UNITAT 7. La dièresi - Barcanova
UNITAT 7. La dièresi - Barcanova UNITAT 7. La dièresi - Barcanova
66 Ull viu! UNITAT 7. La dièresi Una paraula per minut 1 Per parelles, poseu en pràctica la tècnica ortogràfica anomenada Una paraula per minut, que ja coneixeu de les unitats 2 i 5. Cal que seguiu els passos següents: 1 Un de vosaltres, el director o directora del joc, escriu en un paper una de les paraules del requadre i l’ensenya a l’altre. pingüí terraqüi peüc aigüeta següent somiï cafeïna traduïa traïdor reduït produïda suïssa conduïssis freqüència eloqüència aqüeducte 2 Aquest la llegeix en veu alta i explica què vol dir. Si cal, consulta el diccionari. Raül heroïna ensaïmada diürn 3 El director o directora fa preguntes d’aquesta mena: Quantes lletres té aquesta paraula?; Quines vocals i quines consonants té?; Duu accent? En cas que en dugui, de quin tipus?; Té alguna lletra que «pugi», com per exemple, la ela? I alguna que «baixi», com ara la jota?; Té consonants dobles?; Recordes alguna paraula que comenci o acabi d’una manera similar? Aquestes preguntes s’han de fer sense seguir cap ordre especial i en cap cas cal dedicar-hi més de trenta segons. 4 El director o directora demana al company que lletregi la paraula, sense tenir-la al davant, primer del dret i després del revés, i que l’escrigui. Cal fer-ho en un minut. 5 Cada paraula ben lletrejada, tant del dret com del revés, i ben escrita val un punt. Després d’haver lletrejat tres paraules, intercanvieu els papers. Un cop hàgiu acabat, valoreu quantes de les paraules de la llista recordeu a la perfecció. Es tracta de paraules que ja coneixíeu o bé són «noves» per a vosaltres?
- Page 2 and 3: 1 Vull guanyar! Correcció 2 Un d
- Page 4 and 5: FIXA’T QUE… Les formes d’infi
- Page 6 and 7: El punt i coma i els dos punts 1 Ll
- Page 8 and 9: Ara que has acabat la unitat, és e
- Page 10 and 11: El tatuatge, un costum ancestral El
- Page 12 and 13: 1 Començaments d’estiu Correcci
- Page 14 and 15: 3 Omple els espais buits amb el pro
- Page 16 and 17: La puntuació en els diàlegs RECOR
- Page 18 and 19: Ara que has acabat la unitat, és e
- Page 20 and 21: Classes sense fum? Tot l’alumnat
- Page 22 and 23: 1 Era una nit de març… Correcci
- Page 24 and 25: 3 Combina elements de les dues colu
- Page 26 and 27: Test final de puntuació 1 Llegeix
- Page 28 and 29: Ara que has acabat la unitat, és e
- Page 30: Estudiar a l’estranger Marxar a e
66<br />
Ull viu!<br />
<strong>UNITAT</strong> <strong>7.</strong> <strong>La</strong> <strong>dièresi</strong><br />
Una paraula per minut<br />
1 Per parelles, poseu en pràctica la tècnica ortogràfica anomenada Una paraula per minut, que ja<br />
coneixeu de les unitats 2 i 5. Cal que seguiu els passos següents:<br />
1 Un de vosaltres, el director o directora del joc, escriu en un paper una de les paraules del<br />
requadre i l’ensenya a l’altre.<br />
pingüí<br />
terraqüi<br />
peüc<br />
aigüeta<br />
següent<br />
somiï<br />
cafeïna<br />
traduïa<br />
traïdor<br />
reduït<br />
produïda<br />
suïssa<br />
conduïssis<br />
freqüència<br />
eloqüència<br />
aqüeducte<br />
2 Aquest la llegeix en veu alta i explica què vol dir. Si cal, consulta el diccionari.<br />
Raül<br />
heroïna<br />
ensaïmada<br />
diürn<br />
3 El director o directora fa preguntes d’aquesta mena: Quantes lletres té aquesta paraula?;<br />
Quines vocals i quines consonants té?; Duu accent? En cas que en dugui, de quin tipus?;<br />
Té alguna lletra que «pugi», com per exemple, la ela? I alguna que «baixi», com ara la<br />
jota?; Té consonants dobles?; Recordes alguna paraula que comenci o acabi d’una manera<br />
similar? Aquestes preguntes s’han de fer sense seguir cap ordre especial i en cap cas cal<br />
dedicar-hi més de trenta segons.<br />
4 El director o directora demana al company que lletregi la paraula, sense tenir-la al davant,<br />
primer del dret i després del revés, i que l’escrigui. Cal fer-ho en un minut.<br />
5 Cada paraula ben lletrejada, tant del dret com del revés, i ben escrita val un punt. Després<br />
d’haver lletrejat tres paraules, intercanvieu els papers.<br />
Un cop hàgiu acabat, valoreu quantes de les paraules de la llista recordeu a la perfecció. Es<br />
tracta de paraules que ja coneixíeu o bé són «noves» per a vosaltres?
