i que és l’única<br />
entitat garant de la seguretat aèria a Europa.<br />
Serà l’única competent en les llicències i<br />
en les certificacions dels avions europeus.<br />
Ja ha certificat, entre d’altres, l’Airbus 380.<br />
Amb això hem tancat les finestretes nacionals<br />
i hem harmonitzat totes les despeses de<br />
certificació amb l’estalvi que això suposa.<br />
24 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
D’altra banda, estem treballant molt en la<br />
configuració de llistes negres de companyies<br />
i fins i tot països que no respecten la normativa<br />
internacional en temes de seguretat.<br />
Aquesta llista, que s’està aplicant des del<br />
2006, s’actualitza constantment, està al nostre<br />
web i, en breu, per iniciativa del nostre<br />
comissari Antonio Tajani, ens plantejarem la<br />
confecció d’una llista negra mundial.<br />
Un tercer aspecte està relacionat amb<br />
el seguiment dels avions i ve lligat al recent<br />
accident del vol d’Air France entre Rio de<br />
Janeiro i París. Hem d’aconseguir que no hi<br />
hagi zones de penombra en el trànsit dels<br />
nostres avions. En paral·lel a això, estem desenvolupant<br />
aplicacions perquè el contingut<br />
de les caixes negres es consulti també des<br />
d’altres suports.<br />
<br />
Quines accions especials està desenvolupant<br />
la seva Direcció amb motiu<br />
de la presidència espanyola de la Unió<br />
Europea?<br />
Continuarem impulsant les mesures de seguretat<br />
aèria abans citades sobretot en forma<br />
d’acords amb altres països. També estem<br />
desenvolupant la segona fase de cel únic,<br />
establint fulles de ruta i celebrant reunions<br />
amb tercers països ja que es tracta d’un projecte<br />
obert a tercers. També celebrarem una<br />
cimera d’aviació amb els responsables del<br />
sector a Amèrica Llatina i seguirem millorant<br />
aspectes relacionats amb la capacitat i el<br />
medi ambient.<br />
<br />
Ha vingut vostè a Barcelona a participar<br />
en una jornada organitzada per la Lliga<br />
Europea de Cooperació Econòmica, el<br />
Ministeri d’Afers Estrangers i el Cercle<br />
d´Economia sobre les concessions publicoprivades.<br />
Quina és la seva opinió<br />
sobre això?<br />
Penso que les col·laboracions publicoprivades<br />
en l’àmbit aeri europeu són fonamentals, i<br />
així ho ha assenyalat el mateix president de<br />
la Comissió Europea, José Manuel Durâo<br />
Barroso. I més en l’actual situació econòmica.<br />
El finançament publicoprivat en projectes<br />
transnacionals ens permetrà més creixement<br />
i més competitivitat.<br />
L’aeroport britànic de London<br />
Luton, gestionat per la<br />
companyia <strong>abertis</strong> airports,<br />
inclou més de 100 destinacions<br />
a Europa, Àfrica i Àsia.
A la Comissió tenim estudis referent a<br />
com aquest model en projectes de llarga<br />
durada és avantatjós i modern davant d’altres<br />
fórmules. Suposa també un aspecte a tenir<br />
en compte a l’hora d’executar pressupostos<br />
públics. Jo mateix he vingut a exposar el projecte<br />
SESAR com a exemple d’aquesta entesa<br />
i crec que el següent pas ara és conciliar els<br />
diferents enfocaments i ordres jurídics nacionals<br />
per establir un marc comú. <br />
L’ACCIDENT DEL<br />
VOL D’AIR FRANCE<br />
ENTRE RIO DE<br />
JANEIRO I PARÍS<br />
VA DEMOSTRAR<br />
QUE ENCARA HI<br />
HA ZONES ON NO<br />
CONTROLEM ELS<br />
NOSTRES AVIONS<br />
RESPECTEM ELS<br />
MODELS DE GESTIÓ<br />
AEROPORTUARIS<br />
INDIVIDUALS O EN<br />
XARXA, MENTRE<br />
SIGUIN EFICIENTS<br />
LA COMISSIÓ VOL<br />
ELABORAR UNA<br />
LLISTA NEGRA<br />
MUNDIAL DE<br />
COMPANYIES<br />
I PAÏSOS QUE<br />
NO RESPECTEN<br />
LES NORMES<br />
DE SEGURETAT<br />
DE L’AVIACIÓ<br />
HEM CREAT<br />
UNA AGÈNCIA<br />
EUROPEA DE<br />
SEGURETAT AÈRIA<br />
QUE ÉS L’ÚNICA<br />
COMPETENT<br />
EN LLICÈNCIES I<br />
CERTIFICACIONS<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 25
EQUIP<br />
Adéu a la TV analògica<br />
‘Connectats’ a la TDT<br />
<strong>abertis</strong> telecom lidera el procés d’implantació de la Televisió Digital Terrestre (TDT),<br />
que aquest mes de març substitueix l’analògica arreu d’Espanya<br />
TEXT <strong>abertis</strong> | FOTOS David Campos<br />
Després d’anys de proves i de tancarse<br />
amb èxit les primeres fases de<br />
l’anomenat apagat analògic, la transició de<br />
la xarxa analògica de difusió de televisió a<br />
una altra exclusivament digital es donarà<br />
per finalitzada arreu d’Espanya, dos anys<br />
26 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
abans de la data fixada inicialment per la<br />
Unió Europea.<br />
El mes de març del <strong>2010</strong> està marcat al<br />
calendari com la data en què es dóna l’adéu<br />
definitiu a la televisió analògica. En acabar<br />
l’any 2009, més de cinc milions de ciutadans<br />
de 1.700 municipis de totes les comunitats<br />
autònomes ja veien exclusivament la TDT.<br />
En el marc d’aquest ambiciós projecte, l’equip<br />
d’<strong>abertis</strong> telecom ha orientat part de<br />
la seva estratègia de creixement al nostre<br />
país a l’impuls i el desplegament de la nova
Tot l’equip humà<br />
d’<strong>abertis</strong> telecom ha<br />
treballat intensament perquè<br />
la transició de televisió<br />
analògica a digital sigui un èxit.<br />
tecnologia. Tot l’equip ha afrontat un extens<br />
procés de digitalització dels seus centres,<br />
que li ha permès liderar la implantació de la<br />
TDT a Espanya, complint els objectius fixats<br />
per l’Administració.<br />
Tasca d’equip<br />
Al capdavant de l’Oficina de Transició TDT<br />
d’<strong>abertis</strong> telecom es troba Pedro Linares,<br />
que destaca la tasca del conjunt de l’equip:<br />
“El projecte TDT, en major o menor mesura,<br />
és una empresa de tots, un treball molt coral”.<br />
Un projecte que suposa “una gran complexitat<br />
tècnica i logística”, i que <strong>abertis</strong><br />
telecom ve afrontant amb èxit des que es<br />
va iniciar el Pla de Transició a la TDT, el setembre<br />
del 2007.<br />
El repte que afronta l’equip d’implantació<br />
de la TDT és d’envergadura, però<br />
es disposa del compromís i l’aval de tots<br />
els actors involucrats: televisions, administracions<br />
públiques, operadors de xarxa, installadors,<br />
fabricants i indústria. D’altra banda,<br />
assegura Pedro Linares, “s’ha dut a terme<br />
una important tasca d’informació al ciutadà.<br />
Els radiodifusors han fet anuncis en els seus<br />
canals, la premsa ha ofert també molta<br />
informació i les Comunitats Autònomes<br />
han organitzat sessions per donar respostes<br />
al ciutadà”.<br />
D’altra banda, Carmen Espinosa, cap de<br />
projectes i coordinadora de la planificació<br />
de les emissions i la validació tècnica dels<br />
centres, creu que “tot l’equip ha estat plenament<br />
conscient de la importància que ha<br />
tingut aquest projecte per a <strong>abertis</strong>, i ara es<br />
recullen els fruits de la feina d’aquests darrers<br />
anys. La planificació ha estat clau”.<br />
També en el procés d’apagat, i en coordinació<br />
amb l’Oficina de Transició TDT, es<br />
troba Cristina Carboneras, qui destaca “la<br />
bona entesa amb totes les persones implicades<br />
en el projecte” com a part de l’èxit.<br />
Un projecte complex<br />
El procés de substitució de la tecnologia<br />
analògica per la digital en el servei de televisió<br />
terrestre té una especial incidència<br />
a Espanya, ja que al voltant del 80% dels<br />
continguts televisius es reben mitjançant<br />
ones terrestres, mentre que en la majoria de<br />
països europeus aquesta xifra se situa per<br />
sota del 50%, i en alguns casos no arriba a<br />
aquest percentatge.<br />
En aquest sentit, Oriol Sitjà, director de<br />
Negoci d’<strong>abertis</strong> telecom, coincideix en<br />
assenyalar la implantació de la TDT i el procés<br />
d’apagat analògic com un dels projectes<br />
de telecomunicacions més complexos que<br />
ha afrontat Espanya fins el moment, principalment<br />
per dos motius: “En primer lloc, per<br />
la complexitat tècnica, per la simultaneïtat<br />
analògica i digital; i, d’altra banda, per la<br />
dimensió social del projecte, ja que afecta<br />
46 milions de persones”. A part d’aquests<br />
dos aspectes, Oriol Sitjà apunta a més al<br />
factor temps com un repte addicional important<br />
del projecte, ja que es van determinant<br />
els terminis d’apagat als quals l’equip ha de<br />
cenyir-se. “Tot l’equip humà d’<strong>abertis</strong><br />
telecom treballa intensament des de l’inici<br />
del projecte perquè la transició de televisió<br />
EL PROJECTE TDT, EN<br />
MAJOR O MENOR MESURA,<br />
ÉS UNA EMPRESA DE<br />
TOTS, UN TREBALL MOLT<br />
CORAL DE TOT L’EQUIP<br />
D’ABERTIS TELECOM<br />
LA IMPLANTACIÓ DE LA<br />
TDT ÉS EL PROCÉS DE<br />
TELECOMUNICACIONS<br />
MÉS COMPLEX QUE HA<br />
AFRONTAT ESPANYA<br />
FINS EL MOMENT<br />
Els principals reptes<br />
Tecnologia, simultaneïtat dels<br />
sistemes analògic i digital.<br />
Dimensió social, perquè<br />
el canvi afecta 46 milions<br />
de persones.<br />
Temps, pels terminis als quals<br />
l’equip s’havia de cenyir.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 27
analògica a digital sigui un èxit. La gent és<br />
conscient dels beneficis de la TDT, ja que<br />
hi ha poques coses que puguin arribar a<br />
mobilitzar tant l’espectador, avui dia, com<br />
l’absència de televisió”.<br />
De la mateixa manera que l’equip<br />
de tecnologia i explotació, el director de<br />
Negoci destaca el treball multidisciplinari<br />
que s’ha dut a terme, no només entre l’equip<br />
d’<strong>abertis</strong> telecom, sinó en col·laboració amb<br />
el personal extern que també s’ha involucrat<br />
en el procés: “Des de la Unitat de Negoci,<br />
mantenim una estreta relació amb les Comunitats<br />
Autònomes i el Ministeri per realitzar<br />
un correcte seguiment del projecte”.<br />
Es tracta, en efecte, d’un treball de gran<br />
envergadura: “Parlem de la substitució d’un<br />
sistema audiovisual per un altre, que implica<br />
la renovació de l’equipament de difusió en<br />
més de 4.000 punts arreu d’Espanya”. I<br />
aquest procés de substitució es realitza amb<br />
els dos sistemes –analògic i digital– en actiu,<br />
emetent de forma simultània, i precisant de<br />
la col·laboració d’usuaris i de comunitats de<br />
veïns per adaptar l’antena (individual o collectiva)<br />
i disposar d’un receptor adequat.<br />
Compromís amb el ciutadà<br />
Des de la Unitat d’Explotació també existeix<br />
una forta vinculació amb el territori. Segons<br />
Roser Vila, responsable d’Explotació del grup<br />
de treball de l’oficina tècnica, “la nostra gent<br />
és la que està en contacte directe amb el<br />
terreny. Els ajuntaments i les poblacions es<br />
dirigeixen als nostres tècnics per mostrar les<br />
seves inquietuds i problemes”. Durant el<br />
procés d’encesa, el seu equip verifica el correcte<br />
funcionament dels centres emissors i<br />
soluciona els problemes, acompanyat moltes<br />
vegades pels afectats. Des d’explotació,<br />
es realitza també la identificació de zones<br />
fosques on no arriba el senyal per poder<br />
— 1 —<br />
Equip de l’Oficina<br />
de Transició a la TDT.<br />
—2 —<br />
Direcció de Tecnologia.<br />
— 3 —<br />
Direcció de Negoci,<br />
Direcció d’Estratègia<br />
i Desenvolupament de Negoci,<br />
Direcció d’Assessoria Jurídica<br />
i Regulació, i Direcció<br />
de Comunicació Externa.<br />
28 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
1<br />
3
2<br />
En xifres<br />
La quota de pantalla de la<br />
TDT va assolir el desembre<br />
del 2009 el 52,8%.<br />
De desembre del 2008 a<br />
desembre del 2009 van<br />
ser adquirits gairebé<br />
10 milions d’equips TDT.<br />
Les vendes de<br />
sintonitzadors de TDT<br />
el novembre del 2009<br />
van ser de 784.000 unitats,<br />
fet que xifra les vendes<br />
acumulades en 24,2<br />
milions d’unitats.<br />
Gairebé 22 milions<br />
d’individus (més del 50%<br />
de la població) es van<br />
connectar diàriament<br />
amb la TDT el desembre<br />
del 2009.<br />
El consum mig diari<br />
de TDT per individu<br />
se situa en els 132 minuts.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 29
anticipar-se a possibles problemes. L’equip<br />
d’explotació col·labora de manera estreta<br />
amb el departament de Tecnologia<br />
d’<strong>abertis</strong> telecom, tant en el procés d’encesa<br />
com en el d’apagat, analitzant els projectes,<br />
implantant mesures i realitzant propostes<br />
de millora. Durant l’hivern passat, es<br />
van instal·lar tituladores “moltes vegades en<br />
temps rècord, en dies de festa com Nadal i<br />
amb unes condicions meteorològiques adverses<br />
per poder complir amb els terminis que<br />
el Ministeri havia marcat”, recorda la responsable<br />
d’explotació.<br />
Fases d’implantació<br />
En coordinació amb els instal·ladors i amb el<br />
personal del territori de les zones es troba<br />
Josep Serra, cap de la Unitat de Provisió de<br />
xarxa d’<strong>abertis</strong> telecom. Des de la seva<br />
unitat es porta a terme una primera fase de<br />
viabilitat, en què es preveuen les necessitats<br />
per implantar el servei. Una segona fase de<br />
replantejament, en què es marquen tots els<br />
punts de la instal·lació de l’equipament. I,<br />
finalment, una tercera fase d’acceptació, en<br />
què s’arriba a la firma amb l’instal·lador i el<br />
personal d’<strong>abertis</strong> per donar el vistiplau al<br />
projecte. Un cop instal·lat l’equip, es realitza<br />
la seva configuració perquè compleixi els<br />
paràmetres del projecte.<br />
LA COORDINACIÓ DE TOTES<br />
LES PERSONES IMPLICADES<br />
EN AQUEST PROJECTE,<br />
TENINT EN COMPTE LA<br />
SEVA COMPLEXITAT, HA<br />
ESTAT PART DE L’ÈXIT<br />
L’APAGAT ANALÒGIC<br />
S’HA PRODUÏT<br />
A ESPANYA DOS ANYS<br />
ABANS DE LA DATA<br />
COMPROMESA<br />
AMB LA UE<br />
EN PRIMERA PERSONA | JOSÉ ANTONIO QUINTELA I IGNACIO LEÓN<br />
Tot llest per al canvi<br />
José Antonio Quintela i Ignacio León<br />
són director i portaveu de l’Oficina<br />
Nacional de Transició a la TDT,<br />
respectivament.<br />
30 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
El ministre d’Indústria,<br />
Miguel Sebastián, va<br />
escenificar l’apagat el<br />
23 de juliol del 2008 a<br />
Soria, amb l’alcalde de la<br />
ciutat, Carlos Martínez.<br />
El procés de transició a la Televisió<br />
Digital Terrestre, la TDT, s’apropa a la<br />
seva fi a Espanya. En menys de 50 dies,<br />
el calendari anunciarà inexorablement<br />
La TDT està complint els objectius previstos:<br />
més de cinc milions d’habitants ja<br />
reben la televisió només en digital. <strong>abertis</strong><br />
telecom és un referent a Europa en la<br />
implantació de la TDT: Espanya està situada<br />
per davant de països que també han iniciat<br />
un procés d’apagat analògic, com és el<br />
cas de Bèlgica, França, Itàlia o el Regne Unit,<br />
entre d’altres. Europa està en ple canvi tecnològic<br />
i la TDT obre la porta a nous escenaris<br />
(alta definició a curt termini, i a altres<br />
opcions a mig i llarg termini), i a nous suports<br />
per gaudir d’aplicacions i de serveis d’oci i<br />
de comunicació. <br />
Links<br />
Televisió Digital Terrestre<br />
www.televisiondigital.es<br />
<strong>abertis</strong> telecom<br />
www.<strong>abertis</strong>telecom.com/es/<br />
apuestadigital.php<br />
l’arribada del 3 d’abril de <strong>2010</strong>, data<br />
que tan omnipresentment ha arribat<br />
a estar en els somnis, alguna vegada<br />
malsons, d’aquells que estem<br />
directament implicats i compromesos<br />
en la consecució d’aquest repte<br />
històric d’avenç i de progrés tecnològic<br />
al nostre país.<br />
Queda molta feina per fer en<br />
aquesta vertiginosa etapa final del<br />
procés; però, a la vista de com va<br />
evolucionant, creiem que podem<br />
començar a sentir-nos satisfets<br />
dels èxits aconseguits. Pocs haguessin<br />
apostat fa més de 2 anys, aquell<br />
calorós matí del 7 de setembre del<br />
2007 en què es va aprovar el Pla<br />
Nacional de Transició a la TDT, que<br />
arribaríem a aquest moment en<br />
les condicions en què ens trobem!<br />
On rau el secret d’aquesta<br />
consecució? En la nostra opinió,
Direcció<br />
d’Explotació.<br />
com en tot en aquesta vida, la clau està<br />
en les persones.<br />
Sovint, en la voràgine quotidiana<br />
d’un projecte tan complex com el<br />
que ens ocupa, oblidem que, en gran<br />
mesura, la diferència entre l’èxit i<br />
el fracàs consisteix en poder comptar<br />
amb un equip humà de professionals,<br />
a tots els nivells de responsabilitat i<br />
en tots els àmbits d’acció que, dia rere<br />
dia i sense defallir, posin en la seva<br />
tasca particular el millor d’ells mateixos,<br />
sense escatimar esforços i posant cura<br />
i vinculació amb el propi projecte.<br />
Volem rememorar, amb certa<br />
nostàlgia, aquell matí ja llunyà del<br />
23 de juliol del 2008 en què, al centre<br />
emissor d’<strong>abertis</strong> telecom Santa Ana,<br />
vam procedir a realitzar el primer<br />
cessi d’emissions analògiques de<br />
televisió a Espanya: el cessament<br />
del projecte pilot Soria TDT. Allà<br />
vam poder palpar per primera vegada<br />
la profunda faceta humana d’un<br />
projecte tan tecnològic com aquest.<br />
L’emoció no estava en la festa de<br />
benvinguda a la TDT que se celebrava<br />
simultàniament en una plaça de la ciutat.<br />
La veritable emoció estava en aquells<br />
tècnics d’<strong>abertis</strong> que, gairebé amb<br />
llàgrimes als ulls, assistien a la defi nitiva<br />
jubilació dels seus emissors analògics;<br />
sí, “els seus emissors”, aquells que ells<br />
mateixos havien instal·lat 20 anys enrere<br />
i que, des d’aleshores, havien mimat<br />
amb tantes hores de feina i d’insomni.<br />
Doncs bé, estem convençuts<br />
que és aquesta implicació personal activa<br />
amb la responsabilitat, amb l’objectiu,<br />
la que, en gran mesura, ens ha permès<br />
arribar fi ns aquí i la que farà possible<br />
completar amb èxit un trànsit a la TDT<br />
que ja molts qualifi quen de modèlic a<br />
Europa. Vam conviure colze a colze en<br />
aquest projecte professionals de tots<br />
els àmbits. Des dels responsables<br />
de la gestió pública, fi ns al tècnic de<br />
manteniment del centre emissor<br />
més recòndit que més d’una nit gèlida<br />
ha hagut de dormir en el seu vehicle,<br />
atrapat en meitat de la muntanya<br />
nevada, tractant de solucionar una<br />
incidència. Des del programador de<br />
televisió, fi ns a l’executiu que, enganxat<br />
a una maleta i a un ordinador portàtil,<br />