1 Vull guanyar!<br />
Correcció<br />
2 Un d’aquells agradables sopars<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Dictats<br />
Unitat<br />
preparats 7<br />
67
68<br />
Unitat<br />
7<br />
<strong>La</strong> <strong>dièresi</strong><br />
Parlem de…<br />
RECORDA QUE…<br />
Fem servir la <strong>dièresi</strong> amb dues finalitats:<br />
A Per indicar que la u s’ha de pronunciar darrere una g o una q. Fixa’t en les paraules<br />
aqüeducte, en què la u sona, i què, en què la u no sona.<br />
B Per indicar que hem de pronunciar separades dues vocals. Fixa’t en la diferència de<br />
pronúncia de les paraules ve-ï-na i bei-na.<br />
1 Indica si aquestes paraules duen <strong>dièresi</strong> perquè segueixen el punt A o el B de l’explicació anterior.<br />
A seqüència B Raül B estudiï A lingüístic<br />
FIXA’T QUE…<br />
<strong>La</strong> <strong>dièresi</strong> en paraules com països indica que en aquest cas la i és tònica. Com que<br />
països és una paraula plana acabada en -os, no ha d’anar amb accent, però si no portés<br />
cap marca es podria interpretar erròniament que cal pronunciar pài-sos.<br />
2 Completa el verboku amb les formes verbals corresponents.<br />
envaït<br />
envaïda<br />
influir<br />
influït<br />
influïda<br />
influïssis influint<br />
obeir<br />
obeït<br />
obeïda<br />
obeïssis obeiré obeint obeiria<br />
intuït<br />
intuïda<br />
intuïm intuiré intuiria<br />
Fixa’t en les columnes de la taula en què les formes verbals no duen <strong>dièresi</strong> i escriu a quins<br />
temps verbals corresponen.<br />
envaïm envairé envaint<br />
produir produïm produïssis produiré produiria<br />
infinitiu (1a), futur (5a), gerundi (6a), condicional (7a)
FIXA’T QUE…<br />
Les formes d’infinitiu, gerundi, futur i condicional no duen mai <strong>dièresi</strong>. Per contra, s’escri-<br />
uen amb <strong>dièresi</strong> les formes verbals que tenen un hiat i que no poden anar accentuades,<br />
com per exemple, traduïssis (plana acabada en -is).<br />
Són molt diferents els significats de be-ne-ït (‘santificat’) i be-neit (‘estúpid’).<br />
3 Escriu la <strong>dièresi</strong> quan calgui en aquestes formes verbals. Justifica cada cas oralment.<br />
reduint pait ¨ treia traduia ¨ trairan<br />
participi hiat i la i no<br />
pot dur accent<br />
4 Escriu el present de subjuntiu del verb estudiar. Fixa’t bé en quina vocal ha d’anar la <strong>dièresi</strong><br />
i pronuncia’n totes les formes en veu alta.<br />
estudiï, estudiïs, estudiï, estudiem, estudieu, estudiïn<br />
5 Conjuga oralment el present de subjuntiu dels verbs apreciar i iniciar.<br />
6 Escriu la paraula corresponent a cada definició. Et donem com a pista un prefix en cada cas.<br />
anti imperialista : contrari a la supremacia dels imperis o de les grans potències.<br />
co incidir : situar-se en el mateix temps o espai que una persona o situació.<br />
contra indicació : efecte advers que pot tenir un medicament.<br />
semi intensiu : terme aplicat a un curs que no és totalment intensiu.<br />
Tria una de les opcions que hi ha entre parèntesis i completa la frase:<br />
Els mots derivats per prefixació no porten (porten / no porten) <strong>dièresi</strong>.<br />
7 Escriu la paraula corresponent a cada definició, que hauràs de formar amb un sufix.<br />
Paraula o expressió antiga, arcaica: arcaisme .<br />
Persona que només pensa en ella mateixa: egoista .<br />
Completa ara la frase amb l’opció adequada:<br />
Parlem de…<br />
En els mots acabats amb els sufixos –isme i –ista no cal<br />
(cal / no cal) escriure <strong>dièresi</strong>.<br />
Unitat<br />
7<br />
69
70<br />
Unitat<br />
7<br />
Més dictats<br />
3 Enmig de les ruïnes<br />
Correcció<br />
4 Torno a ser Henry Jekyll<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Abans de corregir el<br />
dictat 4, tingues en<br />
compte el següent:<br />
– Hi ha set paraules<br />
que duen accent<br />
obert i una que el<br />
porta tancat.<br />
– Hi ha una combinació<br />
d’un verb amb<br />
dos pronoms febles:<br />
beure-me’l.<br />
– Vigila amb les grafies<br />
de les paraules provar,<br />
decisiu, descobriment<br />
i en comptes<br />
de.
El punt i coma i els dos punts<br />
1 Llegeix aquest text i respon a les preguntes que hi ha a continuació.<br />
Diumenge vam tenir una reunió familiar multitudinària. Hi havia els meus avis paterns,<br />
en Quim i la Tina; els germans del meu pare, en Toni, la Rosa i en Jaume, amb les<br />
parelles respectives i els fills i filles; els meus pares, és clar, i nosaltres, vull dir, els<br />
meus tres germans i jo. L’avi havia sortit a fer una passejada al camp i duia un cistell<br />
ple de rovellons. Quan va entrar al menjador va deixar anar un crit:<br />
–Ostres, tu, si que som colla!<br />
Quin signe de puntuació s’utilitza per introduir les paraules de l’avi?<br />
I per separar els membres de cada branca de la família?<br />
FIXA’T QUE…<br />
El punt i coma (;) indica una pausa més llarga que la coma però més curta que el punt.<br />
S’utilitza per separar les diverses informacions en enumeracions llargues i complexes.<br />
Els dos punts (:) s’utilitzen per presentar les paraules d’una persona en estil directe. So-<br />
len escriure’s en frases amb verbs com ara dir, afegir, demanar, preguntar, pronunciar…<br />
2 Copia aquestes frases i posa-hi els dos punts i el punt i coma on convingui. Tingues en compte<br />
que potser caldrà que hi facis algun canvi.<br />
En Roger va ser molt clar si no ens posem les piles, nois, no aprovarem!<br />
A la reunió s’hi van presentar en Jordi, que és el delegat, i la Fàtima, que és la subdelegada,<br />
de 3r A, en Txus i en Tom, que són els secretaris de 3r C, la delegada de 3r D, que es diu<br />
Joana i el secretari de 3r D, de qui no recordo el nom.<br />
Un punt i coma.<br />
El tutor va deixar anar un crit doncs si que us ho passeu bé durant les vacances!<br />
Tot a punt!<br />
Els dos punts.<br />
En Roger va ser molt clar: «Si no ens posem les piles, nois, no aprovarem!»<br />
A la reunió s’hi van presentar en Jordi, que és el delegat, i la Fàtima, que és la subdelegada,<br />
de 3r A; en Txus i en Tom, que són els secretaris de 3r C; la delegada de 3r D, que<br />
es diu Joana, i el secretari de 3r D, de qui no recordo el nom.<br />
El tutor va deixar anar un crit: «Doncs sí que us ho passeu bé durant les vacances»<br />
Unitat<br />
7<br />
71
72<br />
Unitat<br />
7<br />
Paraules en joc<br />
Anuncis per paraules<br />
1 Aquest podria ser el tauler d’anuncis del centre on estudies. Llegeix els anuncis i respon a les<br />