viu en continu viatge. Des de l’instal·lador<br />
que orienta una antena col·lectiva,<br />
fi ns a l’enginyer que tracta d’optimitzar<br />
un diagrama de radiació.<br />
Tots som necessaris i tots treballem<br />
per a un mateix objectiu: culminar<br />
aquesta substitució tecnològica històrica<br />
i irrepetible, que tants avantatges<br />
reportarà al sector audiovisual del nostre<br />
país, i que tan directament redundarà en<br />
el benestar dels nostres conciutadans. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 31
VIATGE<br />
Bilbao<br />
oberta al món<br />
Un festí urbanístic és el que s’ha permès la ciutat<br />
basca a través d’una important transformació. A la saga<br />
del Museu Guggenheim van infraestructures, hotels<br />
i una alta gastronomia que es reinventa<br />
TEXT David Revelles | FOTOS Ajuntament de Bilbao, Diputació Foral<br />
de Biscaia, Museu Guggenheim Bilbao, Universitat de Deusto<br />
32 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
Bilbao és la nova Bilbao. No existeix<br />
més unanimitat de criteris a l’hora de<br />
valorar en positiu la transformació d’una ciutat<br />
en els darrers anys. Si hi ha una urbs europea<br />
que, gairebé literalment, s’hagi rentat la<br />
cara i obert al món, aquesta és sens dubte la<br />
ciutat biscaïna. La seva modernització i projecció<br />
cultural no ha escatimat energies per<br />
dissenyar el seu actual perfil, encara que a les<br />
guies turístiques el lloc resplendeix amb diverses<br />
estrelles pel seu màxim interès arquitectònic.<br />
El cert és que aquesta ciutat, sorprenentment<br />
transformada i ja lliure de la seva<br />
famosa ria de contaminació industrial, exhibeix<br />
ara edificis sorprenents i a l’avantguarda de<br />
l’arquitectura internacional.<br />
El tret de sortida va arribar amb l’al·legoria<br />
d’un gegantí vaixell mercant avarat a la riba de<br />
la ria del Nervión. L’impressionant carcassa de<br />
titani del Museu Guggenheim refulgeix des
que el seu pare, Frank Gehry, el va convertir en<br />
referència mundial el 1997. No obstant això,<br />
el nou Bilbao urbanístic va més enllà. Han deixat<br />
també la seva particular empremta edificis<br />
com el que acull el Departament de Sanitat del<br />
Govern basc (l’Osakidetza), el Palau de Congressos<br />
i de la Música Euskalduna Jauregia, un<br />
impactant complex cultural; la biblioteca ovoide<br />
de la Diputació Foral de Biscaia o la de la Universitat<br />
de Deusto, formatejada en un immens<br />
cub amb cantonades arrodonides. Però abans<br />
de tots ells, un petit avançament és la passarel·la<br />
de Santiago Calatrava a la riba dreta de la ria,<br />
como si es tractés d’un vaixell de vela blanca.<br />
Un ‘vaixell’ de titani<br />
El Museu Guggenheim ha representat, 13 anys<br />
després de la seva inauguració, un nou signe<br />
d’identitat per a aquesta ciutat de dimensions<br />
mitjanes, amb gairebé 400.000 habitants i<br />
1<br />
una àrea metropolitana que s’apropa al milió.<br />
Aquest vaixell insígnia, totalment obert a<br />
l’exterior gràcies a les seves finestres-parets<br />
de vidre, distribueix els seus 24.000 m 2<br />
en colossals sales d’exposició, auditori, restaurant<br />
i llibreria.<br />
Un altre gran espai consagrat a la cultura<br />
es va fer realitat fa només dos anys després<br />
de l’obra de Gehry. El Palau Euskalduna Jauregia<br />
constitueix una altra fita arquitectònica<br />
de no poca envergadura. Amb 53.000 m 2 , va<br />
ser concebut per Federico Soriano i Dolores<br />
Palacios com un altre vaixell que emergeix del<br />
mateix dic on s’ubicava l’històrica drassana<br />
Euskalduna. Les seves sales interiors no impressionen<br />
menys: l’escenari més gran d’Espanya<br />
(1.800 m 2 ) per albergar la temporada d’òpera<br />
i la seu de la Bilbao Orkestra Sinfónica, i també<br />
valuosos fons artístics entre els quals figuren<br />
peces de Dalí, Larrea o Lazcano.<br />
2<br />
3<br />
Visites obligades<br />
Pont Suspès<br />
El pont-transbordador<br />
més antic del món,<br />
construït el 1893, va ser<br />
declarat Patrimoni de la<br />
Humanitat per la Unesco<br />
el 1986. Enllaça Las Arenas<br />
amb Portugalete i ofereix<br />
una insuperable vista<br />
panoràmica des de la<br />
passarel·la a 50 m d’altura.<br />
Està construït amb<br />
una imponent estructura<br />
de ferro.<br />
Santurtzi<br />
A només 14 km de Bilbao,<br />
aquesta cèlebre població<br />
pesquera mereix una<br />
escapada al seu abarrotat<br />
port, a la Torre de Salazar,<br />
a l’Hotel Palacio Oriol, o<br />
al pròxim Monte Serantes,<br />
on és possible realitzar<br />
una ruta guiada de<br />
senderisme o una simple<br />
caminada pel plaer de<br />
perdre’s a la muntanya.<br />
Biblioteca ‘cub’<br />
La nova Biblioteca de la<br />
Universitat de Deusto,<br />
de Rafael de Moneo, s’alça<br />
davant de la passarel·la<br />
Pedro Arrupe. Amb<br />
estructura en forma de cub<br />
i cantonades arrodonides,<br />
disposa de 10 plantes (5 de<br />
subterrànies). Inaugurada<br />
el gener del 2009, alberga<br />
800.000 obres.<br />
— 1 — Museu Guggenheim.<br />
— 2 — Passeig Abandoibarra.<br />
— 3 — Biblioteca de la Diputació<br />
Foral de Biscaia.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 33
Endinsar-se a la ciutat signifi ca trobar-se<br />
cara a cara amb algun exemple de la seva<br />
transformació arquitectònica. La seu de l’Osakidetza,<br />
inaugurada l’octubre de 2008, és un<br />
políedre irregular de vidre ubicat a l’històric<br />
solar que antigament va albergar el dispensari<br />
Ledo. Al costat de l’edifi ci Santiago, o la nova<br />
Cambra de Comerç, forma part de l’arquitectura<br />
envidriada amb què l’urbs ha augmentat<br />
la seva transparència.<br />
Una de les obres que no deixa indiferent<br />
és la Torre Iberdrola, de l’arquitecte argentí<br />
César Pelli: un gratacel de 150 m que emergeix<br />
de la plaça Euskadi. Les seves 33 plantes de<br />
doble façana de vidre en forma de triangle<br />
isòsceles allargat la fan omnipresent des de<br />
qualsevol punt de la ciutat.<br />
Dos dels projectes més importants aixecats<br />
a la ciutat són, curiosament, les seves dues<br />
biblioteques més importants. Al costat de<br />
la de la Universitat de Deusto, de Rafael<br />
de Moneo, s’alça la de la Diputació Foral de<br />
Biscaia, inaugurada el 2007, és una construc-<br />
34 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
ció ovoide de 5.000 m 2 , obra del despatx IMB<br />
Arquitectos. Aquest edifi ci transpira tradició<br />
i modernitat: una obra amb revestiment<br />
de vidre transparent que permet veure des<br />
del carrer els llibres emmagatzemats, i que<br />
alberga, entre 300.000 volums, 40 incunables<br />
dels segles XV a XVI. L’exemplar més antic<br />
és l’Expositio super Summulas Petri Hispani,<br />
de Johannes Versor, imprès pel mestre Henricus<br />
Alding a Nàpols (Itàlia) el 1477.<br />
Infraestructures<br />
Però les ingents construccions amb intenció<br />
de perseverar també s’han aliat amb els grans<br />
mitjans de transport: passaran a la història<br />
la xarxa de metro en què Norman Foster<br />
va integrar arquitectura i enginyeria, la nova<br />
terminal de l’aeroport de Santiago Calatrava<br />
o l’Estació Intermodal d’Abando, del britànic<br />
Michael Wiford. Es tracta d’un ambiciós<br />
complex per a trens d’alta velocitat, llarg recorregut<br />
i rodalia, a més d’autobusos, metro i<br />
aparcament.<br />
El Casc Antic<br />
acull una oferta<br />
diversa i rica<br />
de comerços<br />
tradicionals.<br />
GUIA PER<br />
AL VISITANT<br />
Com arribar<br />
Bilbao està connectada amb<br />
Sant Sebastià i Vitòria a través<br />
de les autopistes A-8 i AP-68,<br />
respectivament. Des de Santander,<br />
s’accedeix per l’autovia del<br />
Cantàbric, i des de Burgos, per<br />
l’A-68. En avió s’arriba a l’Aeroport<br />
Internacional de Bilbao,<br />
en Loiu, a 10 km de la capital.<br />
On dormir<br />
Gran Hotel Domini Bilbao<br />
Alameda Mazarredo, 61<br />
Tel.: 944 253 300<br />
www.hotels-silken.com/granhotel-domini-bilbao<br />
Codissenyat per Javier Mariscal,<br />
està considerat una petita obra<br />
d’art. Destaca el seu Ciprés fósil,<br />
del mateix autor, una escultura<br />
de 26 m d’alt. De 115 a 225 euros.<br />
Hotel Artetxe<br />
Carretera Enekuri-Artxanda, km 7<br />
Tel.: 944 747 780<br />
www.hotelartetxe.com<br />
Masia rehabilitada amb<br />
12 habitacions, decoració rústica<br />
i vistes immillorables a Bilbao<br />
des de qualsevol cambra.<br />
On menjar<br />
Etxanobe<br />
Palau Euskalduna, Avinguda<br />
Abandoibarra, 4. Tel.: 944 421 071<br />
Amb una estrella Michelin i dos<br />
sols de la Guia Campsa, disposa<br />
d’una variada oferta de receptes<br />
amb bacallà. S’accedeix amb<br />
un ascensor panoràmic.<br />
Xukela<br />
Perro, 2. Tel.: 944 159 772.<br />
En ple Casc Antic, ofereix una barra<br />
plena de pinchos des de fa 20 anys.<br />
Són insuperables els seus patés<br />
de campagne, bloc de canard<br />
o mousse de Perigord.<br />
On comprar<br />
Rui-Wamba<br />
Plaza Nueva, 10. Tel.: 944 154 238<br />
www.artesanianueva.net<br />
Establiment d’articles d’artesania<br />
basca obert des del 1926: pilotes de<br />
jai alai, cistella punta, txapeles,<br />
música, pintura…<br />
Per saber-ne més<br />
www.bilbao.net/bilbaoturismo<br />
www.turismoa.euskadi.net
La renovació de les infraestructures<br />
d’accés a la ciutat basca és una altra de les<br />
assignatures que s’han saldat amb una nota<br />
alta. Un exemple d’això és la campanya<br />
de renovació de ferms i reparació del viaducte<br />
de Cachambiano en sentit Bilbao realitzat<br />
per avasa. En total, 13 km d’actuacions<br />
en carril lent i en 7 semiviaductes de la calçada<br />
en sentit Bilbao, entre altres millores<br />
que inclouen les inversions de la companyia<br />
del Grup <strong>abertis</strong> per oferir més vies dedicades<br />
en exclusiva a usuaris del sistema<br />
de telepeatge Via-T, del qual es van comptabilitzar<br />
més de vuit milions de trànsits al<br />
llarg del 2009.<br />
La ria, per a la ciutat<br />
Els bilbaïns no han vist desaprofitar un<br />
dels espais clau en la seva economia durant<br />
dècades. L’antiga zona industrial al costat de<br />
la ria, que va ser signe d’identitat de la ciutat<br />
en l’època de més esplendor dels alts forns<br />
i drassanes fins que als anys 80 el sector<br />
va patir una reconversió que va obligar a<br />
tancar grans empreses, s’ha reconvertit<br />
en una immensa àrea amb parcs i passeigs,<br />
i s’aixequen zones de negocis i barris nous.<br />
Un exemple immillorable d’aquesta recuperació<br />
d’espais són els 348.500 m 2 del<br />
barri d’Abandoibarra als quals ara es pot accedir<br />
des de l’avinguda del mateix nom i el passeig<br />
de la Ribera. Bilbao Ría 2000, empresa<br />
creada el 1992 per emprendre la recuperació<br />
d’aquestes antigues zones industrials de<br />
la ciutat, ha reconvertit gairebé 116.000 m 2<br />
en zones verdes.<br />
En la mateixa línia, l’antiga estació ferroviària<br />
de mercaderies d’Ametzola ha vist<br />
cobrir les seves vies i alçar-se una àrea residencial<br />
i un parc que han guanyat unes altres<br />
36.000 hectàrees per als bilbaïns.<br />
Avantguarda i tradició<br />
La ciutat disposa també d’una oferta diversa<br />
i rica que viu en els comerços tradicionals del<br />
Casc Antic o en els grans magatzems i firmes<br />
internacionals del centre. No obstant això,<br />
conserva intacta, i millorada, una gastronomia<br />
que va des del plat més selecte als tradicionals<br />
i elaborats pinchos i l’inalterable costum del<br />
chiquiteo. Des de petits i abarrotats locals de<br />
tapes fins als més sofisticats restaurants<br />
d’autor que parteixen de la gastronomia<br />
tradicional del País Basc, Bilbao s’alça com<br />
a aparador únic per degustar la més variada<br />
oferta en restauració. Estrelles Michelin i sols<br />
de la Guia Campsa acrediten la qualitat<br />
de les viandes de nombrosos establiments.<br />
Un altre motiu de pes per no deixar de visitar<br />
la ciutat amb qualsevol excusa cultural. <br />
ENTREVISTA | GONZALO ALCALDE<br />
“Sempre és bon<br />
moment per venir”<br />
El director general d’avasa<br />
valora la modernització<br />
i el dinamisme econòmic i<br />
arquitectònic de la ciutat basca.<br />
Gonzalo Alcalde analitza les<br />
claus que han fet possible<br />
aquest procés de transformació<br />
sense torbar l’harmonia entre<br />
allò clàssic i allò modern.<br />
<br />
Podria donar-nos una raó<br />
per visitar Bilbao?<br />
N’hi hauria moltes, però destaco<br />
la profunda transformació,<br />
produïda en no gaire temps,<br />
des d’una ciutat industrial a una<br />
ciutat oberta, de serveis i amb<br />
una gran oferta cultural. En aquesta<br />
imatge han estat peces clau la<br />
recuperació de la ria de Bilbao i<br />
algunes icones del disseny modern,<br />
com el museu Guggenheim o<br />
el metro de Norman Foster.<br />
<br />
Quins trets destacaria de la<br />
ciutat i dels seus habitants?<br />
De la ciutat, la convivència<br />
harmònica entre allò clàssic<br />
(el Casc Antic, els elegants edificis<br />
del Bilbao de l’Ensanche ) i<br />
allò modern, el seu dinamisme<br />
econòmic, la gastronomia i les<br />
seves dimensions, còmode per<br />
desplaçar-se. Dels seus habitants,<br />
la seva hospitalitat i la seva gran<br />
serietat a l’hora de treballar, sens<br />
dubte compatible amb saber gaudir<br />
de l’oci amb sentit de l’humor.<br />
<br />
Un lloc per perdre’s per la ciutat,<br />
més enllà dels llocs d’atracció<br />
turística?<br />
Suggereixo diversos llocs : un<br />
passeig a peu des de l’Ajuntament<br />
al Palau Euskalduna per la riba<br />
de la ria, una visita al Museu de<br />
Belles Arts (un magnífic gran<br />
desconegut), un recorregut fins<br />
a Artxanda, gaudint de la pujada<br />
al funicular o, finalment, una<br />
visita a la Casa Montero, exemple<br />
d’arquitectura modernista a Bilbao.<br />
<br />
Quins altres llocs proposaria<br />
visitar als voltants de la ciutat?<br />
L’Arboleda, en l’entorn de Bilbao,<br />
en direcció a Cantàbria. Altres<br />
punts d’interès són la zona de<br />
Getxo i Las Arenas, amb les seves<br />
elegants cases i el port, el Pont<br />
Suspès, etcètera. I, si disposem<br />
de temps, no hem de perdre’ns<br />
Urdaibai (Reserva de la Biosfera<br />
declarada per la Unesco), preciós<br />
paratge natural que combina mar<br />
i muntanya, amb parades obligades<br />
a Bermeo i la ria de Mundaka,<br />
paradís dels amants del surf.<br />
<br />
Quin és el millor moment<br />
de l’any per visitar Bilbao?<br />
Si es vol diversió, la tercera<br />
setmana d’agost (les festes de<br />
Bilbao). Si els interessos són altres,<br />
recomanaria l’inici de la tardor, amb<br />
bon clima, dies llargs i invitació al<br />
passeig. Si allò que es busca són<br />
emocions fortes, qualsevol cap<br />
de setmana al llarg de l’any que<br />
l’Athletic jugui a San Mamés. En fi,<br />
sempre és bon moment per venir<br />
a aquesta preciosa ciutat i qualsevol<br />
excusa és bona per fer-ho. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 35
REPORTATGE<br />
Proveïdor oficial per cinquè any consecutiu<br />
<strong>abertis</strong> telecom,<br />
al GSMA<br />
La companyia va desplegar la primera xarxa de cobertura híbrida satèl·lit-terrestre de<br />
TV en mobilitat d’Espanya al Mobile World Congress <strong>2010</strong> (GSMA), celebrat a Barcelona<br />
TEXT I FOTOS <strong>abertis</strong> telecom<br />
<strong>abertis</strong> telecom, operador d’infraestructures<br />
de telecomunicacions del<br />
grup <strong>abertis</strong>, va estar de nou present al<br />
Mobile World Congress <strong>2010</strong> (GSMA), que<br />
es va celebrar en Fira de Barcelona entre<br />
el 15 i el 18 de febrer. El congrés va tornar<br />
a reunir a les empreses i organismes internacionals<br />
protagonistes del desenvolupament<br />
de les comunicacions mòbils. Per cinquè any<br />
consecutiu, <strong>abertis</strong> telecom va facilitar i<br />
va gestionar la infraestrucutra de xarxa de<br />
difusió i transport de TV mòbil per a la recepció<br />
de senyals de televisió i serveis interactius<br />
en terminals mòbils.<br />
<strong>abertis</strong> telecom és, des de la primera<br />
edició d’aquest evento el 2006, Partner Ofi -<br />
cial de Xarxes de TV en mobilitat del GSMA.<br />
Aporta i gestiona xarxes basades en les diferents<br />
tecnologies disponibles, que permeten<br />
comprovar la seva versatilitat i conèixer<br />
les aplicacions i continguts desenvolupats<br />
per als suports mòbils.<br />
36 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
ABERTIS TELECOM VA<br />
FACILITAR I VA GESTIONAR<br />
PER CINQUÈ ANY<br />
CONSECUTIU LA<br />
INFRAESTRUCTURA DE<br />
TV MÒBIL AL CERTAMEN<br />
ES VAN PORTAR A TERME<br />
DEMOSTRACIONS DE<br />
TELEVISIÓ DVB-SH, QUE<br />
COMBINA L’ÚS DE LA XARXA<br />
TERRESTRE I DEL SATÈL·LIT<br />
<strong>abertis</strong> telecom<br />
va portar a terme<br />
demostracions<br />
de televisió<br />
en mobilitat.<br />
Primeres demostracions DVB-SH<br />
amb recepció terrestre i satèl·lit<br />
La companyia va desplegar en la passada<br />
edició del Mobile World Congress tres<br />
xarxes per donar cobertura als serveis que<br />
conformaran les demostracions de TV en<br />
mobilitat, en els diferents estàndards existents:<br />
DVB-H (Digital Video Broadcasting<br />
Handheld), DVB-SH (Digital Video Broadcasting<br />
Satellite Handheld) i MediaFLO (Media<br />
Forward Link Only).<br />
En el marc del Mobile World Congress<br />
<strong>2010</strong> es van portar a terme demostracions<br />
de televisió en mobilitat amb tecnologia<br />
DVB-SH, un servei que combina l’ús de<br />
la xarxa terrestre i del satèl·lit. Aquestes<br />
demostracions són fruit de la col·laboració<br />
amb l’Agència Espacial Europea (ESA) i<br />
el Ministeri d’Indústria.<br />
El treball conjunt amb els dos organismes,<br />
que recolzen i fi nancen respectivament<br />
els projectes FURIA (Futura Red Integrada<br />
Audiovisual) i J-Ortigia, va permetre en aquest<br />
esdeveniment la transmissió de senyals de<br />
televisió en vehicles, combinant xarxa terrestre<br />
i sael·litària en el mateix servei.<br />
Desplegament tecnològic<br />
La infraestructura desplegada per <strong>abertis</strong><br />
telecom va incloure les seves instal·lacions<br />
de transport i de difusió de televisió a Torre<br />
de Collserola, la capacitat del sistema satèl·lit<br />
Eutelsat, així com diversos transmissors installats<br />
a la ciutat i al recinte de la Fira de<br />
Barcelona, que van completar la cobertura<br />
de les emissions a l’exterior i l’interior dels<br />
pavellons.