preguntes que hi ha a continuació.<br />
VENC una flauta<br />
de fusta nova de trinca.<br />
Molt econòmica!<br />
Truqueu al 612.<br />
Demaneu per la Dolors.<br />
On assagen els Karba-sons? Quan ho fan?<br />
Qui fa de cangur?<br />
Vols conèixer l’handbol?<br />
Necessitem nois i noies per completar<br />
els nostres equips infantils de 1r i 2n<br />
any. Prova-ho, no et costarà res! Dt<br />
i dj, de 6 a 8, al Pavelló Municipal.<br />
M’OFEREIXO per fer de<br />
cangur dels teus germans<br />
i germanes petits. Tinc experiència.<br />
Demaneu per la Flàvia, de 2n B<br />
de Batxillerat.<br />
<strong>La</strong> Flàvia.<br />
Quin és el número de telèfon de qui vol comprar una bici?<br />
Quin esport es vol promocionar?<br />
Si t’agrada el rock<br />
i saps tocar una mica<br />
la guitarra, et necessitem.<br />
Som els Karba-sons<br />
i assagem el divendres<br />
a la tarda al gimnàs.<br />
ROCK LIVES 4 EVER!<br />
L’handbol.<br />
COMPRO<br />
BICI DE SEGONA<br />
MÀ. TRUQUEU<br />
AL 634.<br />
DEMANEU PER<br />
EN SERGI.<br />
HOLA, SOM TRES<br />
GATETS ACABATS DE<br />
NÉIXER I VOLEM UNA<br />
CASA. ENS ADOPTES?<br />
DEMANA PEL NOSTRE<br />
AMO, EN MIKI, DE 3R A.<br />
PETONETS!<br />
Al gimnàs. El divendres a la tarda.<br />
De quin curs és l’amo dels gatets? De 3r A. Qui ven una flauta de fusta? <strong>La</strong> Dolors.<br />
2 Pensa tres preguntes més sobre els anuncis de l’activitat anterior i formula-les oralment a un<br />
company o companya. Després, intercanvieu els papers.<br />
3 En un full a part, escriu quatre anuncis nous. Si et cal inspiració, fixa’t en els de l’activitat 1 o<br />
en els que hi ha en el tauler d’anuncis del centre on estudies.<br />
634
Ara que has acabat la unitat, és el moment que reflexionis una mica sobre la feina que has fet.<br />
1 Valora aquests aspectes del teu aprenentatge de 0 (molt malament) a 5 (molt bé).<br />
2 Escriu el nombre de faltes que has fet en cada dictat.<br />
3 Completa:<br />
Una cosa que he descobert:<br />
Una activitat que m’ha resultat difícil:<br />
Una activitat que m’ha agradat:<br />
Un tema interessant per a un dictat complementari:<br />
Balanç<br />
TÍTOL DEL DICTAT NOMBRE DE FALTES<br />
4 Fes una llista amb 12 paraules que ja no tornaràs a escriure malament. Separa-les amb comes.<br />
Unitat<br />
7<br />
73
74<br />
Unitat<br />
7<br />
Textos<br />
per als dictats<br />
1 Vull guanyar!<br />
Llavors em vaig posar nerviós perquè volia guanyar. Necessitava guanyar i no sabia<br />
per què, com si quedar primer m’hagués de treure tota aquella insatisfacció, aquell<br />
neguit que arrossegava des de feia dies i que em feia estar tan intranquil. Em vaig<br />
posar al cap que havia de guanyar.<br />
2 Un d’aquells agradables sopars<br />
4 Torno a ser Henry Jekyll<br />
Maria Mercè roca: Com un miratge. <strong>Barcanova</strong>.<br />
Al cap de quinze dies, per una excel·lent casualitat, el doctor va celebrar un d’aquells<br />
agradables sopars amb cinc o sis vells amigots, tots homes de prestigi i d’intel·ligència<br />
i amants del bon vi; i el senyor Utterson s’ho va fer venir bé per quedar-se una estona<br />
més, quan els altres van haver marxat.<br />
3 Enmig de les ruïnes<br />
robert L. StevenSon: L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde. <strong>Barcanova</strong>.<br />
<strong>La</strong> Lluïsa conduí cap als afores. Induïda per un record, s’havia posat en marxa des<br />
que havia obert els ulls. «És increïble», es deia. «Durant tot aquest temps he estat<br />
seduïda per un imbècil indigne de mi!», repetia. «Sóc beneita!», va arribar a cridar per<br />
la finestreta, aturada davant d’un semàfor. Un motorista se la va quedar mirant, amb<br />
un somriure en què s’intuïa una certa admiració. Sense fer-ne cas va arrencar i no es<br />
va aturar fins que va arribar a les ruïnes d’un castell vora un llac. Allà tindria temps i<br />
espai per pensar sobre la traïció d’en Raül.<br />
Em vaig quedar només un moment davant del mirall: encara havia de provar el segon<br />
experiment, el decisiu; faltava veure si havia perdut del tot la meva identitat i calia que<br />
fugís abans de l’alba d’una casa que ja no em pertanyia. Així doncs, vaig córrer cap<br />
a l’estudi, vaig tornar a preparar el producte i a beure-me’l, vaig patir els consegüents<br />
dolors de la desintegració i me’n vaig recuperar amb la personalitat, l’alçada i la cara<br />
de Henry Jekyll. Aquella nit vaig arribar a un encreuament fatal. Si hagués enfocat el<br />
meu descobriment amb un esperit més noble…, n’hauria sortit convertit en un àngel,<br />
en comptes d’un dimoni.<br />
robert L. StevenSon: L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde. <strong>Barcanova</strong>.
El tatuatge, un costum ancestral<br />
El cos humà és sensible a tota mena d’alteracions: pírcings, pintura, dilatacions, tatuatges…<br />
De fet, exceptuant les ungles i els globus oculars, totes les parts del cos es<br />
poden tatuar. <strong>La</strong> simbologia i la tradició del tatuatge ha existit des de l’edat de la pedra<br />
fins als nostres dies. Algunes troballes fan palès que els caçadors del neolític ja duien<br />
l’esquena tatuada, igual que algunes deïtats de l’antic Egipte. Moltes civilitzacions<br />
relacionaven la pell tatuada amb la màgia, la religió i l’erotisme, i algunes societats<br />
utilitzaven els tatuatges per distingir certes classes socials d’altres. Avui, els tatuatges<br />
s’han convertit en un fenomen de moda i els tatuadors s’han professionalitzat.<br />
Portal Jove.cat. Generalitat de Catalunya (text adaptat).<br />
1 imatge x 1.000 paraules<br />
Dictat<br />
complementari<br />
Unitat<br />
7<br />
75
76<br />
Ull viu!<br />
<strong>UNITAT</strong> 8. L’apòstrof<br />
Textos sense vocals<br />
1 Als textos següents, extrets de L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde, els hem tret les vocals. Ets<br />
capaç de llegir-los en veu alta, així, tal com raja? Per ajudar-te, et donem en cada cas pistes sobre<br />
el tema de què es parla. Un cop els hagis llegit en veu alta, reconstrueix cada text en l’espai<br />
corresponent. Compara la teva versió amb la d’un company o companya.<br />
Pista: El narrador llegeix una carta i pensa que qui l’ha escrit s’ha tornat boig, però se<br />
sent forçat a fer el que li exigeix.<br />
L lctr d l crt m v cnvcr q l m cllg hv prdt l sny; pr mntr n qds lgn dbt, m snt mb l’blgc<br />
d fr l q m dmnv.<br />
<strong>La</strong> lectura de la carta em va convèncer que el meu col·lega havia perdut el seny; però<br />