— 1 —<br />
Tobías Martínez,<br />
director general<br />
d’<strong>abertis</strong> telecom, amb<br />
el ministre d’Indústria,<br />
Miguel Sebastián, i<br />
el secretari d’Estat<br />
de Comunicacions,<br />
Francisco Ros, al GSMA.<br />
— 2 —<br />
A l’estand d’<strong>abertis</strong><br />
telecom es van portar<br />
a terme diverses<br />
demostracions<br />
tecnològiques.<br />
<strong>abertis</strong> telecom va difondre, a través<br />
d’aquestes xarxes, la programació de desenes<br />
de canals de ràdio i de televisió dels principals<br />
radiodifusors nacionals i internacionals, a més<br />
dels Media Partners de la Asociación GSM.<br />
Aquestes demostracions van permetre<br />
comparar diverses tecnologies en el congrés,<br />
i el comportament de diversos tipus d’aplicacions<br />
i de serveis interactius.<br />
Presentació de serveis interactius<br />
A més de la seva participació tècnica com a<br />
proveïdor de xarxa, <strong>abertis</strong> telecom va estar<br />
present en l’actual edició de Mobile World<br />
Congress al Pavelló d’Espanya (Hall 3) i va<br />
instal·lar una Sala Tècnica –situada al Pavelló<br />
7– amb els equips i les plataformes avançades<br />
necessàries per a les demostracions.<br />
1<br />
2<br />
Seguint la línia de col·laboració amb la<br />
indústria d’altres anys, <strong>abertis</strong> telecom va<br />
coordinar i va col·laborar en la integració de<br />
diferents sistemes d’accés condicional, així<br />
com de diferents serveis interactius sobre<br />
diverses de les plataformes de televisió en<br />
mobilitat desplegades.<br />
D’altra banda, <strong>abertis</strong> telecom va<br />
presentar aquest any els seus productes de<br />
distribució de continguts per internet a dispositius<br />
mòbils, així com alguns dels nous<br />
dispositius per a TV mòbil broadcast del mercat,<br />
com el nou Nokia 5330 de Nokia Siemens<br />
Networks.<br />
Tots aquests nous serveis, estàndards i<br />
sistemes formen part de les demostracions<br />
que es van portar a terme a l’estandd’<strong>abertis</strong><br />
telecom. A més, la companyia va col·laborar<br />
amb els diferents fabricants en proves d’interoperatibilitat<br />
d’aquells equips que es van<br />
presentar a Fira de Barcelona, posant a disposició<br />
la seva sala tècnica. Juntament amb<br />
<strong>abertis</strong> telecom, han col·laborat amb recursos<br />
en el desplegament les empreses Eutelsat,<br />
Athenas, Telelux, Albalá i Mier.<br />
Principals projectes<br />
A més de coordinar el projecte FURIA,<br />
<strong>abertis</strong> telecom participa en alguns dels<br />
projectes més rellevants per al desenvolupament<br />
de la televisió en mobilitat, com Wing<br />
TV (Wireless, Integrated, Nomadic, GPRS-<br />
UMTS&TV, handheld terminals), el projecte<br />
B21C (Broadcast for the 21st Century), i<br />
J-Ortigia, finançat per l’agència espacial europea<br />
(ESA).<br />
<strong>abertis</strong> telecom forma part del projecte<br />
Safetrip, l’objectiu del qual és el desenvolupament<br />
d’un sistema basat en un receptor<br />
DVB-SH per als vehicles (a manera de caixa<br />
negra). Aquest sistema permetria rebre i<br />
transmetre informació (de forma híbrida<br />
terrestre-satèl·lit), com ara dades d’estat de<br />
les carreteres, o indicar la posició GPS en cas<br />
d’accident.<br />
En el projecte Safetrip participen 19<br />
empreses, entre les quals es troben <strong>abertis</strong><br />
autopistes, <strong>abertis</strong> telecom i Eutelsat. <br />
Links<br />
<strong>abertis</strong> telecom<br />
www.<strong>abertis</strong>telecom.com/es/<br />
index.php<br />
GSM World<br />
www.gsmworld.com<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 37
BRANDING<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Nova revista corporativa<br />
‘<strong>link</strong> <strong>abertis</strong>’<br />
<strong>abertis</strong> renova la seva revista corporativa i<br />
unifi ca els criteris de la resta de publicacions periòdiques<br />
de les seves unitats de negoci<br />
TEXT Bernat Ruiz<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
La publicació que tenen a les seves<br />
mans és el fruit de dos anys de treball.<br />
Dos anys en què s’ha defi nit un nou model<br />
de publicacions periòdiques corporatives<br />
per a les empreses del grup <strong>abertis</strong>, més<br />
d’acord amb el creixement i la seva expansió<br />
internacional.<br />
La revista <strong>abertis</strong> va néixer en paral·lel<br />
a la creació d’<strong>abertis</strong>, després de la fusió<br />
d’Acesa Infraestructuras, SA i Áurea,<br />
Concessions d’Infraestructures, SA, com a<br />
mitjà de comunicació entre els diferents<br />
públics i clients de les empreses del Grup.<br />
Després de 7 anys, 18 números, 270.000<br />
exemplars editats i més de 1.000 pàgines<br />
publicades en 3 idiomes, es feia necessari<br />
renovar-la, procés que s’ha basat en aspec-<br />
38 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ELS CRITERIS GRÀFICS<br />
INCORPORATS PERMETEN<br />
OFERIR UN NOU<br />
‘LOOK & FEEL’, UN<br />
NOU AIRE ABERTIS<br />
INCONFUSIBLE I<br />
IDENTIFICADOR DELS<br />
VALORS DEL GRUP<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Diverses portades dels<br />
18 números de la revista<br />
<strong>abertis</strong> publicats en<br />
els darrers 7 anys.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<strong>Nº1</strong>7 juny 2009<br />
<br />
<br />
<br />
10 ANYS QUE HAN MARCAT<br />
UN CICLE HISTÒRIC<br />
RELLEU EN LA PRESIDÈNCIA<br />
DESÈ ANIVERSARI<br />
DE LA FUNDACIÓ<br />
ABERTIS<br />
ENTREVISTES AMB MARC PAPINUTTI, DIRECTOR D’INFRAESTRUCTURES<br />
DEL MINISTERI D’ECOLOGIA DE FRANÇA, I ANTONIO ESTACHE,<br />
PROFESSOR D’ECONOMIA DE L’UNIVERSITÉ LIBRE DE BRUXELLES<br />
tes fonamentals per entendre la nova etapa<br />
que avui comença.<br />
Realitat del Grup<br />
S’ha unificat la línia gràfica corporativa<br />
que, partint de la revista corporativa <strong>link</strong><br />
<strong>abertis</strong>, servirà de model per a la resta<br />
d’actuals i futures revistes internes i externes<br />
del Grup.<br />
D’aquesta manera, es tracen uns<br />
criteris gràfics clarament definits que<br />
permeten donar a tota publicació un nou<br />
look & feel, un nou aire <strong>abertis</strong> inconfusible<br />
i identifi cador dels valors del Grup. Això<br />
dotarà de coherència al model integrat<br />
de publicacions per a totes les unitats<br />
de negoci.
Disseny i continguts<br />
Un dels aspectes més diferenciadors d’aquest<br />
nou model de comunicació corporativa es<br />
tradueix en l’ampliació de l’espai disponible<br />
per desenvolupar informativament les novetats<br />
de les empreses <strong>abertis</strong>. La nova revista<br />
passa de 60 a 80 pàgines. El seu disseny<br />
possibilita un esquema de continguts molt<br />
més periodístic, i permet establir i desenvolupar<br />
un diàleg i una comunicació més<br />
directa i transparent amb els lectors.<br />
Aquest nou disseny ve acompanyat de<br />
millores en els continguts: noves seccions,<br />
nous recursos gràfi cs, una presentació visual<br />
de dades més atractiva i un desenvolupament<br />
de la informació contextual. Així<br />
mateix, s’ha millorat l’edició digital disponible<br />
al web www.<strong>abertis</strong>.com, amb l’addició<br />
d’hiperenllaços que permeten contextualitzar<br />
la informació de forma més efi cient,<br />
selectiva i immediata.<br />
Públic<br />
Aquesta nova revista és polivalent i es<br />
dirigeix a tots els seus públics, posant especial<br />
atenció als seus accionistes, inversors,<br />
analistes fi nancers, professionals del sector<br />
de les infraestructures i institucions públiques<br />
i privades. Reforçant el testimoni<br />
i l’esforç que des de sempre <strong>abertis</strong> ha<br />
realitzat per mantenir un millor diàleg i<br />
comunicació amb els seus accionistes,<br />
es potencia la secció destinada a accionistes<br />
i inversors, fi ns ara l’actual <strong>Revista</strong> de l’Accionistaes<br />
converteix en Investor’s <strong>link</strong>, amb<br />
una nova i ampliada presentació de la informació<br />
molt més visual, gràfi ca, informativa,<br />
intuïtiva i útil.<br />
Dues línies diferenciades<br />
El conjunt de revistes <strong>link</strong> distingeix dues<br />
línies de publicacions corporatives periòdiques,<br />
les externes i les internes. Cada unitat<br />
de negoci –<strong>abertis</strong> autopistes, <strong>abertis</strong><br />
telecom, <strong>abertis</strong> airports, saba i <strong>abertis</strong><br />
logística-, segons necessitats de comunicació<br />
i relació amb els seus clients, podrà<br />
disposar de la seva pròpia revista. Les publicacions<br />
externes es basaran en el disseny<br />
de <strong>link</strong> <strong>abertis</strong>. Les internes prendran com a<br />
patró la nova revista interna corporativa,<br />
denominada <strong>link</strong>ing.<br />
‘<strong>link</strong>ing’<br />
La nova revista interna corporativa és<br />
l’ambiciosa aposta d’<strong>abertis</strong> per a transmetre<br />
la seva cultura, missió, visió i valors<br />
comuns del Grup a tots els seus treballadors<br />
i col·laboradors. Més de 60 empreses en<br />
17 països empenyen a disposar d’una eina<br />
<br />
<br />
Salvador Alemany<br />
«El rendiment del Grup el 2009<br />
és resultat del canvi i la forta<br />
expansió dels darrers anys»<br />
<strong>abertis</strong> | David Campos<br />
El mercat no s’ha obert només per a les<br />
companyies aèries, també per als aeroports.<br />
S’estan donant fenòmens com a privatitzacions<br />
d’aeroports i participació del capital<br />
privat en la seva gestió. Tot plegat s’està realitzant<br />
amb l’objectiu que els mercats interiors<br />
funcionin amb més eficiència. Aquest<br />
és el repte de la Comissió Europea, i per a<br />
això tindrem mitjans de control com la Directiva<br />
sobre Taxes Aeroportuàries aprovada<br />
l’octubre del 2008.<br />
<br />
<br />
<br />
La directiva consisteix en l’harmonització de<br />
les taxes aeroportuàries per a tota la UE. No<br />
es tracta d’un mètode de càlcul comú, ja que<br />
ens trobem davant d’una gran diversitat de<br />
situacions, però sí que conté l’exigència de<br />
no discriminació entre aerolínies ni entre<br />
passatgers, així com la transparència a l’hora<br />
d’informar sobre els costos que s’han tingut<br />
en compte a l’hora de calcular unes taxes,<br />
vinculant aquestes a la qualitat dels serveis<br />
prestats. No va ser fàcil arribar a aquest text<br />
que té 2012 com a data límit d’aplicació. Van<br />
fer falta tres intents fins que el Parlament<br />
Europeu i el Consell de Ministres de Transport<br />
de la Unió la van ratificar. Els ministres de<br />
Transport europeus no es posaven d’acord.<br />
Pel que fa a la gestió, cada Estat membre<br />
haurà de crear un òrgan de supervisió. Ha de<br />
ser independent del gestor aeroportuari, com<br />
els que existeixen en alguns aeroports del<br />
Regne Unit. Serà aquest el que vetlli per una<br />
correcta interpretació de la norma.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
És cert que es va donar un rebuig inicial, potser<br />
perquè el sector aeroportuari no estava<br />
tan acostumat com altres baules, el de les<br />
companyies per exemple, a una legislació<br />
més intensa. Ara ja ho estan i la Comissió les<br />
està convidant per tal que aprofitin la situació<br />
de crisi per no esperar a la transposició<br />
de la directiva, que és el 2012, i que l’anticipin<br />
perquè puguin operar com més aviat<br />
millor segons criteris de mercat.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
La Comissió respecta tots els models, siguin<br />
individualitzats o en xarxa. No ens correspon<br />
a nosaltres decidir-ho, sinó als Estats sota el<br />
principi de subsidiarietat. On sí participarà la<br />
<br />
<br />
<br />
2,7%<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
20<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Comissió Europea és en observar que es<br />
compleixin els principis bàsics de competitivitat<br />
i d’eficiència.<br />
<br />
<br />
cel únic<br />
<br />
El desenvolupament del segon paquet de<br />
l’anomenat cel únic europeu és un dels projectes<br />
més ambiciosos i difícils davant dels<br />
quals es troba la Unió Europea. Tenim un<br />
mercat i una moneda única a gran part de la<br />
Unió, però no tenim un espai únic de navegació<br />
aèria a Europa. Les sobiranies nacionals<br />
fan que estigui fragmentat.<br />
Als Estats Units, i dins d’un espai geogràfic<br />
similar, es realitzen el doble d’opera-<br />
<strong>abertis</strong> <strong>abertis</strong> <br />
de comunicació interna de primer ordre,<br />
que s’editarà en 10 idiomes per a més de<br />
12.000 persones.<br />
Racionalització<br />
S’ha optimitzat i millorat l’eficiència<br />
de tot el procés, tant de la redacció de<br />
continguts com de l’edició gràfi ca, la producció<br />
i la seva distribució territorial. Una<br />
vegada s’hagi iniciat la normalització de<br />
les publicacions corporatives del Grup,<br />
això permetrà un apreciable estalvi de recursos<br />
i de paper, racionalitzant la gestió<br />
de totes les publicacions i apropant-nos<br />
a un model més sostenible, d’acord amb<br />
les polítiques de sostenibilitat i de racionalització<br />
dels recursos, que formen part<br />
de les accions i del Pla de Responsabilitat<br />
Social Corporativa que el grup <strong>abertis</strong><br />
implanta a totes les seves empreses i<br />
accions. <br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
12 <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong> MARÇ <strong>2010</strong> <strong>abertis</strong> 13<br />
cions que als territoris de la Unió i al mateix <br />
cost. Per tant, cada moviment allà té la mei- <br />
tat de cost que els nostres. Aquest problema <br />
d’eficiència se solucionarà amb les mesures <br />
de la segona fase del programa de Single <br />
European Sky (SES), que va aprovar el Parla- El programa de cel únic té un component<br />
ment Europeu el setembre passat. Entre elles, industrial i tecnològic molt important que<br />
més regulació sobre les tarifes i la creació de és el Single European Sky ATM Research<br />
blocs comuns i transnacionals de trànsit aeri (SESAR). Aquest és un projecte conjunt de la<br />
als quals anomenem Functional Airspace comunitat de transport aeri europea l’objec-<br />
Blocks (FABS). En una primera fase es dividirà tiu del qual és desenvolupar totes la tecno-<br />
Europa en nou blocs, que podran gestionar logies necessàries per gestionar el que serà<br />
conjuntament diversos països i que a la llarga el cel únic europeu.<br />
convergiran en un únic espai aeri. Les rutes SESAR és una empresa comuna, amb un<br />
seran més directes i això suposarà un estalvi pressupost que supera els 2.000 milions d’eu-<br />
energètic que podrà revertir en els preus i en ros i en què participen tres actors a parts<br />
les polítiques mediambientals.<br />
iguals: la Comissió Europea, Eurocontrol i un<br />
Després de 10 anys com a conseller<br />
delegat d’<strong>abertis</strong>, Salvador Alemany<br />
fa balanç del seu primer any com a president<br />
de la companyia. En els darrers 10 anys, el<br />
Grup ha viscut un procés de transformació<br />
que pot qualifi car-se d’històric per la seva<br />
magnitud i pels resultats obtinguts.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
La consolidació de la trajectòria del nostre<br />
Grup durant aquests darrers 10 anys.<br />
Un projecte de canvi i d’evolució substancial,<br />
des d’una companyia de concessions fi ns<br />
a la realitat actual d’un operador global<br />
d’infraestructures per al transport i la<br />
mobilitat.<br />
Aquest és un projecte que en bona<br />
mesura impulsem sota el lideratge d’Isidre<br />
Fainé, però que ha tingut una naturalesa<br />
coral en el sentit de ser molt compartit<br />
i d’haver-se demostrat capaç de convocar<br />
el suport i la confi ança dels nostres accionistes.<br />
Des dels institucionals de referència<br />
–amb Criteria i ACS al capdavant−, que aporten<br />
estabilitat i fortalesa al Grup, fins<br />
als petits inversors que han decidit confi ar<br />
una part dels seus estalvis a aquest projecte<br />
i créixer amb ell.<br />
<br />
<br />
<br />
Quan vam iniciat aquell procés no teníem<br />
unes fi tes predefi nides pel que fa a projectes<br />
o inversions concretes, però sí teníem una<br />
consciència clara que es donaven les condicions<br />
necessàries per fer realitat un profund<br />
canvi d’orientació. Teníem la voluntat<br />
de fer-ho i disposàvem de l’equip i els recursos.<br />
No haver-ho intentat, en vista dels resultats<br />
aconseguits, hauria estat un error de<br />
càlcul i, possiblement, un menyspreu<br />
del talent de les persones i de les capacitats<br />
que aportaven al projecte.<br />
Crec que podem –accionistes, equip<br />
directiu, treballadors i també els territoris<br />
i els països als quals servims− sentir-nos<br />
orgullosos del camí fet. El rendiment del Grup<br />
a l’exercici 2009, un dels més difícils per a<br />
l’economia mundial en els darrers 60 anys,<br />
ha estat el resultat directe de la feina feta<br />
durant aquests últims anys de transformació<br />
i de forta expansió.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Sens dubte, l’aposta per un model industrial<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
cel únic<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
cel únic<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
— 1 —<br />
Aquesta nova revista és<br />
polivalent i es dirigeix a tots<br />
els nostres públics, prestant<br />
especial atenció als nostres<br />
accionistes, inversors, analistes<br />
fi nancers, professionals del<br />
sector de les infraestructures<br />
i institucions públiques<br />
i privades.<br />
— 2 —<br />
Aquest nou disseny ve<br />
acompanyat de millores<br />
en els continguts, amb<br />
nous recursos gràfi cs,<br />
una presentació visual<br />
de dades més atractiva<br />
i un desenvolupament<br />
de la informació contextual.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 39<br />
1<br />
2
REPORTATGE<br />
Comunicació ‘on-line’<br />
El nou web d’<strong>abertis</strong>,<br />
accessible per a persones<br />
amb discapacitat<br />
Les principals millores s’han introduït en la usabilitat, ara molt més<br />
senzilla i ràpida, i els continguts, optimitzats per facilitar l’accés a la informació<br />
TEXT I FOTOS <strong>abertis</strong><br />
El grup <strong>abertis</strong> ha redissenyat la seva<br />
pàgina web corporativa –www.<strong>abertis</strong>.<br />
com– amb l’objectiu de facilitar a les persones<br />
amb discapacitat (física, intel·lectual o tècnica)<br />
i d’edat avançada la màxima accessibilitat a<br />
la informació de la companyia.<br />
El redisseny s’ha realitzat seguint els criteris<br />
d’accessibilitat internacionals recollits a<br />
la Web Accessibility Iniciative (WAI) del World<br />
Wide Web Consortium (WWC), que els ha<br />
determinat com a especifi cacions de referència<br />
quan es tracta de fer que les pàgines d’internet<br />
siguin accessibles a les persones amb<br />
discapacitat. Seguint aquestes pautes, el nou<br />
web d’<strong>abertis</strong> compleix amb el nivell AA o<br />
doble A (nivell mitjà). La nova imatge del web<br />
s’ha modernitzat, caracteritzant-se per un<br />
disseny més nítid i fresc, i ha millorat la navegabilitat,<br />
fent-la més senzilla i ràpida. També<br />
s’ha renovat l’estructura de continguts per tal<br />
de millorar la usabilitat del web, fet que facilita<br />
l’accés a la informació a tots els usuaris.<br />
Pel que fa al look & feel del nou website,<br />
aquest es caracteritza, principalment, per un<br />
ús de la tipografi a i el color més clar i contrastat.<br />
Si bé s’ha mantingut una estructura en la<br />
mateixa línia que l’anterior, s’han introduït<br />
canvis com el pas d’un menú horitzontal a un<br />
vertical.<br />
Presència arreu del món<br />
Aprofi tant la incorporació de criteris d’accessibilitat<br />
al web corporatiu d’<strong>abertis</strong>, també<br />
s’ha realitzat un redisseny del mapa de presència<br />
del Grup arreu del món. Es tracta d’un<br />
40 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
EL REDISSENY S’HA<br />
REALITZAT SEGUINT ELS<br />
CRITERIS D’ACCESSIBILITAT<br />
INTERNACIONALS<br />
RECOLLITS AL WEB<br />
ACCESSIBILITY INICIATIVE<br />
aplicatiu interactiu i animat per mostrar la<br />
presència arreu del món d’<strong>abertis</strong> i les seves<br />
cinc àrees de negoci. En sintonia amb el missatge<br />
corporatiu Apropem el món, el mapa,<br />
utilitzant com a base el programa Google<br />
Maps, ofereix als usuaris un espai d’accés fàcil,<br />
efi caç i modern.<br />
El web corporatiu www.<strong>abertis</strong>.com està<br />
dirigit als diferents públics de la companyia i<br />
recull tota la informació actualitzada sobre la<br />
marxa del grup <strong>abertis</strong> i les seves diferents<br />
línies de negoci. Així mateix, disposa d’un espai<br />
específi c d’informació a accionistes i inversors,<br />
i detalla l’activitat de la companyia en matèria<br />
de Responsabilitat Social Corporativa.
Si bé s’ha mantingut<br />
una estructura en la mateixa<br />
línia que l’anterior, s’han<br />
introduït canvis com<br />
el pas d’un menú<br />
horitzontal a un vertical.<br />
La importància<br />
de l’accessibilitat<br />
La Web Accessibility<br />
Initiative (WAI) és una<br />
branca del World Wide<br />
Web Consortium, que<br />
vetlla per l’accessibilitat<br />
de les pàgines d’internet.<br />
També és responsable<br />
de la publicació de les<br />
Guies d’Accessibilitat<br />
al Contingut Web,<br />
en què estableix<br />
una sèrie de pautes<br />
considerades estàndards<br />
internacionals.<br />
La missió de la WAI és<br />
que persones amb alguna<br />
mena de discapacitat, o<br />
que la seva edat avançada<br />
ha minvat les seves<br />
habilitats, puguin fer ús<br />
de les pàgines web. És a dir,<br />
que aquests internautes<br />
puguin “percebre, entendre,<br />
navegar i interactuar amb<br />
el site, aportant al seu torn<br />
continguts”, segons la WAI.<br />
Aquesta accessibilitat es<br />
mesura en tres nivells (A,<br />
AA i AAA), que corresponen<br />
a: criteris mínims, estesos<br />
i d’accessibilitat màxima.<br />
Les mesures adoptades<br />
han de tenir en compte<br />
discapacitats causades<br />
per problemes visuals,<br />
auditius, físics, cognitius,<br />
neurològics i de la parla.<br />
Desenvolupar pautes i<br />
tècniques que proporcionin<br />
solucions accessibles<br />
per als programadors de<br />
pàgines web és una de<br />
les funcions de la WAI.<br />
Links<br />
<strong>abertis</strong><br />
www.<strong>abertis</strong>.com<br />
WAI<br />
www.w3.org/WAI/<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 41
NOTÍCIES<br />
42 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
ABERTIS<br />
La transparència a <strong>abertis</strong>,<br />
un valor consolidat i reconegut<br />
Segons un estudi d’IPSOS, <strong>abertis</strong> és la companyia d’infraestructures<br />
a Espanya que millor es relaciona amb els mitjans de comunicació<br />
Així ho confirma la segona onada de<br />
l’Estudi KAR (Key Audience Research),<br />
d’IPSOS, després de realitzar la seva última<br />
enquesta periòdica (desembre del 2009), entre<br />
més de 100 periodistes que van opinar sobre<br />
la reputació corporativa de les empreses<br />
d’aquest sector, mesurada en termes d’èxit<br />
empresarial, estratègia i Responsabilitat Social<br />
Corporativa (RSC) i les relacions entre empreses<br />
i mitjans de comunicació.<br />
Els factors que més valoren els mitjans<br />
de comunicació a l’hora d’opinar sobre les<br />
empreses en general, i sobre les companyies<br />
d’infraestructures en particular, segueixen sent<br />
MOSTRA | EMPRESES SECTOR INFRAESTRUCTURES<br />
Fins a quin punt és favorable la seva opinió o impressió global de cada empresa?<br />
Com valora les relacions de cadascuna de les següents empreses amb la premsa?<br />
FAVORABLE DESFAVORABLE NO DEFINEIX<br />
* Per motius de confidencialitat, s’han omès els noms de les empreses.
els resultats financers, seguits cada cop més<br />
de prop i amb puntuacions molt pròximes, de<br />
la qualitat dels productes i serveis, i el tracte<br />
o el servei als clients.<br />
Empresa de futur<br />
La mostra també assenyala el grau de favorabilitat<br />
dels mitjans cap a les empreses d’infraestructures,<br />
que se situa a la meitat del rànquing,<br />
per sota de sectors com el turisme, les<br />
telecomunicacions o l’alimentació, però superant<br />
els serveis financers, assegurances, banca,<br />
farmacèutiques, automoció, línies aèries o<br />
mitjans de comunicació. <strong>abertis</strong> destaca entre<br />
la seva competència sectorial, recollint la millor<br />
impressió global com a empresa entre els<br />
mitjans. És també de la que millor parlaria un<br />
periodista i la que millor es relaciona amb els<br />
mitjans. A més, comparteix lideratge en altres<br />
àmbits quan allò que es valora és l’èxit a mig<br />
i llarg termini (futur), l’estratègia corporativa<br />
potent i clara, les millors gestionades o les més<br />
reconegudes per la seva sensibilitat mediambiental<br />
o responsabilitat social.<br />
Opinió d’altres col·lectius<br />
L’informe també revela informació substancial<br />
per desenvolupar una bona estratègia de<br />
comunicació amb els mitjans, quan detalla la<br />
informació més demandada pels periodistes<br />
que, en el cas d’<strong>abertis</strong>, és l’estratègia corporativa,<br />
tant a Espanya com en cadascun dels<br />
mercats internacionals en què opera, així com<br />
els principals indicadors d’activitat.<br />
Els periodistes, i així ho constata la darrera<br />
onada del KAR 2009, segueixen preferint<br />
el tracte directe amb els directius de les companyies<br />
com a principal font d’informació,<br />
seguida dels comunicats, les converses telefòniques<br />
i les trobades informatives. No<br />
obstant això, l’anàlisi d’IPSOS és molt<br />
més global, ja que des del 2007, el seu Estudi<br />
KAR (realitzat dos cops l’any) pren el pols<br />
de la situació econòmica i mesura la Reputació<br />
Corporativa de les principals empreses<br />
del país (cotitzades i empreses de grans dimensions<br />
no cotitzades). El seu informe compta<br />
amb la participació de periodistes especialitzats<br />
en economia i empreses de mitjans<br />
de comunicació de tots els sectors, als quals<br />
se sumen analistes, polítics, acadèmics i líders<br />
empresarials.<br />
Entre aquests altres col·lectius i comparant<br />
amb totes les empreses analitzades, la<br />
percepció i l’opinió sobre <strong>abertis</strong> va guanyant<br />
punts, però la seva presència en els diferents<br />
rànquings es dilueix davant d’empreses amb<br />
major posicionament entre el públic en general<br />
(Telefónica, Santander, BBVA, Coca Cola,<br />
Iberdrola, Repsol, Inditex, etcètera). <br />
ENTREVISTA | JORGE DÍAZ-CARDIEL<br />
“Client i producte<br />
cobren protagonisme”<br />
Jorge Díaz-Cardiel, director<br />
corporatiu d’IPSOS.<br />
<br />
Què conclou l’informe?<br />
Primer, l’absoluta necessitat de<br />
mesurar els intangibles. Hem assistit,<br />
fins fa poc, a la presa de decisions<br />
en matèria de reputació i relació<br />
amb grups d’interès, basades en<br />
assessoraments i opinions sense<br />
base de contrast, en contraposició<br />
amb altres àmbits de gestió. Avui,<br />
no obstant això, veiem la necessitat<br />
de l’anàlisi i el mesurament<br />
d’aquesta mena de variables de<br />
la manera més objectiva possible<br />
i al llarg del temps, per observar<br />
tendències basant-se en una<br />
evolució històrica i anticipar<br />
comportaments, principalment en<br />
un moment com l’actual, d’incertesa.<br />
<br />
Quins valors demanen més<br />
els col·lectius enquestats?<br />
En matèria de Responsabilitat Social<br />
Corporativa (RSC), l’informe ens<br />
assenyala que aquesta no pot ser<br />
una simple declaració d’intencions.<br />
Demanen que sigui quelcom tangible<br />
i mesurable, i que es materialitzi<br />
en polítiques i programes concrets.<br />
Un altre dels aspectes analitzats,<br />
la reputació corporativa, ha perdut<br />
molts punts i, en general, ara es<br />
tradueix en èxit empresarial,<br />
però amb matisos: si abans només<br />
es considerava la rendibilitat<br />
econòmica, ara cobren protagonisme<br />
també el tracte a clients i la qualitat<br />
del producte i servei. La conjuntura<br />
que vivim ha determinat l’evolució<br />
d’aquest concepte i també el que es<br />
reclama a les empreses. Ara et diuen:<br />
“Parlem de coses més relacionades<br />
amb el terreny dels negocis i les<br />
persones i no de grans estratègies<br />
corporatives”. Finalment, un dels<br />
aspectes més rellevants de l’informe<br />
és analitzar com les empreses<br />
conviuen amb els seus grups<br />
d’interès i allò que es constata és<br />
que quant millor et relacionis amb<br />
ells, més oportunitats tens<br />
d’obtenir i mantenir l’èxit.<br />
<br />
Quines pràctiques valoren<br />
els mitjans?<br />
El seu paper és vital, perquè bona part<br />
de la percepció del públic en general<br />
està condicionada pels mitjans de<br />
comunicació. I aquí la conclusió és<br />
clara: prioritat per la transparència<br />
informativa, l’accessibilitat a les fonts<br />
(directius) i traslladar una estratègia<br />
ben definida. La relació amb els<br />
mitjans de comunicació ha d’estar<br />
basada en termes de reciprocitat. En<br />
general, les empreses ben valorades<br />
pels mitjans de comunicació –és<br />
el cas d’<strong>abertis</strong>- solen tenir també<br />
bones relacions amb la resta dels<br />
seus públics objectiu.<br />
<br />
Quins sectors i models d’empreses<br />
són els més ben posicionats?<br />
En època de crisi, les preferències<br />
van associades al concepte d’oci<br />
i d’escapisme i, per això, en l’actualitat,<br />
es prefereixen sectors com<br />
l’hoteler, turisme, telecos, internet i<br />
l’alimentació; davant de la banca<br />
i les caixes, ara menys valorades.<br />
Entre els models d’empreses<br />
millor posicionades es troben<br />
les companyies que, tot i les<br />
seves dimensions, són percebudes<br />
amb proximitat local, integrades<br />
i implicades en la societat i amb<br />
els seus clients. També es<br />
valoren aspectes de responsabilitat<br />
corporativa i relació amb grups<br />
d’interès, així com les empreses<br />
espanyoles de gran dimensió<br />
amb èxit empresarial fora de les<br />
nostres fronteres. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 43
NOTÍCIES<br />
44 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
ABERTIS<br />
El grup <strong>abertis</strong> col·labora<br />
amb la causa d’Haití<br />
L’aeroport internacional d’Orlando Sanford, gestionat als Estats Units per<br />
<strong>abertis</strong> a través de tbi, va oferir la seva ajuda en operacions d’evacuació<br />
d’Haití i va facilitar el flux d’avions amb subministraments humanitaris<br />
TEXT I FOTOS <strong>abertis</strong><br />
El passat mes de gener van arribar a<br />
l’aeroport d’Orlando Sanford centenars<br />
d’evacuats en avions C-17. Van ser<br />
rescatats gairebé 10.000, en més de 120<br />
vols. Molts d’ells van necessitar atenció<br />
mèdica, alguns patien problemes de mobilitat<br />
i també van arribar nens i nenes que<br />
van perdre els seus pares durant el terratrèmol.<br />
El DCF (Department of Children and<br />
Families de Florida) se’n va fer càrrec i els<br />
va traslladar a centres d’acollida.<br />
El flux d’avions entre Sanford i la capital<br />
d’Haití, Port-au-Prince, va augmentar a<br />
mesura que les accions d’ajuda van cobrar<br />
força. Es va treballar 24 hores al dia en una<br />
operació basada en les directrius que va<br />
facilitar l’exèrcit nord-americà, encara que<br />
es feia difícil parlar d’una planificació de les<br />
operacions a llarg termini.<br />
Un dels majors reptes que es va presentar<br />
va ser el d’acollir nens orfes que van<br />
anar arribant fins al 25 de gener i van haver<br />
El paper dels<br />
voluntaris va ser<br />
molt important a<br />
l’hora de rebre<br />
les persones<br />
necessitades<br />
d’ajuda.
d’esperar llargues hores a l’aeroport mentre<br />
es completaven els tràmits d’adopció.<br />
Davant d’aquesta situació, es va improvisar<br />
un jardí d’infants a la Sala de Trànsit, on es<br />
va acomodar els petits abans que els seus<br />
pares adoptius poguessin portar-los a les<br />
seves noves llars.<br />
Equips de suport<br />
Els voluntaris van jugar un rol molt important<br />
a l’hora de rebre les persones necessitades<br />
d’ajuda que van arribar des d’Haití.<br />
Creu Roja Americana les va atendre amb<br />
aliments, atenció mèdica bàsica i suport<br />
psicològic, alhora que va col·laborar en<br />
diversos aspectes de l’organització de les<br />
operacions.<br />
Es calcula que l’aeroport d’Orlando<br />
Sanford va rebre el 43% de les evacuacions<br />
procedents d’Haití des que van començar<br />
les operacions d’auxili i, tot i que<br />
l’activitat va patir un recés, els equips<br />
sanitaris van seguir presents. Així mateix,<br />
es van formar equips de suport per rebre<br />
els 15.000 evacuats que s’estima que<br />
van arribar a l’aeroport durant el mes<br />
de gener.<br />
Les accions del Grup<br />
Des d’<strong>abertis</strong> s’estan portant a terme diverses<br />
accions a l’hora de contribuir en causes<br />
com les que està patint el país caribeny.<br />
<strong>abertis</strong> col·labora en accions humanitàries<br />
a través de Creu Roja des de fa 10 anys i, en<br />
el cas concret d’Haití, ha realitzat una aportació<br />
addicional com a col·laboració amb<br />
motiu de la catàstrofe.<br />
En el cas d’Haití, <strong>abertis</strong> va donar<br />
suport al Magatzem d’Acció Humanitària i<br />
d’emergència d’Anoia, des d’on la Creu Roja<br />
va enviar material de primera necessitat als<br />
afectats per la catàstrofe.<br />
També cal destacar el treball de<br />
comunicació interna a través del programa<br />
Voluntaris, que ha donat a conèixer als<br />
treballadors del Grup les diferents opcions<br />
de col·laboració amb ONG en casos com el<br />
de la catàstrofe d’Haití. <br />
Evacuacions<br />
Es calcula que l’aeroport<br />
d’Orlando Sanford va<br />
intervenir en el 43%<br />
del total d’evacuacions<br />
procedents d’Haití.<br />
Gairebé 10.000 persones<br />
van ser evacuades en<br />
més de 120 vols.<br />
L’aeroport va estar<br />
format per equips de<br />
suport per rebre més<br />
de 15.000 nous evacuats.<br />
Link<br />
<strong>abertis</strong> airports<br />
www.<strong>abertis</strong>airports.com<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 45
NOTÍCIES<br />
46 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
AUTOPISTES<br />
acesa invertirà 100 milions en<br />
millores al Maresme i la Selva<br />
L’acord amb la Generalitat preveu la construcció d’una<br />
connexió des de la C-32 entre Blanes i Lloret de Mar<br />
i de l’enllaç amb la futura autovia A-2<br />
TEXT <strong>abertis</strong> | FOTOS Josep Loaso<br />
El conseller de Política Territorial i<br />
Obres Públiques, Joaquim Nadal, i el<br />
president d’<strong>abertis</strong> i d’acesa, Salvador Alemany,<br />
van firmar el passat 29 de gener un<br />
conveni per desenvolupar un conjunt d’actuacions<br />
de millora de les comunicacions<br />
viàries al Maresme i la Selva. Així, el document<br />
preveu la construcció d’una nova<br />
connexió des de l’autopista C-32 entre els<br />
termes de Blanes i Lloret de Mar, la connexió<br />
futura amb l’autovia A-2 (Tordera-<br />
Maçanet de la Selva), i l’execució de millores<br />
en l’autopista actual.<br />
Aquest acord permet donar continuïtat<br />
a l’obra, actualment en execució, de<br />
prolongació de l’autopista entre Palafolls i<br />
Tordera, facilitar una connexió directa amb<br />
la A-2 i potenciar les comunicacions a la<br />
Costa Brava sud.<br />
Al mateix temps, preveu la millora i<br />
modernització de la C-32 al seu pas pel<br />
Maresme. En conjunt, les obres en marxa i<br />
les actuacions previstes suposaran una inversió<br />
d’uns 100 milions d’euros.<br />
Inversió de 100 milions d’euros<br />
En aquest sentit, la Conselleria de Política<br />
Territorial i Obres Públiques i acesa han<br />
acordat que els 100 milions d’euros de l’obra<br />
els aportarà acesa, i es preveu que el retorn<br />
arribarà dels ingressos derivats del trànsit<br />
addicional. Al final de la concessió, es<br />
El conveni estableix<br />
que acesa aportarà<br />
els 100 milions<br />
d’euros de l’obra<br />
i preveu que el<br />
retorn arribarà<br />
dels ingressos<br />
derivats del<br />
trànsit addicional.
verificarà si s’ha complert aquesta previsió<br />
i, en el seu cas, es restauraria l’equilibri<br />
concessional en la forma que en aquell<br />
moment es considerés més adequada.<br />
Ampliació de la C-32<br />
Les obres de prolongació de la C-32, que<br />
es van iniciar fa gairebé un any, estan<br />
actualment en fase avançada d’execució.<br />
Aquests treballs consisteixen en la<br />
construcció de 4,4 km nous d’autopista,<br />
des del final actual de la C-32 a Palafolls fins<br />
a l’enllaç amb la carretera de Blanes<br />
(GI-600), en el terme de Tordera. Es preveu<br />
que aquesta obra, que compta amb un<br />
pressupost global de 46,6 milions d’euros,<br />
finalitzi el proper juny. Actualment, s’ha<br />
completat el 70% dels treballs previstos. En<br />
el tram més proper a Palafolls, la formació<br />
de la calçada està força avançada, mentre<br />
que en el més pròxim a Tordera està en fase<br />
de moviments de terres.<br />
Entre les estructures que s’estan<br />
executant, cal remarcar el viaducte –format<br />
per dos ponts paral·lels– que travessa<br />
el riu Tordera i la línia del ferrocarril, de<br />
940 m de longitud. D’aquest viaducte, s’han<br />
col·locat les bigues en pràcticament tota<br />
l’estructura i s’ha iniciat el formigonat<br />
dels taulers. <br />
Actuacions<br />
Finalitzar i posar en<br />
servei les obres que estan<br />
actualment en marxa de<br />
prolongació de l’autopista<br />
entre Palafolls i Tordera.<br />
La construcció d’un nou<br />
ramal de connexió de<br />
l’autopista des del terme<br />
de Blanes, a continuació<br />
de la futura connexió<br />
amb l’A-2, a Lloret de<br />
Mar. La Generalitat està<br />
redactant el projecte de<br />
traçat d’un ramal que es<br />
planteja com una via d’un<br />
carril per sentit, d’uns<br />
7 km de longitud. A més<br />
de donar continuïtat a la<br />
C-32 cap a la Costa Brava,<br />
servirà com a variant o<br />
alternativa a la carretera<br />
GI-682 i, d’aquesta<br />
manera, afavorir la<br />
seguretat i la fluïdesa del<br />
trànsit en aquest àmbit.<br />
L’execució de treballs<br />
de modernització en<br />
els enllaços i barreres<br />
actuals i altres millores<br />
a l’autopista, que<br />
s’aniran definint<br />
de forma conjunta<br />
fins al 2012.<br />
Links<br />
<strong>abertis</strong> autopistes<br />
www.autopistas.com<br />
Conselleria de Política<br />
Territorial i Obres Públiques<br />
www.gencat.cat/ptop<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 47
NOTÍCIES<br />
48 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
AUTOPISTES<br />
Via lliure a noves obres<br />
d’ampliació a l’AP-6 a Segòvia<br />
iberpistas portarà a terme en els propers mesos una nova obra<br />
d’envergadura, que permetrà incrementar la capacitat d’aquesta<br />
via cap al 2012, millorant la fluïdesa i la seguretat dels seus clients<br />
TEXT I FOTOS iberpistas<br />
El passat mes de desembre, la<br />
concessionària rebia el vistiplau al<br />
projecte de construcció d’un tercer carril<br />
per calçada en el tram San Rafael-Villacastín<br />
(20 km) de l’autopista AP-6. Les obres<br />
d’ampliació –que representen una inversió<br />
total de 83 milions d’euros– podrien iniciar-se<br />
aquesta primavera i concloure a l’entrada<br />
del 2012, després d’uns 30 mesos<br />
de treball.<br />
L’execució del projecte inclou moviments<br />
de terra, drenatge longitudinal i transversal,<br />
afirmat (excepte capa de rodament),<br />
murs, ampliació de passos inferiors i de viaductes,<br />
senyalització, abalisaments i defenses,<br />
desviaments provisionals, reposició de<br />
serveis afectats, obres complementàries,<br />
ordenació ecològica, estètica i paisatgística,<br />
etcètera. Així mateix, destaquen per la seva<br />
complexitat les actuacions en els tres via-<br />
Les obres inclouen<br />
mesures que<br />
reforçaran la<br />
visibilitat i que<br />
permetran redirigir<br />
el trànsit en cas<br />
d’emergència.