mentre en quedés algun dubte, em sentia amb l’obligació de fer el que em demanaven.<br />
Pista: Més tard, una gran ciutat es va veure afectada per l’assassinat<br />
bestial d’una persona important. No se’n sabia gaire cosa, d’aquest crim.<br />
Grb n ny dsprs, l 18 d’ctbr, Lndrs s v vr trsblsd pr n crm d snglr brtltt q v<br />
dqrr mlt ms mprtnc pr l’lvd psc d l vctm. Ls dtlls rn pcs, sgrrfss.<br />
Gairebé un any després, el 18 d’octubre, Londres es va veure trasbalsada<br />
per un crim de singular brutalitat que va adquirir molta més importància per<br />
l’elevada posició de la víctima. Els detalls eren pocs, esgarrifosos.<br />
Pista: Tot i oferir-se molts diners, va passar el temps sense que se sabés<br />
res de la mort d’un tal Danvers. En Hyde es va fer fonedís.<br />
V nr pssnt l tmps; s vn frr mlrs d llrs d rcmpns, j q l mrt dl snyr Dnvrs v sr<br />
sntd cm n prjdc pblc; pr l snyr Hyd hv dsprgt cm s n hgs xstt.<br />
Va anar passant el temps; es van oferir milers de lliures de recompensa, ja<br />
que la mort del senyor Danvers va ser sentida com un perjudici públic; però<br />
el senyor Hyde havia desaparegut com si no hagués existit.
1 Començaments d’estiu<br />
Correcció<br />
2 <strong>La</strong> declaració de Henry Jekyll<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Dictats<br />
Unitat<br />
preparats 8<br />
77
78<br />
Unitat<br />
8<br />
L’apòstrof<br />
Parlem de…<br />
RECORDA QUE…<br />
De la mateixa manera que quan parlem diem Quin’hor’és? en lloc de Quina hora és?, és<br />
ben habitual l’elisió o eliminació de vocals en determinades condicions. Dir *El Ignasi<br />
me ha dit que no vindrà de excursió perquè se ha torçat el peu: vés-te-en tu sol sona<br />
forçat i poc natural. Cal dir: L’Ignasi m’ha dit que no vindrà d’excursió perquè s’ha torçat<br />
el peu: vés-te’n tu sol.<br />
1 Omple els espais buits d’aquests sintagmes seguint el model dels del costat. Fixa’t en les paraules<br />
destacades i guia’t, sobretot, per la pronúncia. Després, compara el teu resultat amb el d’un<br />
company o companya.<br />
el maig l’ abril de la sala del saló<br />
la tia l’ àvia per la carretera per l’ aire<br />
el conegut l’ amic al restaurant a l’ hotel<br />
estudis de ciències estudis d’ humanitats per al Josep per a l’ Oriol<br />
la Costa d’Ivori l’ Índia de sempre d’ abans<br />
2 Completa aquesta informació sobre l’apostrofació de la preposició i l’article:<br />
<strong>La</strong> preposició de s’apostrofa i es converteix en d davant els mots començats per<br />
vocal<br />
i hac.<br />
Els articles determinats el i la s’apostrofen i es converteixen en l’ davant els mots<br />
començats per vocal i hac .<br />
L’article determinat femení ( la ) no s’apostrofa davant els mots començats per i o u<br />
àtones (la Isabel, la humanitat), però sí que ho fa davant dels mots començats per i o u<br />
tòniques (l’hípica, l’ungla).<br />
Les preposicions a, de, per i per a es poden combinar amb l’article masculí i convertir-se en<br />
al , del , pel i per al<br />
(al bosc, del mar, pel juny, per al Carles). Aquestes<br />
combinacions es desfan davant els mots que comencen amb vocal i hac (a l’Eduard, de<br />
l’avi, per l’oïda, per a l’amiga).