ductes existents en el tram: Arenales (365 m),<br />
Sotillo (220 m) i Lavadero (150 m). El projecte<br />
contempla l’ampliació de l’amplada<br />
dels nous taulers a 19 m, superant la considerada<br />
normal per a aquesta mena d’estructures.<br />
Aquesta mesura, a més de reforçar<br />
la visibilitat, permetrà en cas d’emergència<br />
desviar el trànsit per un dels viaductes.<br />
“La complexitat de les obres ens obligarà<br />
a iniciar els tres viaductes en totes dues calçades<br />
de forma simultània, i a treballar en<br />
el tronc de l’autopista en tres trams d’aproximadament<br />
4 km de longitud de mitjana<br />
per sentit”, explica Rafael Pérez Arenas,<br />
director d’Enginyeria d’Obra Civil d’<strong>abertis</strong><br />
autopistes Espanya. Aquests trams, a més,<br />
no són consecutius, sinó capiculats.<br />
Més i millor capacitat de la via<br />
L’increment de la capacitat de l’AP-6<br />
permetrà alleujar el flux de vehicles que<br />
es desplacen des de Madrid cap al corredor<br />
del nord-oest (Galícia i la resta del nord<br />
Un projecte<br />
complex<br />
Inversió: 83 milions<br />
d’euros.<br />
Terminis: inici a la<br />
primavera del <strong>2010</strong> i<br />
finalització el 2012.<br />
En total, 30 mesos<br />
de treballs.<br />
Obres: construcció<br />
d’un tercer carril de<br />
20 km per calçada entre<br />
San Rafael-Villacastín.<br />
El projecte afecta tres<br />
viaductes: Arenales<br />
(365 m), Sotillo (220 m)<br />
i Lavadero (150 m).<br />
Link<br />
iberpistas<br />
www.iberpistas.es<br />
peninsular). Aquestes obres d’ampliació<br />
de l’autopista AP-6 se sumen a les que<br />
la concessionària ha realitzat en els darrers<br />
anys amb l’objectiu de donar resposta a<br />
una demanda creixent del trànsit, millorar<br />
la comoditat en la circulació i implantar<br />
els màxims nivells de seguretat en la infraestructura.<br />
En aquest sentit, iberpistas ha emprès<br />
les obres de construcció del tercer túnel de<br />
Guadarrama (sentit Madrid), així com la<br />
remodelació del Túnel I (reversible depenent<br />
de les necessitats de trànsit). La seva darrera<br />
actuació de remodelació i de millora va permetre<br />
obrir al trànsit el Túnel II de Guadarrama<br />
(sentit la Corunya), dotant-lo dels més<br />
moderns sistemes de seguretat, il·luminació,<br />
extinció d’incendis, ventilació, equips de<br />
control, etcètera.<br />
Amb aquestes actuacions, l’autopista<br />
AP-6 es converteix en la primera infraestructura<br />
viària d’Espanya dotada d’un sistema<br />
de tres túnels amb un de reversible. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 49
NOTÍCIES<br />
50 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
AUTOPISTES<br />
En marxa les obres del tercer carril<br />
entre Vilademuls i la Jonquera<br />
Al juliol finalitzarà l’ampliació en el tram entre Maçanet i Fornells<br />
El mes de febrer passat es van iniciar<br />
les obres de construcció del tercer<br />
carril de l’AP-7 entre Vilademuls i la Jonquera,<br />
que corresponen al projecte d’ampliació<br />
de l’autopista entre la Jonquera (Girona) i<br />
Vila-Seca/Salou (Tarragona). Al mes de<br />
novembre, acesa va adjudicar el tram<br />
Vilademuls-Figueres Sud a l’empresa Corsan-<br />
Corviam, i el tram Figueres Sud-La Jonquera<br />
a Dragados, amb un termini d’execució de<br />
24 i 23 mesos respectivament. Amb això,<br />
està previst que les obres finalitzin el tercer<br />
trimestre del 2011.<br />
Les obres s’executaran de forma seqüencial<br />
i per trams, fet que permetrà<br />
que l’ampliació sigui progressiva i sostinguda<br />
durant tot el període. En tot moment<br />
romandran operatius dos carrils per sentit<br />
–inclosos els trams en obres–, fet que, afegit<br />
a la posada en marxa progressiva de l’ampliació,<br />
minimitzarà els efectes sobre la<br />
fluïdesa del trànsit.<br />
La licitació per contractar aquests treballs<br />
es va publicar el 29 de juliol al DOUE<br />
(Diari Oficial de la Unió Europea), i el 3<br />
d’agost al BOE (Butlletí Oficial de l’Estat).<br />
La licitació es va endegar després de l’aprovació,<br />
per part de la Direcció General<br />
de Carreteres del Ministeri de Foment, del<br />
projecte de construcció d’aquests dos trams<br />
entre Vilademuls i Figueres Sud, de 17,3<br />
km, i entre Figueres Sud i la Jonquera, de<br />
22,3 km, amb un cost estimat de 45,3 i<br />
51,5 milions d’euros, respectivament.<br />
Pel que fa a les obres de construcció<br />
del tercer carril que s’estan portant a terme<br />
actualment entre Maçanet i Fornells,<br />
s’han conclòs 12,5 km dels 37 totals. El mes<br />
de desembre passat va finalitzar la construcció<br />
de tots els ponts i estructures dels viaductes<br />
d’aquest tram. La finalització de les<br />
obres del mateix està prevista per al proper<br />
mes de juliol.<br />
Quatre carrils a Girona<br />
El projecte d’ampliació de l’AP-7 en la<br />
demarcació de Girona es completa amb<br />
l’ampliació a quatre carrils en el tram<br />
Fornells-Vilademuls (Circumval·lació de<br />
Girona) amb tres enllaços nous que s’afegiran<br />
als actuals de Girona Sud i Girona Nord.<br />
Aquestes obres es van licitar el passat mes<br />
de novembre i el seu inici està previst per a<br />
la primera meitat d’aquest any.<br />
La inversió prevista per al conjunt d’actuacions<br />
de l’AP-7 suposa un desemborsament<br />
per part d’acesa de gairebé 500 milions<br />
d’euros, dels quals 350 milions corresponen<br />
al projecte de l’AP-7 a les comarques<br />
de Girona. Aquesta inversió no suposarà cap<br />
increment de la tarifa per a l’usuari ni tampoc<br />
l’extensió dels terminis de la concessió i<br />
representa la millora substancial del corredor<br />
estratègic del Mediterrani. <br />
Les obres<br />
s’executaran de<br />
forma seqüencial<br />
i per trams amb<br />
l’objectiu de<br />
minimitzar els<br />
efectes sobre la<br />
fluïdesa del trànsit.
AUTOPISTES<br />
aumar millora les seves instal·lacions<br />
Un dels objectius de qualitat i medi ambient d’aumar és la millora en la gestió<br />
dels residus derivats de l’activitat de la companyia<br />
aumar, companyia del grup <strong>abertis</strong>,<br />
s’ha proposat com a objectiu millorar<br />
la qualitat de les seves instal·lacions. Per a<br />
això, ha portat a terme principalment dues<br />
línies de treball. La primera d’elles s’ha centrat<br />
en el condicionament de les zones d’emmagatzematge<br />
de residus modificant les<br />
condicions de la solera, teulada, contenidors,<br />
etcètera. Aquestes actuacions es van plantejar<br />
amb un triple objectiu.<br />
D’una banda, homogeneïtzar-ne el<br />
sistema d’apilament a les diferents àrees<br />
de manteniment i reduir-ne l’impacte visual.<br />
En segon lloc, sol·licitar a l’Administració<br />
l’ampliació dels terminis d’emmagatzematge<br />
de residus perillosos a un any, amb la<br />
conseqüent reducció de les despeses associades<br />
a la seva tramitació. I finalment, en<br />
general, millorar l’eficiència en el tractament<br />
dels residus.<br />
Per a la consecució d’aquestes millores,<br />
el personal de manteniment es va esforçar<br />
en la reutilització de materials provinents<br />
d’antigues estructures metàl·liques, restes<br />
L’actuació es va portar a terme tenint<br />
en compte la reutilització de materials<br />
provinents d’antigues estructures.<br />
Link<br />
aumar<br />
www.aumar.es<br />
El condicionament de teulades<br />
i contenidors de les zones<br />
d’emmagatzematge de<br />
residus ha estat prioritari.<br />
de marquesines, etcètera, que es van destinar<br />
a la construcció de la teulada, així com<br />
tubs de formigó o restes d’unes antigues<br />
sèquies que es van convertir en uns magnífics<br />
portatestos.<br />
A dia d’avui, l’Administració ha resolt<br />
positivament la sol·licitud d’ampliació<br />
de termini en dues de les àrees de manteniment,<br />
quedant les altres tres en procés de<br />
resolució.<br />
Acords de col·laboració<br />
La segona línia de treball es va basar en la<br />
recerca d’alternatives per al tractament de<br />
residus, amb vista a ser més eficients en el<br />
seu tractament. Per a això, aumar s’ha posat<br />
en contacte amb diferents Sistemes Integrats<br />
de Gestió de Residus (Ambilamp, Eco-RAEEs,<br />
SIGNUS), i ha establert acords de collaboració<br />
amb ONG locals, per a la retirada<br />
de RAEE (Residus d’Aparells Elèctrics i Electrònics)<br />
i altres productes que puguin ser<br />
reutilitzats (pantalles d’ordinador, CPU,<br />
etcètera). <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 51
NOTÍCIES<br />
52 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
Manel Martínez,<br />
director general<br />
d’<strong>abertis</strong> logística<br />
Xile, durant<br />
la inauguració.<br />
LOGÍSTICA<br />
<strong>abertis</strong> logisticspark santiago<br />
avança a bon ritme<br />
El primer parc logístic integral de la regió metropolitana de la<br />
capital xilena ocuparà una superfície de 63,3 hectàrees i tindrà disponibles<br />
els primers 20.000 m 2 de naus en el primer semestre d’aquest any<br />
El passat 26 de novembre va tenir lloc<br />
l’acte d’inauguració oficial d’<strong>abertis</strong><br />
logisticspark santiago, el parc logístic que<br />
<strong>abertis</strong> logística desenvolupa a Santiago<br />
de Xile. L’acte va comptar amb la presència<br />
d’autoritats públiques, així com de directius<br />
d’<strong>abertis</strong> Xile i d’altres empreses del país.<br />
<strong>abertis</strong> logisticspark santiago serà el<br />
primer parc logístic integral que es desenvolupa<br />
a la regió metropolitana. Es preveu que<br />
els primers 20.000 m 2 de naus estiguin disponibles<br />
en el primer semestre del <strong>2010</strong>. El<br />
parc generarà més de 5.000 llocs de treball<br />
directes i 10.000 indirectes.<br />
El parc logístic s’ubica a la comuna de<br />
Pudahuel, en una superfície de 63,3 hectàrees<br />
de terreny, on es construiran 335.000 m 2 de<br />
naus logístiques i més de 15.000 m 2 de serveis,<br />
oficines, restaurants i zones d’estacionament<br />
i descans. <br />
Link<br />
<strong>abertis</strong> logisticsparksantiago<br />
www.<strong>abertis</strong>.cl<br />
La zona de la comuna de<br />
Pudahuel allotjarà 335.000 m 2<br />
de naus logístiques i més de<br />
15.000 m 2 d’oficines i serveis.
LOGÍSTICA<br />
El sistema de gestió ambiental d’<strong>abertis</strong><br />
logística obté la certificació ISO 14001<br />
La qualificació respon a la política de qualitat de la<br />
companyia, orientada a la disminució de l’impacte<br />
ambiental de les seves activitats i instal·lacions<br />
<strong>abertis</strong> logística ha obtingut la certificació<br />
ISO 14001:2004 pel seu<br />
Sistema de Gestió Ambiental aplicat a l’activitat<br />
de promoció i de gestió d’infraestructures<br />
logístiques, incloent totes les activitats<br />
pròpies de la companyia.<br />
Així mateix, els parcs logístics <strong>abertis</strong><br />
logisticspark penedès i la Zona d’Equipaments<br />
CIM Vallès (tots dos gestionats íntegrament<br />
per <strong>abertis</strong> logística) també han<br />
obtingut les certificacions ISO 14001 i 9001<br />
pels seus sistemes de gestió ambiental i de<br />
qualitat, respectivament.<br />
<strong>abertis</strong> logística està implicada en la<br />
protecció i la conservació del medi ambient,<br />
minimitzant l’impacte sobre el paisatge,<br />
potenciant l’ús d’energies renovables i contribuint<br />
al desenvolupament sostenible.<br />
Compromís mediambiental<br />
En el marc de la seva política de qualitat, la<br />
companyia es compromet a disminuir l’impacte<br />
ambiental de les seves activitats e<br />
instal·lacions, a través de l’optimització dels<br />
consums d’aigua, energia i altres recursos<br />
naturals, portant a terme una adequada<br />
gestió dels residus i implicant els seus proveïdors<br />
i clients per a crear un entorn amb<br />
els majors nivells de qualitat, seguretat i<br />
protecció del medi ambient. <br />
En benefici<br />
del negoci<br />
i l’entorn<br />
Acceptada<br />
internacionalment,<br />
la UNE-EN ISO 14001<br />
és una norma concebuda<br />
per gestionar l’equilibri<br />
entre les necessitats<br />
de rendibilitat de les<br />
empreses i la reducció de<br />
l’impacte mediambiental<br />
de les seves activitats.<br />
Ofereix a les<br />
organitzacions la<br />
possibilitat de<br />
sistematitzar els<br />
aspectes ambientals que<br />
es generen a cadascuna<br />
de les activitats que<br />
desenvolupen, a més<br />
de promoure la protecció<br />
ambiental i la prevenció<br />
de la contaminació,<br />
des d’un punt de vista<br />
d’equilibri amb<br />
els aspectes<br />
socioeconòmics.<br />
La seva aplicació permet<br />
optimitzar la gestió<br />
de recursos i residus,<br />
a més de reduir els<br />
impactes ambientals<br />
negatius derivats de<br />
la seva activitat o<br />
aquells riscos associats<br />
a situacions accidentals.<br />
Links<br />
<strong>abertis</strong> logística<br />
www.<strong>abertis</strong>logistica.com<br />
aenor<br />
www.aenor.es<br />
El parc logístic <strong>abertis</strong><br />
logisticspark penedès<br />
també ha obtingut<br />
les certificacions<br />
ISO 14001 i 9001.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 53
NOTÍCIES<br />
54 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
LOGÍSTICA<br />
MRW s’instal·la en la segona fase<br />
d’<strong>abertis</strong> logisticspark coslada<br />
L’empresa de paqueteria ha llogat tres mòduls al parc madrileny<br />
gestionat per <strong>abertis</strong> logística, des d’on portarà a terme<br />
l’activitat logística de la seva divisió de comerç electrònic<br />
TEXT I FOTOS <strong>abertis</strong><br />
<strong>abertis</strong> logística ha firmat un acord<br />
amb MRW per al lloguer de tres<br />
mòduls d’una nau, amb una superfície total<br />
de 7.750 m 2 , a <strong>abertis</strong> logisticspark<br />
coslada. Des d’aquest emplaçament, la Divisió<br />
de Logística Avançada de MRW portarà<br />
a terme activitats logístiques per a alguns<br />
dels seus clients més importants de serveis<br />
de comerç electrònic (e-commerce).<br />
La superfície llogada es troba situada a<br />
la segona fase del parc logístic, que està en<br />
funcionament des de principis del 2009. La<br />
nau inclou tres mòduls, amb una superfície<br />
logística de 7.312 m 2 i uns altres 438 m 2 d’oficines.<br />
El lloguer de la nau per part d’aquesta<br />
empresa espanyola de paqueteria s’emmarca<br />
dins de l’aposta que la marca està fent al<br />
mercat de comerç electrònic. Recentment,
MRW ha desenvolupat un nou servei exclusiu<br />
per a la venda on-line: el servei MRW<br />
e-Commerce, dissenyat tant per a empreses<br />
que ja compten amb una botiga a internet<br />
com per a aquelles que necessiten un partner<br />
de primer nivell com MRW per posar-la en<br />
marxa. Dins d’aquesta nova àrea de negoci,<br />
el Grup MRW espera liderar en dos anys un<br />
mercat que mou més de 15 milions d’enviaments<br />
anuals.<br />
Remodelació i modernització<br />
A començaments del 2009, <strong>abertis</strong> logística<br />
va posar en marxa l’ampliació de les instal·lacions<br />
d’<strong>abertis</strong> logisticspark coslada.<br />
El projecte va suposar la remodelació integral<br />
i la modernització de la segona fase del parc<br />
logístic, que ocupa una superfície total de<br />
10,7 hectàrees. La zona definitivament<br />
ampliada i remodelada ocupa una superfície<br />
total de 38.000 m 2 , i consta de 4 noves naus,<br />
dividides en 12 mòduls comercials.<br />
Cadascun d’aquests mòduls disposa de<br />
2.400 m 2 destinats a naus i 140 m 2 més<br />
preparats per a la instal·lació d’oficines. Així<br />
mateix, aquests mòduls estan dotats de dues<br />
rampes d’accés per a vehicles mitjans i quatre<br />
portes grans. La primera fase d’<strong>abertis</strong><br />
logisticspark coslada, de 24.500 m 2 de<br />
superfície construïda de magatzems i<br />
d’oficines, es va posar en marxa el 2005 i es<br />
troba plenament consolidada. Entre els seus<br />
clients compta amb institucions públiques,<br />
com l’Ajuntament de Madrid i la Tresoreria<br />
General de la Seguretat Social, així com amb<br />
empreses privades, entre elles, Distribució de<br />
Premsa per Rutes SL i Domen SA. <br />
Links<br />
<strong>abertis</strong> logística<br />
www.<strong>abertis</strong>logistica.com<br />
MRW<br />
www.mrw.es<br />
Exterior i interior d’unes naus<br />
d’<strong>abertis</strong> logisticspark coslada.<br />
Superfície logística<br />
La nau llogada a MRW<br />
inclou tres mòduls amb una<br />
superfície de 7.312 m 2 i uns<br />
altres 438 m 2 d’oficines.<br />
El parc madrileny ocupa<br />
una superfície total de<br />
10,7 hectàrees. La zona<br />
ampliada és de 38.000 m 2 .<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 55
NOTÍCIES<br />
56 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
AEROPORTS<br />
Belfast International<br />
culmina la seva nova terminal<br />
L’aeroport gestionat per tbi modernitza les seves<br />
instal·lacions per ampliar la seva capacitat<br />
L’aeroport de Belfast International, a<br />
Irlanda del Nord, va culminar el mes<br />
de desembre passat la segona fase de remodelació<br />
de la seva terminal, gràcies a la qual<br />
la instal·lació ha ampliat la seva capacitat de<br />
passatgers. La renovació de l’edifici ha comportat<br />
l’ampliació de les seves instal·lacions<br />
i la modernització de la façana exterior.<br />
Previsió de futur<br />
Conegut com el Link de l’aeroport, la nova<br />
terminal disposa d’una façana envidriada, de<br />
9 m d’altura i amb unes dimensions capaces<br />
d’acollir al seu interior un partit de futbol sala.<br />
Després d’aquesta obra, l’aeroport internacional<br />
de Belfast tindrà la capacitat per atendre<br />
tot el trànsit aeri de passatgers de la regió<br />
en les properes dècades.<br />
En l’actualitat, l’aeroport té un volum<br />
anual de 5 milions de passatgers, encara que<br />
s’estima que el 2030 passaran per les seves<br />
instal·lacions gairebé 12 milions de viatgers.<br />
Els negocis, l’oci i els vincles històrics i culturals<br />
amb el Regne Unit, juntament amb la<br />
irrupció de les línies aèries de baix cost, han<br />
aportat creixement a l’aeroport durant<br />
l’última dècada. <br />
Link<br />
Belfast Airport<br />
www.belfastairport.com<br />
La terminal<br />
de Belfast<br />
International<br />
ha renovat i ampliat<br />
les seves<br />
instal·lacions.
AEROPORTS<br />
Cardiff, un aeroport<br />
en plena fase d’expansió<br />
Cardiff planeja renovar la seva terminal, mentre<br />
augmenta el nombre de rutes<br />
L’aeroport britànic de Cardiff també<br />
ha presentat un pla per renovar i<br />
ampliar el seu terminal, amb la finalitat d’augmentar<br />
l’oferta comercial i de dotar Gal·les<br />
d’una infraestructura més moderna. Aquest<br />
projecte, que forma part d’un programa més<br />
ampli de millora de l’aeroport, podria començar<br />
a desenvolupar-se a partir de finals<br />
d’aquest any.<br />
Les reformes previstes inclouen l’ampliació<br />
de la part frontal de la terminal, amb la<br />
creació d’un gran hall que connecti les terminals<br />
de sortides i d’arribades, actualment<br />
separades. Aquest espai permetrà també<br />
l’augment de l’oferta comercial i de restauració<br />
de la terminal.<br />
Aquest pla de redisseny de la terminal<br />
se suma a les millores que s’han portat a<br />
terme a l’aeroport durant el 2009. L’any pas-<br />
Link<br />
Cardiff Airport<br />
www.tbicardiffairport.com<br />
Vista de les<br />
instal·lacions<br />
actuals de<br />
l’aeroport.<br />
sat es va renovar l’àrea est de l’aeroport<br />
(portes d’embarcament 3-10).<br />
Així mateix, l’aeroport de Cardiff<br />
està instal·lant una nova torre de radar per<br />
al control del trànsit aeri. Aquest nou equip,<br />
dotat de tecnologia d’avantguarda, s’està<br />
posant a punt de manera que compleixi totalment<br />
amb els requisits de l’Autoritat d’Aviació<br />
Civil.<br />
Noves rutes<br />
Des de desembre, la companyia aèria KLM<br />
connecta Gal·les amb Bali, gràcies a la posada<br />
en marxa de nous vols des de Cardiff fins a<br />
l’aeroport Denpasar Ngura Rai, a Bali, via<br />
l’aeroport d’Amsterdam-Schiphol.<br />
Així mateix, a partir de març, Aer Lingus<br />
Regional operarà des de Cardiff a Dublín amb<br />
connexions als Estats Units, incloent Nova<br />
York, Boston, Chicago i Orlando. L’aerolínia<br />
(nascuda després del recent acord d’Aer Aran<br />
amb Aer Lingus) també volarà diàriament a<br />
Cork. Amb vista a la temporada d’estiu,<br />
Thomas Cook UK & Ireland ha anunciat que<br />
obrirà dues noves rutes a Màlaga-Costa del<br />
Sol i Monastir (Túnez) de maig a octubre.<br />
Aquesta operadora ja vola des de Cardiff a<br />
Espanya, Turquia, Portugal, Creta, Xipre, Malta,<br />
Grècia i Egipte. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 57
NOTÍCIES<br />
58 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
APARCAMENTS<br />
saba segueix creixent a Itàlia i Xile<br />
La companyia d’aparcaments del grup <strong>abertis</strong> manté el seu lideratge<br />
en els dos mercats, amb la posada en marxa de dos nous nuclis a Gènova<br />
i Concepción, que sumen 616 places al seu portafolis internacional<br />
El mes de desembre passat, saba<br />
Itàlia va inaugurar un nou estacionament<br />
a la ciutat de Gènova, amb una capacitat<br />
de 201 places. El nou nucli, situat a Via<br />
Canevari, contribuirà al desenvolupament i la<br />
millora d’una zona de la ciutat amb un passat<br />
industrial i que ara està experimentant un<br />
refloriment urbanístic.<br />
Amb l’obertura d’aquest aparcament,<br />
saba Itàlia conclou una fase d’un projecte<br />
més ampli, que abraça també la construcció<br />
d’un altre aparcament a Gènova per donar<br />
servei a l’Hospital de San Martino de la ciutat,<br />
on saba ja estava present a través de la gestió<br />
de l’aparcament de l’Istituto Gaslini, amb<br />
800 places de cotxe i 175 de moto. saba és<br />
líder del sector a Itàlia, on gestiona gairebé<br />
30.000 places d’aparcament.<br />
A més de les 201 places d’aparcament,<br />
el nucli de Via Canevari també inclou una àrea<br />
comercial de més de 425 m 2 destinada a donar<br />
servei al barri. Així mateix, a la superfície del<br />
pàrquing, s’ha habilitat un centre esportiu,<br />
dotat de pistes de tennis i futbol sala, i una<br />
àrea verda amb zona de jocs infantils.<br />
Expansió a Xile<br />
Per la seva banda, Saba Estacionamentos de<br />
Chile ha iniciat l’explotació d’un aparcament<br />
situat a la Plaza Tribunales de Justicia de la<br />
ciutat de Concepción, a Xile. El nou nucli<br />
d’estacionament compta amb 415 places<br />
distribuïdes en gairebé 10.600 m 2 de superfície<br />
construïda.<br />
El projecte també inclou una nova proposta<br />
de paisatgisme i arborització de la plaça,<br />
on s’ha construït una font d’aigua i un amfiteatre<br />
d’ús artístic i cultural. El conjunt suposa<br />
la remodelació d’una superfície total de més<br />
de 14.000 m 2 .<br />
L’aparcament s’ha dotat amb els darrers<br />
avenços tecnològics, com un sistema de control,<br />
circuit tancat de televisió i senyalització.<br />
Tot plegat amb l’objectiu d’oferir un servei de<br />
qualitat als seus clients, basat en la política<br />
de saba de prioritzar la innovació, l’aplicació<br />
de noves tecnologies i la concepció de l’aparcament<br />
com un element fonamental per a la<br />
mobilitat.<br />
A més, la posada en marxa d’aquest<br />
estacionament contribueix a descongestio-<br />
El nou aparcament<br />
a la Via Canevari<br />
de Gènova, Itàlia,<br />
té una capacitat<br />
per a 201 places.<br />
nar una zona de la ciutat que registra elevats<br />
nivells de trànsit, contribuint a millorar la<br />
qualitat de vida dels ciutadans gràcies a una<br />
major comoditat i seguretat.<br />
Després d’aquesta inauguració, saba<br />
passa a gestionar un total de 15 aparcaments<br />
a Xile, amb una capacitat conjunta de gairebé<br />
9.000 places i més de 3,5 milions de clients<br />
a les ciutats de Santiago, Concepción i Valparaíso.
Les instal·lacions<br />
disposen de 295<br />
noves places.<br />
APARCAMENTS<br />
L’aparcament de Vilafranca del<br />
Penedès duplica la seva capacitat<br />
Les obres han unit l’aparcament de la plaça<br />
amb un nou nucli a la Rambla de Sant Francesc<br />
saba ha portat a terme unes obres<br />
d’ampliació en què ha invertit 6 milions<br />
d’euros, que han consistit en la construcció<br />
d’un aparcament de dues plantes en<br />
el subsòl de la rambla de Sant Francesc,<br />
connectat per un túnel amb el pàrquing<br />
de la plaça.<br />
L’alcalde de Vilafranca del Penedès, Pere<br />
Regull, i el director general de saba, Josep<br />
Canós, van inaugurar al desembre l’ampliació<br />
APARCAMENTS<br />
saba, referent en els aparcaments<br />
dels aeroports espanyols<br />
saba s’ha consolidat en els darrers<br />
mesos com un dels operadors de referència<br />
en la gestió dels aparcaments d’aeroports<br />
espanyols. Recentment, Aena, l’ens de<br />
gestió dels aeroports espanyols, ha adjudicat<br />
a la filial d’aparcaments d’<strong>abertis</strong> la gestió<br />
dels aparcaments dels aeroports de Tenerife<br />
Sud, Almeria i Pamplona.<br />
saba ja gestiona els estacionaments dels<br />
aeroports de Barcelona-El Prat, Girona i Reus.<br />
de l’aparcament subterrani que gestiona<br />
la companyia a la plaça del Penedès.<br />
Les obres, que es van iniciar el març del<br />
2008, han consistit en l’ampliació de l’aparcament<br />
en 295 noves places, repartides<br />
en dues plantes subterrànies i ubicades en<br />
el subsòl de la rambla de Sant Francesc.<br />
Així mateix, s’ha construït un túnel<br />
dos nivells sota l’avinguda de Tarragona que<br />
connecta les dues zones de l’aparcament.<br />
En total, la companyia suma un total de gairebé<br />
40.000 places gestionades en aeroports espanyols.<br />
Fora d’Espanya, el portafolis de saba<br />
també compta amb l’aparcament de l’aeroport<br />
de Bríndisi (Itàlia), amb 488 places.<br />
L’aeroport de Tenerife Sud és el setè aeroport<br />
d’Espanya en volum de viatgers, amb 8,5<br />
milions de passatgers anuals el 2008. L’aparcament<br />
està compost d’11 zones amb un total<br />
de 2.460 places.<br />
L’estacionament disposa dels darrers<br />
avenços tecnològics, amb l’objectiu d’oferir<br />
un servei de qualitat als seus clients, basat<br />
en la política de saba de prioritzar la innovació<br />
i l’aplicació de les noves tecnologies en<br />
els aparcaments que gestiona.<br />
Més presència a la ciutat<br />
L’ampliació de l’aparcament de plaça del<br />
Penedès consolida la presència de saba a la<br />
ciutat com a operador de referència en el<br />
sector de l’aparcament.<br />
La companyia gestiona també el nucli<br />
de Cal Rondina, de 240 places, situat a l’encreuament<br />
dels carrers Cid i Santa Clara;<br />
així com la zona blava, amb un total de 585<br />
places d’estacionament en superfície. En<br />
total, saba gestiona més de 1.300 places<br />
a Vilafranca del Penedès. <br />
Contractes de tres anys<br />
L’aparcament de l’aeroport d’Almeria disposa<br />
de 830 places (de les quals, 680 són de rotació),<br />
mentre que el de Pamplona en té 502<br />
places.<br />
Els contractes de gestió de les tres darreres<br />
adjudicacions tenen una durada de tres<br />
anys, prorrogables en dos anys més. <br />
Links<br />
saba<br />
www.saba.es<br />
Aena<br />
www.aena.es<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 59
NOTÍCIES<br />
60 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
FUNDACIÓ ABERTIS<br />
Un gran Grup amb cor<br />
<strong>abertis</strong> presenta el seu Programa de Voluntariat Corporatiu<br />
TEXT Albert Rossell | FOTOS Miquel González<br />
<strong>abertis</strong> va celebrar, els dies 1 i 2 de<br />
desembre, el Dia del Voluntariat,<br />
avançant-se així al 5 de desembre –Dia Internacional<br />
del Voluntariat– i emmarcant la<br />
iniciativa dins dels actes del desè aniversari<br />
de la fundació <strong>abertis</strong>. Aquesta celebració,<br />
a més, ha significat l’inici del Programa de<br />
Voluntariat Corporatiu Voluntaris, una iniciativa<br />
sorgida dels propis treballadors i que<br />
s’ha gestat amb el suport del Grup.<br />
Presentacions d’organitzacions no governamentals<br />
(ONG), recollida d’aliments, roba<br />
i joguines, aportacions econòmiques i caminades<br />
solidàries van ser algunes de les activitats<br />
del Dia del Voluntariat als edificis<br />
corporatius d’<strong>abertis</strong> a Barcelona i als centres<br />
de treball d’<strong>abertis</strong> telecom, aumar i<br />
iberpistas. La suma de les moltes petites<br />
voluntats va donar resultats com la recollida<br />
de 2.650 kg d’aliments i 1.680 kg de roba<br />
arreu d’ Espanya.<br />
A Barcelona<br />
Un total de 10 institucions i ONG van presentar<br />
els seus projectes per sensibilitzar<br />
els treballadors del Grup i captar voluntaris.<br />
Van ser Creu Roja, l’Institut Guttmann, la<br />
Fundación Mambré, Telecos Sin Fronteras,<br />
l’Asociación Prevención de Accidentes de<br />
Tráfico P(A)T, la Fundación Marianao,<br />
l’associació FAREM, la Fundación Banco de<br />
Alimentos, la Fundación Formación y Trabajo,<br />
i l’Hospital Sant Joan de Déu.<br />
També es va recollir roba usada per<br />
al projecte Roba Amiga, i aliments (arròs i<br />
llegums) per al Banc d’Aliments. Els treballadors<br />
van poder fer una aportació voluntària<br />
d’1 euro als Esmorzars solidaris als establiments<br />
del Parc Logístic de la Zona Franca.<br />
Aquestes donacions (un total de 637 euros)<br />
també es van destinar al Banc d’Aliments.<br />
D’altra banda, gairebé 200 treballadors<br />
del Grup i familiars van participar en la Caminada<br />
solidària pel Parc de Collserola de Barcelona<br />
per unir-se al projecte Apadrina<br />
un tractament, de l’Hospital Sant Joan de<br />
Déu. Amb l’aportació econòmica de 10 euros<br />
que la fundació <strong>abertis</strong> va realitzar per<br />
cada participant, es va assolir la xifra de 2.000<br />
euros que serviran per portar a terme 100<br />
tractaments hospitalaris a nens i nenes de<br />
Sierra Leone.<br />
Diverses<br />
institucions<br />
i ONG, entre<br />
elles Creu Roja, van<br />
presentar els seus<br />
projectes per<br />
sensibilitzar els<br />
treballadors del<br />
Grup i captar<br />
voluntaris.
A <strong>abertis</strong> telecom<br />
Van participar en la recollida de roba usada<br />
els treballadors de les oficines de Barcelona<br />
i Madrid, a més dels centres d’Andalusia,<br />
Astúries, Balears, Canàries, Castella-la Manxa,<br />
Castella i Lleó, Extremadura, Galícia, Múrcia,<br />
País Basc, València i Saragossa. Totes aquestes<br />
donacions van tenir com a destinació el<br />
projecte Roba Amiga.<br />
A aumar<br />
A més de la recollida d’arròs, llegums i pasta<br />
per al Banc d’Aliments, també es va lliurar<br />
roba usada i camises noves per a Cáritas i<br />
Cottolengo. La campanya es va portar a terme<br />
a les oficines centrals de València i Sevilla,<br />
i als peatges troncals i centres de treball de<br />
les autopistes AP-7 i AP-4.<br />
A iberpistas<br />
El Dia del Voluntariat es va celebrar al centre<br />
d’Explotació de San Rafael. Hi van fer les seves<br />
presentacions les organitzacions Cáritas<br />
Segovia, Aida Books & More, A.JE.MA, Creu<br />
Roja Segòvia i AMREF. A més, es van recaptar<br />
591 euros en un partit de futbol solidari i<br />
es van comprar 150 agendes editades per<br />
la Fundació IUVE.<br />
Així mateix, hi va haver recollida<br />
d’aliments i de joguines. Els aliments es van<br />
destinar a la campanya d’ajuda humanitària<br />
per als nens de Benín, impulsada per la parròquia<br />
d’El Espinar i Mensajeros de la Paz. Les<br />
350 joguines recollides es van lliurar als nens<br />
necessitats de les parròquies de Segòvia, a<br />
l’associació AJEMA de Madrid i a les famílies<br />
necessitades del municipi d’El Espinar.<br />
Compromís amb la societat<br />
El Programa de Voluntariat Corporatiu suposa<br />
un pas més en el procés d’implicació d’<strong>abertis</strong><br />
amb la comunitat i el teixit social, un compromís<br />
que contempla el Pla Estratègic de<br />
Responsabilitat Social. Mitjançant aquesta<br />
iniciativa, la companyia facilita als treballadors<br />
un marc per poder desenvolupar activitats<br />
de voluntariat durant el seu temps lliure.<br />
En aquest sentit, el Grup ha posat a l’abast<br />
Mitjançant el<br />
Programa de<br />
Voluntariat<br />
Corporatiu,<br />
<strong>abertis</strong> facilita<br />
als treballadors<br />
un marc per<br />
desenvolupar<br />
activitats de<br />
voluntariat en<br />
el seu temps lliure.<br />
del Comitè Central de Voluntariat eines com<br />
la intranet corporativa i els canals de comunicació<br />
interna de les diferents empreses del<br />
Grup. La intranet arriba a uns 3.000 treballadors<br />
i ha estat una de les vies utilitzades per<br />
enquestar els treballadors sobre el seu interès<br />
per col·laborar en projectes solidaris. Amb la<br />
resta de canals de comunicació de les unitats<br />
de negoci, es poden assolir els 5.888 treballadors<br />
del Grup a Espanya.<br />
En el marc de Voluntaris, es crearan, a<br />
partir d’aquest any, diferents comitès locals<br />
de voluntariat, que avaluaran els projectes<br />
proposats pels treballadors. Aquelles propostes<br />
que siguin aprovades es comunicaran a<br />
la resta de voluntaris perquè puguin<br />
col·laborar. També està previst estendre el<br />
Dia del Voluntariat a les unitats de negoci<br />
dels diferents països. <br />
Link<br />
fundació <strong>abertis</strong><br />
www.fundacio<strong>abertis</strong>.org<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 61
NOTÍCIES<br />
62 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
L’exposició s’ha renovat<br />
el 2009 com una de les<br />
grans actuacions de<br />
la fundació <strong>abertis</strong> en<br />
el seu desè aniversari.<br />
FUNDACIÓ ABERTIS<br />
Castellet reescriu<br />
la seva història<br />
En el seu desè aniversari, la fundació <strong>abertis</strong> renova<br />
el discurs museogràfi c del castell, el passat del qual<br />
es remunta 2.500 anys enrere, fi ns a temps dels ibers<br />
TEXT Albert Rossell | FOTOS Josep Loaso<br />
Avui sabem que la història del castell<br />
de Castellet no comença a l’Edat Mitjana,<br />
sinó que la primera fortalesa és d’època<br />
ibera o, el que és el mateix, té una edat<br />
d’aproximadament 2.500 anys, tal com indiquen<br />
els estudis arqueològics realitzats. També<br />
s’ha confi rmat la seva ocupació romana.<br />
Amb aquests estudis, es pot evidenciar<br />
que el lloc sempre ha estat vinculat a la vigilància<br />
de les vies de comunicació, de la gran<br />
via que va ser la Via Heraclia, després rebatejada<br />
pels romans com a Via Augusta, i el traçat<br />
de la qual coincideix amb el de l’actual autopista<br />
AP-7. Tota aquesta informació queda<br />
Fragments de<br />
ceràmica trobats<br />
a Castellet<br />
juntament amb<br />
peces cedides<br />
per l’Ajuntament<br />
de Cerdanyola<br />
del Vallès.
ecollida en la nova exposició que hi ha a<br />
l’espai museu del castell de Castellet.<br />
Un passeig per la història<br />
L’exposició s’ha renovat durant el 2009,<br />
com una de les actuacions de la fundació<br />
<strong>abertis</strong> en el seu desè aniversari. L’antic<br />
discurs museogràfic arrencava el 976, data<br />
en què apareix la primera documentació<br />
escrita relativa a Castellet de la que es<br />
té constància.<br />
A la nova exposició, en entrar a l’Edifici<br />
de la Història del castell, els visitants poden<br />
veure l’itinerari que utilitzaven els romans per<br />
anar des de Gades (Cadis) a Roma, segons<br />
els vasos de Viccarello, i com canviava el nom<br />
de la via en els seus diferents trams. També<br />
es mostren els detalls de la Via Augusta al<br />
seu pas per Catalunya i per la comarca del<br />
Horaris i reserves<br />
Les visites guiades se<br />
celebren els dissabtes i<br />
diumenges, de 10 a 14 hores.<br />
És recomanable realitzar<br />
la reserva llamando al<br />
telèfon 902 430 462.<br />
Les visites són gratuïtes.<br />
Penedès, així com les fortaleses i les torres<br />
existents a aquests territoris.<br />
Ja en l’espai museu, un audiovisual amplia<br />
aquesta informació. El documental mostra<br />
la necessitat que tenien els romans de<br />
mantenir unes bones vies de comunicació<br />
per transportar béns, traslladar els exèrcits o<br />
disposar d’un sistema de correu eficaç. També<br />
parla de la senyalització dels camins, dels<br />
castells de vigilància i de les mansions per al<br />
descans dels viatgers. Salvant les distàncies<br />
en el temps, vindrien a ser els primers antecedents<br />
de l’AP-7, dels punts quilòmetres i<br />
de les àrees de descans i de servei.<br />
El museu exhibeix, a més, algunes troballes<br />
de la intervenció arqueològica realitzada<br />
el 2007 a Castellet. Els fragments de ceràmica<br />
trobats es complementen amb peces cedides<br />
per l’Ajuntament de Cerdanyola del Vallès,<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 63
NOTÍCIES<br />
64 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
que ajuden a entendre a quina mena de peces<br />
ceràmiques pertanyerien les restes trobades<br />
en el subsòl dels patis del castell.<br />
L’exposició continua exhibint diferents<br />
maquetes que mostren l’evolució del castell<br />
medieval fins al segle XVI. Un segon documental<br />
mostra les diferents reconstruccions<br />
experimentades pel castell en època medieval<br />
i fins a arribar el 1999. Aquell any, <strong>abertis</strong><br />
va comprar Castellet a l’Hospital de Nens de<br />
Barcelona i va portar a terme una profunda<br />
rehabilitació per convertir unes runes en la<br />
seu de la seva fundació.<br />
Des de la posada en marxa del nou discurs<br />
museogràfic, a l’octubre, la visita dura<br />
uns 45 minuts. Les visites guiades se celebren<br />
els dissabtes i els diumenges, de 10 a 14 hores.<br />
Per a un millor aprofitament de l’estada,<br />
es fan grups d’unes 20 persones i és recomanable<br />
realitzar la reserva trucant al telèfon<br />
902 430 462. Les visites són gratuïtes. Al web<br />
de la fundació <strong>abertis</strong> (www.fundacio<strong>abertis</strong>.org)<br />
es pot trobar un mapa per accedir a<br />
Castellet. La fortalesa també obre les seves<br />
portes durant el Mercat Medieval de Castellet<br />
i el dia del concert de Festa Major de<br />
la localitat. En total, 5.495 persones van<br />
visitar el castell el 2009, un 18% menys<br />
que l’any anterior a causa dels mesos<br />
que l’exposició va romandre tancada per a<br />
la seva renovació.<br />
Espai obert a la societat civil<br />
L’Edifici del Coneixement del castell acull<br />
reunions corporatives i se cedeix a organitzacions<br />
sense ànim de lucre perquè celebrin<br />
les seves reunions de treball, conferències,<br />
jornades i seminaris.<br />
Algunes de les institucions que han passat<br />
per Castellet al llarg del darrer any són la<br />
Fundación Amigos del Museo del Prado, la<br />
Fundación Francisco Godia, el Global Reporting<br />
Initiative, el Cercle d’Infraestructures, la<br />
Fundació CIDOB (Centro de Estudios Internacionales<br />
de Barcelona) i el Centre d’Estudis<br />
Jordi Pujol. <br />
L’exposició recorda<br />
que el castell<br />
sempre ha<br />
estat vinculat<br />
a la vigilància<br />
de les vies de<br />
comunicació.
FUNDACIÓ ABERTIS<br />
El Parc de Collserola rep més<br />
de dos milions de visites a l’any<br />
La fundació <strong>abertis</strong> promou un estudi sobre la mobilitat i la freqüentació<br />
de l’usuari del parc, gràcies al seu interès mediambiental<br />
TEXT Albert Rossell | FOTOS Parc de Collserola i Josep Loaso<br />
El Parc de Collserola rep cada any més<br />
de dos milions de visites d’usuaris que<br />
valoren, sobretot, la neteja, la senyalització i<br />
les àrees d’oci. Les motivacions dels visitants<br />
per a anar al parc són diverses: caminar i passejar<br />
(44%), anar en bicicleta, fer jòguing o<br />
practicar un altre esport (27%), utilitzar les<br />
àrees d’oci (7%), gaudir de la natura (7%) i<br />
participar en les activitats guiades i formatives<br />
(3%), entre d’altres. Aquestes són algunes<br />
de les conclusions de la investigació<br />
Freqüentació i mobilitat dels usuaris del Parc<br />
de Collserola, encarregada a l’Institut<br />
d’Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona<br />
i presentada al febrer en una jornada<br />
científica al castell de Castellet. L’estudi ha<br />
rebut el suport de la fundació <strong>abertis</strong> gràcies<br />
al seu interès tant des del punt de vista de la<br />
mobilitat com del medi ambient i la biodiversitat.<br />
Collserola és un parc periurbà l’àrea del<br />
qual –més de 8.000 hectàrees– s’estén per 9<br />
municipis amb un total d’1,9 milions<br />
d’habitants: Barcelona, Cerdanyola del Vallès,<br />
Esplugues de Llobregat, Molins de Rei, Mont-<br />
Un 27% dels<br />
usuaris van al<br />
Parc de Collserola<br />
a fer esport.<br />
cada i Reixach, El Papiol, Sant Cugat del Vallès,<br />
Sant Feliu de Llobregat i Sant Just Desvern.<br />
Barcelona aporta el 41% de les visites, i Sant<br />
Cugat i Cerdanyola, un 13% cadascun.<br />
Danys als ecosistemes<br />
La majoria de visitants accedeix al parc en<br />
transport privat (43%), caminant (35%) i en<br />
bicicleta (11%). Només un 18% dels barcelonins<br />
accedeix al parc en transport públic. En<br />
altres municipis, l’orografia permet que un<br />
Les frases<br />
“Cal buscar<br />
l’equilibri entre<br />
biodiversitat<br />
i ús públic”.<br />
Núria Buenaventura,<br />
directora general<br />
de Medi Natural de<br />
la Generalitat.<br />
“L’estudi és<br />
important per tenir<br />
dades per poder actuar”.<br />
Josep Perpinyà,<br />
vicepresident executiu<br />
del Parc de Collserola.<br />
“La biodiversitat és<br />
el millor indicador de<br />
la salut mediambiental<br />
d’un territori”.<br />
Martí Boada, membre<br />
del Comitè Científic de<br />
la fundació <strong>abertis</strong>.<br />
58% de les persones entri al parc caminant.<br />
Un cop allà, la immensa majoria dels usuaris<br />
fa un itinerari d’anada i tornada a peu entre<br />
dos punts del parc. Determinats punts suporten<br />
més de 35.000 desplaçaments anuals. La<br />
forta pressió humana que rep el parc està<br />
causant danys als seus ecosistemes i a algunes<br />
de les espècies que l’habiten. Precisament<br />
l’estudi ha de ser un document de treball per<br />
als gestors de Collserola que els ajudi en la<br />
seva presa de decisions. <br />
La jornada va omplir la Sala Fòrum del castell de Castellet.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 65
NOTÍCIES<br />
66 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
FUNDACIÓ ABERTIS<br />
<strong>abertis</strong> col·labora en la restauració<br />
de l’històric claustre del<br />
Monestir de Vallbona<br />
Monument històric-artístic d’interès nacional des del 1931,<br />
Santa Maria de Vallbona presenta un deteriorament derivat<br />
del pas del temps després de complir més de 850 anys d’antiguitat<br />
Com a part del seu compromís amb la<br />
preservació del patrimoni històric, el<br />
grup <strong>abertis</strong> col·labora amb les obres de rehabilitació<br />
de l’ala est i de l’ala sud del Monestir<br />
de Santa Maria de Vallbona. Habitat per monges<br />
cistercencs des de fa 850 anys, aquest<br />
edifici declarat monument històric-artístic<br />
d’interès nacional està situat a Vallbona de les<br />
Monges (Lleida).<br />
A causa del pas del temps, el clima i diverses<br />
obres, el conjunt del monestir s’ha anat<br />
deteriorant. L’edifici pateix problemes estructurals,<br />
derivats d’una progressiva deformació<br />
provocada per diverses causes. Així mateix,<br />
presenta esquerdes als arcs i murs a causa del<br />
desplaçament horitzontal de la construcció.<br />
Nombrosos carreus, dovelles i capitells de pedra<br />
pateixen problemes d’envelliment i de degradació.<br />
El monestir també té problemes<br />
d’estanquitat de la coberta, especialment en<br />
el seu perímetre i en la zona d’evacuació de les<br />
aigües pluvials.<br />
En el marc de la seva política de Responsabilitat<br />
Social Corporativa, <strong>abertis</strong> contribueix<br />
al foment i la difusió dels valors culturals, amb<br />
una atenció preferent al patrimoni històric.<br />
Com a exemple d’això, el Grup ha portat a<br />
terme la restauració del castell de Castellet, a<br />
Castellet i la Gornal, i la conservació del planter<br />
romà del Mèdol. <br />
El deteriorament<br />
afecta<br />
principalment<br />
carreus, dovelles i<br />
capitells de pedra.
FUNDACIÓ ABERTIS<br />
La fundació <strong>abertis</strong>, amb<br />
el mil·lenari de Montserrat<br />
El passat 25 de novembre es va celebrar<br />
una pregària amb motiu de la<br />
finalització dels treballs de restauració de les<br />
vidrieres del cambril de la Verge, al Monestir<br />
de Montserrat. A la cerimònia van assistir,<br />
entre d’altres, Josep Maria Soler, abat<br />
del monestir; Sergi Loughney, director de la<br />
fundació <strong>abertis</strong>; i Tobías Martínez, director<br />
general d’<strong>abertis</strong> telecom.<br />
La restauració s’ha dut a terme gràcies<br />
a la col·laboració de la fundació <strong>abertis</strong> amb<br />
Fundació Abadia de Montserrat 2025, entitat<br />
que treballa per a la celebració del mil·lenari<br />
del santuari. <br />
Els treballs<br />
de restauració<br />
formen part<br />
dels preparatius<br />
de la celebració del<br />
mil·lenari del santuari<br />
de Montserrat.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 67
BREUS<br />
68 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
ABERTIS AUTOPISTAS<br />
Seminari sobre<br />
gestió ambiental<br />
del trànsit<br />
El Col·legi d’Enginyers de Camins,<br />
Canals i Ports de Catalunya (CECCP)<br />
i el Reial Automòbil Club de Catalunya (RACC)<br />
van organitzar el mes passat de gener<br />
un seminari sobre gestió ambiental del trànsit<br />
que va comptar amb la participació<br />
d’<strong>abertis</strong> autopistas, el CENIT i el Servei<br />
Català de Trànsit (SCT). La jornada va buscar<br />
mostrar els motius que porten les diferents<br />
parts implicades a aplicar criteris mediambientals<br />
a l’hora de determinar el sistema de<br />
gestió del trànsit.<br />
Durant el seminari es van explicar les<br />
experiències i les aplicacions més significatives,<br />
es van debatre els avantatges i els inconvenients,<br />
i es va descriure la realitat del moment<br />
i les perspectives d’aplicació en el futur.<br />
L’exposició d’<strong>abertis</strong> autopistas va<br />
introduir la pròpia gestió de les autopistes<br />
com una gestió ambiental, on els recursos<br />
destinats a la vigilància, el control i la gestió<br />
de les incidències es posicionen com a factors<br />
clau per mantenir la fluïdesa del trànsit. Es<br />
va destacar la sensorització de la infraestructura<br />
i els panells de missatgeria variable com<br />
a interfície amb l’usuari.<br />
D’altra banda, i en relació amb els sistemes<br />
de peatge, es va exposar el projecte de<br />
transformació del peatge obert a tancat i els<br />
programes de descompte associats als sistemes<br />
de pagament OBE. <br />
El seminari va analitzar l’aplicació<br />
de criteris mediambientals a l’hora de<br />
determinar el sistema de gestió del trànsit.
ABERTIS<br />
Exposició al<br />
Palau Robert<br />
Des del passat novembre, l’Agència<br />
de Patrocini i Mecenatge de la Generalitat<br />
de Catalunya organitza al Palau Robert<br />
de Barcelona l’exposició Xarxa d’Infraestructures,<br />
en què el grup <strong>abertis</strong> té una representació<br />
important. Es tracta d’una mostra<br />
de tot allò que s’ha fet, s’està fent i es farà en<br />
matèria d’infraestructures.<br />
Els continguts de l’exposició giren al<br />
voltant del benefici social que significarà la<br />
implantació, al nostre territori, d’una sèrie<br />
d’infraestructures previstes per a un futur<br />
immediat, a mig termini o en un horitzó més<br />
llunyà. L’audiovisual ha estat l’eina elegida<br />
per comunicar als visitants el discurs expositiu<br />
que s’estructura sota la idea del transcurs<br />
d’un dia en la vida d’una ciutadana catalana<br />
que en certs moments es connectarà a les<br />
diferents xarxes infraestructurals. <br />
L’exposició Xarxa d’Infraestructures<br />
mostra els beneficis socials de<br />
la implantació d’una sèrie<br />
d’infraestructures previstes<br />
en un futur immediat.<br />
AUMAR<br />
Millora de la<br />
seguretat a aumar<br />
La Guàrdia Civil de la ComunitatValenciana<br />
i aumar han firmat un Protocol<br />
de Col·laboració que aconsegueix estrènyer<br />
encara més la cooperació de la companyia amb<br />
les Forces de Seguretat de l’Estat, i la finalitat<br />
essencial del qual és millorar la seguretat ciutadana<br />
a l’autopista AP-7 Tarragona-València-<br />
Alacant i, en particular, a les àrees de servei de<br />
Sagunto, La Safor, La Plana, Benicarló, La Ribera<br />
i La Marina. Aquest nou i innovador projecte,<br />
que possibilita a més la gestió eficaç de les<br />
darreres tecnologies, posa en relleu la voluntat<br />
de les dues parts de coordinar i d’unir esforços,<br />
per tal de millorar la salvaguarda dels usuaris<br />
de les autopistes.<br />
En aquest sentit, aumar, igual que la<br />
resta de concessionàries d’autopistes del grup<br />
<strong>abertis</strong>, es troba implicada en el desenvolupament<br />
constant de mesures que comportin<br />
més seguretat a les autopistes. <br />
ABERTIS AUTOPISTAS<br />
‘La Seguretat Viària<br />
a l’Empresa. Bones<br />
Pràctiques’<br />
<strong>abertis</strong> va participar el passat mes de<br />
gener en una trobada organitzada per<br />
la Dirección General de Tráfico (DGT), la Fundación<br />
Española para la Seguridad Vial (FESVIAL)<br />
i l’Instituto Nacional de Seguridad e Higiene<br />
en el Trabajo (INSHT), en què es va analitzar la<br />
problemàtica dels accidents laborals per accident<br />
de trànsit i les claus per a la millora de la<br />
seva prevenció. EAn la jornada van participar<br />
12 empreses, entre elles <strong>abertis</strong> autopistas,<br />
que va presentar experiències en seguretat<br />
viària dins del marc de la prevenció de riscos<br />
laborals, destacant el compromís pel benestar<br />
dels treballadors i la incorporació de la seguretat<br />
viària en els seus plans de formació a través<br />
de cursos de conducció segura, mòduls de seguretat<br />
viària, entre d’altres. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 69
BREUS<br />
RSC<br />
70 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
PREMI EMPRESARIAL<br />
El grup <strong>abertis</strong>,<br />
guardonat amb<br />
els premis Amec<br />
El passat 15 d’octubre es van celebrar<br />
a Barcelona els premis Amec, que<br />
en aquesta edició van guardonar el grup<br />
<strong>abertis</strong> per haver contribuït a la projecció<br />
d’una imatge internacional positiva del<br />
nostre país. El secretari corporatiu d’<strong>abertis</strong>,<br />
Joan A. Margenat, va ser l’encarregat de<br />
recollir el premi.<br />
Amec, amb seu central a Barcelona i<br />
oficines a Madrid i Xangai, és pionera en<br />
el foment de la internacionalització i la<br />
innovació de les empreses industrials, com<br />
a eines indispensables, en un món globalitzat,<br />
per augmentar la seva competitivitat.<br />
Amb més de 200 activitats realitzades durant<br />
el passat 2009, un 60% d’elles a l’exterior,<br />
Amec recolza l’empresa a través dels<br />
seus serveis i defensa dels seus interessos<br />
davant els organismes empresarials i polítics<br />
competents. <br />
<strong>abertis</strong>, entre<br />
les 22 primeres<br />
empreses<br />
espanyoles<br />
de l’anuari de<br />
sostenibilitat<br />
<strong>abertis</strong> se situa entre les 22 empreses<br />
espanyoles que han obtingut llocs<br />
de podi en cada ús dels seus sectors en l’anuari<br />
sobre responsabilitat social elaborat per<br />
les consultores britàniques SAM i PricewaterhouseCoopers.<br />
L’anuari, titulat La inversió sostenible:<br />
el paradigma per als inversors institucionals,<br />
aposta per la inversió que integri indicadors<br />
socials, mediambientals, inclou també<br />
les millors empreses per a cadascun dels<br />
58 sectors productius analitzats.<br />
En total, s’han estudiat les polítiques<br />
i les estratègies de responsabilitat social<br />
de 392 companyies, destacant en cadascun<br />
dels sectors medalles d’or, plata i bronze. De<br />
les empreses espanyoles, Abertis Infraestructuras,<br />
Gamesa, Iberdrola, Telefónica, Gas<br />
Natural, Repsol, Acciona, FCC i Agbar han<br />
obtingut la màxima qualifi cació. Dins de les<br />
El secretari corporatiu d’<strong>abertis</strong>, Joan A. Margenat,<br />
en el moment de recollir el premi Amec atorgat a la companyia.<br />
empreses del sector de transport industrial,<br />
Abertis Infraestructuras ha aconseguit l’or,<br />
sobre 25 empreses d’un total de 58. En total,<br />
les consultores van atorgar 97 distincions<br />
d’or, 84 de plata i 65 de bronze. <br />
Portada de l’anuari<br />
que elaboren les<br />
consultores SAM i<br />
PricewaterhouseCoopers.
INVESTOR’S BALANÇ BORSARI 74<br />
Les accions d’<strong>abertis</strong> van tancar<br />
el darrer exercici amb un<br />
31% a l’alça després de la<br />
millora dels dos últims mesos<br />
Resultats 2009<br />
<strong>abertis</strong> consolida<br />
el seu model de negoci
INVESTOR’S<br />
LINK<br />
PREMIS<br />
ECONÒMICS<br />
Els Premis CFA, organitzats per l’Institut CFA<br />
(Chartered Financial Analyst) amb el suport del<br />
diari El Economista i Criteria CaixaCorp, van<br />
analitzar en edicions anteriors les empreses<br />
Antena 3, Sol Meliá, Banco Santander i Telefónica.<br />
Concurs universitari<br />
<strong>abertis</strong>, objecte<br />
d’estudi als<br />
V Premis CFA<br />
d’anàlisi borsària<br />
L’equip de la Universitat Carlos III de Madrid<br />
obté el primer premi i defensarà el seu estudi al<br />
concurs europeu que se celebrarà a Istanbul (Turquia)<br />
TEXT I FOTOS <strong>abertis</strong><br />
El passat mes de febrer es va celebrar<br />
la V edició dels Premis CFA, organitzats<br />
per CFA (Chartered Financial Analyst) i patrocinats<br />
pel diari econòmic El Economista i<br />
Criteria CaixaCorp, i en què set equips van<br />
competir amb la realització d’una anàlisi<br />
borsària sobre <strong>abertis</strong>, companyia escollida<br />
en aquesta edició del concurs per ser objecte<br />
d’estudi.<br />
Per segona vegada en la història del certamen,<br />
el premi va recaure en un equip de la<br />
Universitat Carlos III de Madrid, conformat<br />
per quatre joves estudiants: Ruta Kmiliauskaite<br />
(Lituània), Hylke Hertoghs (Holanda),<br />
Rebecca Grabotin (Alemanya) i Martin Zimmermann<br />
(Alemanya).<br />
En una trobada amb <strong>link</strong> <strong>abertis</strong>, tots ells<br />
es van mostrar molt satisfets amb el premi<br />
aconseguit i van destacar les bones sensacions<br />
que els ha provocat l’estudi d’una companyia<br />
com <strong>abertis</strong>. “Es tracta d’una companyia<br />
molt complexa –van assenyalar–, ja que<br />
compta amb diferents negocis i una diversifi<br />
cació geogràfi ca molt àmplia, fet que complica<br />
l’anàlisi”. Els membres de l’equip guanyador<br />
van coincidir en assenyalar que es<br />
tracta d’una empresa amb molts reptes de<br />
futur. En aquest sentit, un dels seus membres,<br />
Rebecca Grabotin, s’atrevia a defi nir <strong>abertis</strong><br />
72 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
com “un gran vaixell en un mar revolt”.<br />
Els guardonats amb el premi CFA van<br />
assistir a la presentació dels resultats de la<br />
companyia, que van portar a terme el president<br />
d’<strong>abertis</strong>, Salvador Alemany, i el director<br />
general fi nancer, José Aljaro, i que es va celebrar<br />
a la Borsa de Madrid el passat 25 de febrer.<br />
Els integrants de l’equip guanyador es van<br />
mostrar “molt impressionats pels resultats,<br />
en particular pel nivell de creixement de<br />
l’Ebitda el 2009”, tenint en compte la difícil<br />
conjuntura econòmica en el darrer exercici.<br />
En aquest sentit, Hylke Hertoghs, es va manifestar<br />
“satisfet”, ja que els resultats van estar<br />
en línia amb les previsions que va utilitzar el<br />
seu equip. Va assenyalar també que “<strong>abertis</strong><br />
ha de continuar creixent en els propers anys,<br />
el mercat ho demana i la companyia ho pot<br />
assumir gràcies al seu alt nivell de generació<br />
de cash fl ow”.<br />
Visió de futur<br />
Els premis CFA, que van ser creats fa un lustre,<br />
tenen com a objectiu descobrir els futurs<br />
analistes que s’encarregaran de recomanar<br />
als inversors oportunitats d’inversió en<br />
borsa, i els qui podrien en un futur encarregarse<br />
de gestionar els grans patrimonis dels<br />
fons d’inversió.
INVERSIÓ<br />
DE FUTUR<br />
2<br />
Els premis CFA van néixer<br />
amb l’objectiu de descobrir<br />
futurs analistes i possibles<br />
gestors de fons d’inversió.<br />
— 1 —<br />
Foto de família dels set<br />
equips participants.<br />
— 2 —<br />
Ruta Kmiliauskaite,<br />
Rebecca Grabotin,<br />
Martin Zimmermann<br />
i Hylke Hertoghs,<br />
membres de l’equip<br />
guanyador, amb<br />
José Aljaro, director<br />
general Financer<br />
d’<strong>abertis</strong> (al centre).<br />
En edicions anteriors, les empreses a<br />
analitzar van ser Antena 3, Sol Meliá, Banco<br />
Santander i Telefónica.<br />
Propers reptes<br />
L’equip guanyador competirà també a nivell<br />
europeu a la ronda següent dels premis, que<br />
se celebraran a Istanbul (Turquia). Posteriorment,<br />
si aconsegueix imposar-se en el concurs<br />
europeu, tindrà la possibilitat de viatjar a Hong<br />
Kong (Xina), on se celebrarà el certamen mundial.<br />
“Tindrem competidors molt forts a Istanbul,<br />
però ens motiva sentir-nos orgullosos del<br />
treball que presentem, al marge de si guanyem<br />
o no”, comenta Rebecca Grabotin.<br />
PROJECCIÓ<br />
MUNDIAL<br />
L’equip guanyador<br />
competirà a la ronda<br />
europea, a Istanbul, i en<br />
el cas que venci, anirà al<br />
mundial, a Hong Kong.<br />
ABERTIS HA DE CONTINUAR CREIXENT<br />
EN ELS PROPERS ANYS, EL MERCAT HO<br />
DEMANA I LA COMPANYIA HO POT<br />
ASSUMIR GRÀCIES AL SEU ALT NIVELL<br />
DE GENERACIÓ DE ‘CASH FLOW’”<br />
Hylke Hertoghs<br />
1<br />
“Volem gaudir de l’experiència de<br />
ser allà, i si guanyem, millor”, puntualitza<br />
Ruta Kmiliauskaite. També apunta que<br />
“a Turquia serà més important la part de<br />
preguntes del jurat, que voldrà aprofundir<br />
en la companyia, ja que a diferència del<br />
jurat espanyol, aquest no la coneix. Allà es<br />
valorarà més la confiança que mostrem i la<br />
seguretat en les respostes a les preguntes”.<br />
A l’espera de competir a Istanbul,<br />
els guanyadors es plantegen el seu futur<br />
com a analistes, encara que “no per sempre,<br />
sinó com una experiència temporal,<br />
ja que es tracta d’un treball molt dur”,<br />
afirmen. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 73
INVESTOR’S<br />
LINK<br />
IMPULS<br />
MUNDIAL<br />
Balanç de l’any<br />
<strong>abertis</strong> al<br />
mercat de<br />
valors durant<br />
l’exercici 2009<br />
Les accions d’<strong>abertis</strong> van tancar el darrer exercici<br />
amb una revalorització d’un 31% gràcies a la millora<br />
experimentada en els dos últims trimestres<br />
TEXT I FOTOS <strong>abertis</strong><br />
L’Íbex 35 va pujar un 29,84% el 2009,<br />
sent el segon millor exercici borsari<br />
dels darrers 10 anys. Aquesta evolució es produeix<br />
en un context econòmic a Espanya amb<br />
xifres de PIB negatives i amb una perspectiva<br />
de sortida de la recessió més tardana que<br />
altres països els indicadors borsaris dels quals<br />
han tingut una rendibilitat menor. Les raons<br />
d’aquest comportament diferencial radiquen<br />
en les característiques del grup de companyies<br />
que formen part del selectiu, companyies<br />
internacionals la facturació de les quals<br />
es realitza en bona mesura en mercats exteriors,<br />
com és el cas d’<strong>abertis</strong>. Les accions<br />
d’<strong>abertis</strong> van tancar l’exercici amb una revalorització<br />
d’un 31%, tancant a 15,72 euros.<br />
Atractiu a llarg termini<br />
Al llarg de l’any, el preu mínim de tancament<br />
es va marcar el 6 de març, dibuixant una tendència<br />
de descens en la cotització com<br />
la portada a terme pel mercat. Va ser un trimestre<br />
en què es van registrar descensos<br />
del trànsit mai vistos amb anterioritat i que<br />
el mercat va descomptar ràpidament.<br />
A partir d’aleshores la tendència va ser<br />
de millora trimestre a trimestre fins a tocar<br />
un màxim de tancament el 19 d’octubre,<br />
quan va tancar a 15,965 euros.<br />
74 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
Durant l’última dècada, l’acció <strong>abertis</strong><br />
només ha tancat un any en negatiu, fet<br />
que demostra el seu valor defensiu i el seu<br />
gran atractiu a llarg termini (en els darrers<br />
10 anys les accions d’<strong>abertis</strong> s’han revaloritzat<br />
en un 165%, sense tenir en compte<br />
els dividends).<br />
<strong>abertis</strong>, a prop dels seus inversors<br />
El departament de Relacions amb Inversors<br />
dissenya i executa l’estratègia de comunicació<br />
cap als mercats financers nacionals i<br />
internacionals, mantenint la seva interlocució<br />
permanent amb analistes i inversors.<br />
Mitjançant la comunicació i l’explicació de<br />
les principals estratègies de negoci, organitzatives<br />
i operatives d’<strong>abertis</strong>, es donen<br />
els elements per contribuir a l’adequada fixació<br />
del preu de l’acció.<br />
El departament es marca com a fita<br />
diària l’accessibilitat i el contacte directe<br />
amb la companyia, així com l’eficiència<br />
de proveir informació en temps útil i intentar<br />
respondre eficaçment les qüestions<br />
plantejades per la comunitat d’analistes i<br />
d’inversors.<br />
Per aconseguir aquest objectiu i adaptar<br />
aquesta informació a les necessitats de<br />
totes els col·lectius, <strong>abertis</strong> desenvolupa<br />
DURANT L’ÚLTIMA DÈCADA,<br />
L’ACCIÓ ABERTIS NOMÉS<br />
HA TANCAT UN ANY<br />
EN NEGATIU, FET QUE<br />
DEMOSTRA EL SEU VALOR<br />
DEFENSIU I EL SEU GRAN<br />
ATRACTIU A LLARG TERMINI<br />
EL 2009 S’HA MANTINGUT<br />
UN ALT NIVELL D’ACTIVITAT<br />
AMB INVERSORS<br />
INSTITUCIONALS I<br />
ANALISTES FINANCERS<br />
A EUROPA, ESTATS UNITS<br />
I AUSTRÀLIA
El 2009, <strong>abertis</strong> va<br />
celebrar 241 reunions<br />
a 25 ciutats d’arreu<br />
del món amb 249<br />
institucions d’inversió.<br />
TRAJECTÒRIA<br />
A L’ALÇA<br />
En els darrers 10 anys,<br />
les accions d’<strong>abertis</strong><br />
s’han revaloritzat en<br />
un 165%, sense tenir<br />
en compte els dividends.<br />
Evolució <strong>abertis</strong> vs Íbex 35 (base 30/12/04 = 100)<br />
Cotització <strong>abertis</strong> Íbex 35<br />
15,72<br />
Preu al que<br />
les accions<br />
d’<strong>abertis</strong><br />
van tancar<br />
l’exercici 2009.<br />
una política de comunicació activa i àmplia<br />
que inclou: reunions amb inversors institucionals<br />
i analistes financers, conference calls,<br />
reunions amb accionistes, la revista de l’accionista,<br />
així com disposar d’un call center i<br />
una pàgina web permanentment actualitzada.El<br />
2009 s’ha mantingut un alt nivell d’ac-<br />
tivitat amb inversors institucionals i analistes<br />
financers a través de diferents reunions en<br />
les places financeres més rellevants d’Europa,<br />
els Estats Units i Austràlia, fet que ve exigit<br />
per la globalitat i la diversificació de la base<br />
accionarial del Grup.<br />
S’han celebrat reunions al llarg de l’any<br />
2009 amb 249 institucions d’inversió (gestores)<br />
en 214 reunions, visitant 25 ciutats,<br />
algunes d’elles en diverses ocasions.<br />
Campanya de ‘roadshows’<br />
Malgrat haver estat un any amb tràfics negatius<br />
mai vistos, amb unes perspectives macroeconòmiques<br />
també negatives, especialment<br />
per al mercat espanyol, els analistes han<br />
mantingut majoritàriament la seva recomanació<br />
de comprar <strong>abertis</strong>.<br />
A 31 de desembre del 2009, el nombre<br />
total d’entitats que realitzava, de forma activa<br />
i recurrent, informes d’anàlisi de cobertura<br />
d’<strong>abertis</strong> ascendia a 28, de les quals el<br />
desembre del 2009 el 61% tenia recomanació<br />
de comprar, mentre que les recomanacions<br />
de mantenir i infraponderar se situaven<br />
en el 32% i el 7% respectivament.<br />
Juntament amb la intensiva campanya<br />
de roadshows portada a terme i el contacte<br />
constant amb els analistes, l’eix central de<br />
la comunicació amb inversors i analistes<br />
són les presentacions trimestrals de resultats<br />
de la companyia. És llavors quan el Departament<br />
de Relacions amb Inversors efectua<br />
un especial esforç de comunicació en què<br />
combina l’elaboració d’informe trimestral<br />
de resultats amb registre a la CNMV, amb<br />
la realització de conference calls en què<br />
l’equip gestor analitza els resultats obtinguts.<br />
A això cal afegir que, per als resultats anuals,<br />
és l’alta direcció de la companyia la que<br />
es desplaça a la Borsa de Madrid per presentar-los<br />
in situ.<br />
Atenció personalitzada<br />
D’altra banda, la relació amb els 80.000 accionistes<br />
no institucionals que aproximadament<br />
té la companyia està encomanada a<br />
l’Oficina de l’Accionista, que és a més la responsable<br />
de confeccionar i implantar els<br />
programes d’informació en diferents ciutats<br />
espanyoles, així com de tenir una atenció<br />
personalitzada en tots els canals de comunicació<br />
amb què compten els accionistes no<br />
institucionals. <br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 75
INVESTOR’S<br />
LINK<br />
INGRESSOS<br />
PER SECTORS<br />
Gener-desembre 2009*<br />
Resultats<br />
El benefici net d’<strong>abertis</strong> creix un 5,6% al llarg de l’exercici fins a assolir<br />
els 653 milions d’euros<br />
Els resultats d’<strong>abertis</strong> el 2009 mostren<br />
creixements en les principals<br />
magnituds –ingressos, Ebitda i benefici<br />
net– i consolidin un model de negoci i una<br />
estratègia sostinguda de diversificació i<br />
d’internacionalització.<br />
El Grup tanca un exercici en què destaca<br />
la forta generació de caixa, unes despeses<br />
76 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
653<br />
Milions<br />
d’euros<br />
en concepte<br />
de benefici<br />
net el 2009<br />
(+5,6%).<br />
Autopistes i<br />
telecomunicacions<br />
van obtenir la major<br />
part d’ingressos<br />
al llarg del 2009.<br />
financeres contingudes, el control sobre<br />
l’evolució dels costos operatius i un reforç<br />
del perímetre.<br />
Sòlida posició financera<br />
De la mateixa manera, <strong>abertis</strong> manté<br />
una sòlida posició financera que el dota<br />
d’avantatge competitiu en un entorn<br />
AUTOPISTES 74%<br />
TELECOMUNICACIONS 14%<br />
AEROPORTS 7%<br />
APARCAMENTS 4%<br />
LOGÍSTICA 1%<br />
3.935<br />
Ingressos<br />
d’explotació<br />
d’<strong>abertis</strong> el<br />
2009 (+6,9%),<br />
en milions<br />
d’euros.
GENERACIÓ<br />
D’INGRESSOS<br />
ELS INGRESSOS<br />
D’EXPLOTACIÓ EL<br />
2009 ASCENDEIXEN<br />
A 3.935 MILIONS<br />
D’EUROS (+6,9%)<br />
EL RESULTAT BRUT<br />
D’EXPLOTACIÓ (EBITDA)<br />
VA ASSOLIR DURANT<br />
L’ANY ELS 2.435<br />
MILIONS D’EUROS (+7,9%)<br />
El passat 25 de febrer es van<br />
presentar els resultats<br />
de la companyia a la<br />
Borsa de Barcelona.<br />
Països de la UE:<br />
ESPANYA 52%<br />
FRANÇA 35%<br />
REGNE UNIT 4%<br />
XILE 3%<br />
ALTRES 6%<br />
APORTACIONS<br />
PER SECTORS<br />
Punts clau<br />
El 50% dels ingressos<br />
i el 46% de l’Ebitda<br />
es generen fora<br />
d’Espanya. El 26%<br />
del volum de<br />
negoci procedeix<br />
de la diversificació.<br />
La incorporació<br />
de nous actius<br />
(autopistes a Xile<br />
i Espanya) reforça<br />
el perímetre de<br />
consolidació.<br />
Les inversions<br />
en expansió superen<br />
els 1.000 milions<br />
d’euros.<br />
Solidesa financera de la<br />
companyia, que reforça<br />
l’avantatge competitiu<br />
a l’actual conjuntura.<br />
El 93% del deute és<br />
a llarg termini, un 84%<br />
a tipus fix o fixat a través<br />
de cobertures, i un 56%<br />
és deute sense recurs.<br />
El cost mitjà s’ha reduït<br />
un 0,7%.<br />
<strong>abertis</strong> manté el rating<br />
més elevat del sector (a-)<br />
i va tancar el 2009 una<br />
emissió d’obligacions<br />
de 1.000 milions d’euros,<br />
que va permetre<br />
reemplaçar deute a curt<br />
per deute a llarg i<br />
racionalitzar el quadre<br />
d’amortització<br />
de deute del Grup.<br />
El Consell d’Administració<br />
d’<strong>abertis</strong> convocarà<br />
la Junta General<br />
d’Accionistes per<br />
al proper 27 d’abril.<br />
El Consell d’Administració<br />
ha acordat proposar<br />
a la Junta, a més<br />
de l’ampliació de<br />
capital alliberada,<br />
un dividend<br />
complementari de<br />
2009 de 0,30 euros<br />
bruts per acció que, sumat<br />
2009 (Mn €)<br />
INGRESSOS EBITDA<br />
Autopistes 2.923 2.068<br />
Telecomunicacions 541 219<br />
Aeroports 278 97<br />
Aparcaments 150 55<br />
Logística 30 12<br />
al dividend a compte<br />
repartit el mes d’octubre<br />
passat, representa un<br />
dividend total per a<br />
l’exercici del 2009 de<br />
0,60 euros bruts per acció.<br />
L’import total màxim<br />
destinat al pagament de<br />
dividend ascendeix en<br />
l’exercici del 2009 a 422,3<br />
milions d’euros (xifra que<br />
suposa un increment del<br />
5% respecte al 2008).<br />
El trànsit en el conjunt<br />
de la xarxa reflecteix un<br />
descens del 3,2% en aquest<br />
període (-5,1% en el primer<br />
semestre i -3,8% en els nou<br />
primers mesos del 2009),<br />
confirmant així la<br />
tendència a l’estabilització.<br />
sanef, a França, va tancar<br />
l’exercici amb el mateix<br />
trànsit que el 2008,<br />
registrant IMD positives en<br />
el segon semestre.<br />
(*)<br />
Resum dels resultats presentats a<br />
la Comissió Nacional del Mercat de<br />
Valors (CNMV). La versió completa<br />
pot consultar-se a www.<strong>abertis</strong>.com,<br />
a l’apartat Relació amb Inversors<br />
o sol·licitar-la al telèfon d’Atenció<br />
a l’Accionista 902 30 10 15.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 77
— 1 —<br />
El president<br />
d’<strong>abertis</strong>, Salvador<br />
Alemany (centre),<br />
amb José Aljaro,<br />
director general<br />
Financer del Grup<br />
(dreta), i el secretari<br />
general del IEAF,<br />
Rafael Sarandeses<br />
(esquerra).<br />
— 2 —<br />
El president<br />
d’<strong>abertis</strong>,<br />
Salvador Alemany,<br />
durant la seva<br />
compareixença<br />
a la presentació<br />
de resultats.<br />
— 3—<br />
José Aljaro, director<br />
general Financer<br />
d’<strong>abertis</strong>.<br />
— 4—<br />
Públic assistent<br />
a la presentació<br />
de resultats<br />
el passat 25<br />
de febrer a la<br />
Borsa de Madrid.<br />
78 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
1<br />
2<br />
3<br />
4
encara marcat per la incertesa econòmica.<br />
A aquests factors s’uneix la moderació<br />
en el ritme de descens del trànsit a les<br />
autopistes del Grup, confirmant la tendència<br />
ja apuntada a finals del primer semestre<br />
del 2009. Aquesta tendència és més evident<br />
en el cas de sanef, a França, que gestiona<br />
gairebé la meitat de la xarxa d’<strong>abertis</strong><br />
i que va registrar IMD positius al segon<br />
semestre.<br />
Ingressos d’explotació<br />
Els ingressos d’explotació d’<strong>abertis</strong><br />
el 2009 ascendeixen a 3.935 milions d’euros,<br />
un 6,9% més que a l’anterior exercici. sanef<br />
aporta 1.413 milions d’euros (36% del total<br />
d’ingressos) a aquesta magnitud. El 48%<br />
dels ingressos d’explotació del grup <strong>abertis</strong><br />
és generen fora d’Espanya, procedents principalment<br />
de França, el Regne Unit i Xile.<br />
Del total d’ingressos, un 74% és genera<br />
a l’activitat d’autopistes, mentre que un<br />
14% correspon al sector d’infraestructures<br />
de telecomunicacions i un 7% al d’aeroports.<br />
El sector d’aparcaments aporta un 4%, mentre<br />
que parcs logístics, un 1%.<br />
Resultat brut d’explotació<br />
El resultat brut d’explotació (Ebitda) va<br />
assolir el 2009 els 2.435 milions d’euros<br />
(+7,9%), mentre que el resultat net<br />
d’explotació (Ebit) és va situar en els 1.483<br />
milions d’euros (+2,4%).<br />
El grup <strong>abertis</strong> va assolir un benefici<br />
net de 653 milions d’euros (+5,6%) en<br />
l’exercici de 2009.<br />
Inversions (milions d’euros)<br />
2009. Resum<br />
1r TRIMESTRE<br />
saba s’adjudica la gestió<br />
d’un aparcament per<br />
a camions a Arasur,<br />
Àlaba (194 places), i de<br />
l’aparcament de l’Hospital<br />
de Mataró (630 places).<br />
Un consorci participat per<br />
sanef s’adjudica un nou<br />
contracte de telepeatge<br />
a Eslovàquia que preveu<br />
la posada en marxa del<br />
sistema i la seva posterior<br />
explotació per 13 anys, amb<br />
inici l’1 de gener del <strong>2010</strong>.<br />
El grup sanef ven a<br />
Hub Telecom la societat<br />
Masternaut en què<br />
participava en un 96,58%.<br />
La junta General Ordinària<br />
d’<strong>abertis</strong> aprova els comptes<br />
anuals individuals i<br />
consolidades de l’exercici<br />
2008, la distribució d’un<br />
dividend complementari<br />
de 0,30 euros per acció<br />
i l’ampliació de capital<br />
alliberada amb càrrec a<br />
reserves d’una acció nova<br />
per cada 20 d’antigues.<br />
INVERSIÓ OPERATIVA INVERSIÓ EXPANSIÓ<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 79
Resultat financer<br />
El resultat financer a 31 de desembre del<br />
2009 va ser de -573 milions d’euros. Els<br />
resultats per posada en equivalència suposen<br />
el 2009 una aportació de 78 milions<br />
d’euros, procedents bàsicament de la participació<br />
d’Eutelsat.<br />
A l’exercici del 2009, <strong>abertis</strong> va generar<br />
un cash flow net (abans d’inversions i<br />
dividends) de 1.550 milions d’euros<br />
(+9,4%).<br />
La plantilla mitja d’<strong>abertis</strong> l’any 2009<br />
situa en els 12.484 treballadors, un 59%<br />
dels quals treballa fora d’Espanya.<br />
Balanç i inversions<br />
Els actius totals d’<strong>abertis</strong> assoleixen, a 31<br />
de desembre del 2009, els 24.637 milions<br />
d’euros i el patrimoni net ascendeix a 5.762<br />
milions d’euros.<br />
Les inversions del Grup el 2009 ascendeixen<br />
a 1.394 milions d’euros, dels quals<br />
1.161 milions d’euros (un 83%) és van destinar<br />
a expansió i 233 milions d’euros, a<br />
inversió operativa.<br />
La inversió més significativa en expansió<br />
és va destinar al negoci d’autopistes i va<br />
ser l’adquisició a Citi per 605 milions d’euros<br />
d’un conjunt de participacions d’Itínere en<br />
diverses societats d’Espanya i Xile de les<br />
quals <strong>abertis</strong> ja era accionista. La resta<br />
d’inversions en expansió en autopistes<br />
corresponen principalment a les noves construccions<br />
de sanef (170 milions d’euros) i<br />
l’ampliació de l’autopista AP-7 i la prolon-<br />
Benefici net (milions d’euros)<br />
80 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
2n TRIMESTRE<br />
Es fa efectiu el pagament<br />
del dividend complementari<br />
2008 de 0,30 euros per<br />
acció per un import total<br />
de 201,1 milions d’euros.<br />
sanef-saba Parkings France<br />
s’adjudica la seva primera<br />
concessió d’un aparcament a<br />
França (París) de 426 places<br />
per un període de 12 anys.<br />
<strong>abertis</strong> realitza l’ampliació<br />
de capital alliberada<br />
aprovada al mes de març per<br />
100,5 milions d’euros. Suposa<br />
l’emissió de 33,5 milions<br />
de noves accions, en una<br />
proporció d’1 acció nova<br />
per cada 20 antigues, i situa<br />
el capital social d’<strong>abertis</strong><br />
en 2.111.536.524 euros<br />
amb 703.845.508 accions.<br />
<strong>abertis</strong> culmina la compra<br />
de participacions d’Itínere<br />
a Espanya i Xile. Despés de<br />
l’operació, <strong>abertis</strong> controla<br />
el 100% d’avasa a Espanya,<br />
i d’elqui i gesa a Xile, on obté<br />
el control de rutas del<br />
pacífico, rutas II i operadora<br />
del pacífico, amb un 78,9%.
3r TRIMESTRE<br />
saba s’adjudica la gestió<br />
de l’aparcament d’un<br />
centre comercial a<br />
Andorra (600 places) per<br />
un període de cinc anys,<br />
i de l’aparcament de<br />
l’aeroport de Reus<br />
(983 places) i adquireix<br />
un aparcament al centre<br />
de Santiago de Xile<br />
(304 places), en concessió<br />
fins a l’any 2037.<br />
<strong>abertis</strong> manté la seva<br />
presència un any més i per<br />
quart any consecutiu en els<br />
índexs de sostenibilitat Dow<br />
Jones Sustainability Index<br />
World, d’àmbit mundial, i al<br />
Dow Jones Sustainability<br />
Index Stoxx, d’àmbit<br />
europeu.<br />
sanef-saba Parkings France<br />
s’adjudica la concessió<br />
per un període de 14 anys<br />
d’un aparcament<br />
a París de 650 places.<br />
<strong>abertis</strong> fa efectiu el<br />
pagament d’un dividend<br />
a compte de l’exercici 2009<br />
per un import total de<br />
211,2 milions d’euros,<br />
que representa un import<br />
brut de 0,30 euros per acció.<br />
<strong>abertis</strong> tanca una emissió<br />
d’obligacions de 1.000<br />
milions d’euros amb<br />
venciment a set anys.<br />
Dividends totals (milions d’euros)<br />
4t TRIMESTRE<br />
saba s’adjudica la concessió<br />
de la gestió de la zona<br />
blava del Port de Blanes<br />
(225 places) per un període<br />
de tres anys i la gestió<br />
dels aparcaments dels<br />
aeroports de Tenerife Sud<br />
(2.460 places), Almeria<br />
(830 places) i Pamplona<br />
(502 places), tots ells amb<br />
una durada inicial de tres<br />
anys ampliables en dos més.<br />
sanef firma un acord amb<br />
el Govern francès, segons el<br />
qual es prolonguen un any<br />
més les dues concessions<br />
del grup sanef (sanef i sapn),<br />
fins a l’any 2029.<br />
Per la seva banda,<br />
el grup sanef invertirà<br />
250 milions d’euros a<br />
la seva xarxa d’autopistes<br />
en tres anys en la<br />
implantació de millores<br />
addicionals, principalment<br />
mediambientals.<br />
MARÇ <strong>2010</strong> LINK <strong>abertis</strong> 81
gació de l’autopista C-32 que porta a terme<br />
acesa (101 milions d’euros).<br />
En expansió també s’inclouen les inversions<br />
portades a terme en telecomunicacions<br />
(194 milions d’euros) destinades<br />
bàsicament al desplegament de la TDT i la<br />
construcció de satèl·lits per part d’Hispasat.<br />
En aparcaments (35 milions d’euros), a<br />
l’expansió a Itàlia, Xile, Espanya i a l’entrada<br />
a França, amb la concessió de dos aparcaments<br />
a París; i en parcs logístics (29 milions<br />
d’euros), al desenvolupament dels parcs de<br />
Sevilla, Lisboa i Xile.<br />
Estructura del deute<br />
A 31 de desembre del 2009, el deute net<br />
d’<strong>abertis</strong> descendeix respecte als nou primers<br />
mesos de l’any i se situa en els 14.590<br />
milions d’euros. Del total de deute, un 56%<br />
s’ha constituït amb garantia dels propis<br />
projectes (sense recurs). El 93% del deute<br />
és a llarg termini i un 84% a tipus fix o fixat<br />
a través de cobertures. El cost mitjà del deute<br />
és del 4,56% (5,25% en l’any anterior) i el<br />
venciment mitjà és de 7,2 anys. <br />
82 LINK <strong>abertis</strong> MARÇ <strong>2010</strong><br />
ELS ACTIUS TOTALS<br />
D’ABERTIS ASCENDEIXEN<br />
A 24.367 MILIONS D’EUROS<br />
I EL PATRIMONI NET,<br />
A 5.764 MILIONS<br />
LES INVERSIONS<br />
AL LLARG D’AQUEST<br />
PERÍODE ASCENDEIXEN<br />
A UN TOTAL DE 1.394<br />
MILIONS D’EUROS<br />
EL 2009, EL DEUTE NET<br />
D’ABERTIS DESCENDEIX<br />
RESPECTE ELS NOU<br />
PRIMERS MESOS DE<br />
L’ANY I SE SITUA EN<br />
14.590 MILIONS D’EUROS<br />
COMPTE DE RESULTATS<br />
2009 (Mn € NIIF)<br />
DES DES VAR.<br />
2009 2008<br />
Ingressos d’explotació 3.935 3.679 6,9%<br />
Despeses d’explotació -1.500 -1.424 5,4%<br />
Ebitda 2.435 2.256 -7,9%<br />
Dotació amortització -952 -807 17,9%<br />
Resultat<br />
d’explotació 1.483 1.448 -2,4%<br />
Resultat financer -573 -548 4,5%<br />
Resultat p. equivalència 78 79 -1,0%<br />
Resultat<br />
abans d’impostos 988 979 1,0%<br />
Impostos<br />
sobre societats -266 -294<br />
Resultat<br />
de l’exercici 722 685 -5,4%<br />
Interessos<br />
dels minoritaris -69 -67<br />
Resultat accionistes<br />
de la societat 653 618 -5,6%