3 Omple els espais buits amb el pronom feble adequat seguint el model de les combinacions de<br />
pronom i verb del costat. Fixa’t en les paraules destacades i guia’t, sobretot, per la pronúncia.<br />
em llenço m’ atreveixo en sent n’ escolta<br />
et menges t’ atipes col·labora amb mi m’ ajuda<br />
la vol l’ admira es tancava s’ obria<br />
4 Substitueix els complements destacats d’aquestes ordres pel pronom corresponent.<br />
Revisa el dictat: Revisa’l. Abriga a tu mateix:<br />
Truca a nosaltres: Truca’ns. Busca el telèfon: Busca’l.<br />
Pensa solucions: Pensa’n. Acompanya a nosaltres: Acompanya’ns.<br />
FIXA’T QUE…<br />
Quan hàgim d’apostrofar dos pronoms febles, col·locarem l’apòstrof tan a la dreta com<br />
puguem: Menja-te’l (no pas Menja-t’el); Me’n vaig (no pas M’en vaig).<br />
5 Completa aquestes ordres amb els pronoms corresponents, tal com es fa en l’exemple.<br />
Tu et quedes el llibre. Queda’t el llibre. Queda-te’l.<br />
Vostè em recull la roba. Reculli ’m la roba. Reculli -me-la.<br />
Tu em busques les ulleres. Busca ’m les ulleres. Busca -me-les.<br />
Vostè em pesa les taronges. Pesi ’m les taronges. Pesi -me-les.<br />
Vostè em pesa taronges. Pesi ’m taronges. Pesi -me’n .<br />
6 Completa les oracions següents amb la paraula adequada. Fixa’t que estan agrupades per parelles<br />
perquè, tot i tenir grafies diferents, es pronuncien igual o gairebé.<br />
m’ha – mà s’han – se’n m’he – me<br />
Dóna’m la mà , que no vull que t’escapis. Jo m’he comprat unes sabates.<br />
Els de 3r B s’han espavilat per fi.<br />
Tu me la vols donar o no?<br />
Els de 4t se’n volen anar a Madrid . Ella m’ha<br />
trobat una feineta.<br />
Parlem de…<br />
Abriga’t.<br />
Unitat<br />
8<br />
79
80<br />
Unitat<br />
8<br />
Més dictats<br />
3 Sabates i més sabates<br />
Correcció<br />
4 El lladre de la classe<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Abans de corregir el<br />
dictat 4, tingues en<br />
compte el següent:<br />
– Hi ha tres paraules<br />
que duen accent<br />
obert i dues que el<br />
porten tancat.<br />
– Vigila amb la grafia<br />
del mot immigrant.
<strong>La</strong> puntuació en els diàlegs<br />
RECORDA QUE…<br />
En els textos dialogats introduïm el que diu cada interlocutor amb un guió (–). El text<br />
d’aquestes intervencions pot anar una mica entrat respecte de la resta.<br />
Les dues amigues van arribar puntuals a la cita. <strong>La</strong> Gina va notar de seguida que pas-<br />
sava alguna cosa:<br />
–Hola, et trobes bé?<br />
–Jo sí. I tu?<br />
Els aclariments que introdueix el narrador per indicar qui parla o per afegir nous detalls<br />
també van encapçalats per un guió.<br />
–Calla d’una vegada! –va cridar en Roy, que semblava enfadat de debò.<br />
Si després de l’incís el personatge torna a parlar, cal escriure un guió de tancament.<br />
–Doncs no vull! –va respondre la Sally–. Estic farta que em parlis així!<br />
Si el narrador reprèn la paraula, l’última intervenció parlada es considera un punt i a part.<br />
–Calla d’una vegada! –va cridar en Roy, que semblava enfadat de debò.<br />
–Doncs no vull! –va respondre la Sally–. Estic farta que em parlis així!<br />
En Roy i la Sally es van mirar fixament l’un a l’altre.<br />
1 Copia aquest text i dóna-hi forma de diàleg. Fes-ho en un full a part.<br />
Escolta, Jordi, pots venir un moment? va<br />
preguntar la Marta. M’estàs parlant a mi?<br />
va demanar ell sorprès. Sí, és clar, a qui si<br />
no? <strong>La</strong> noia somreia. Jo no en sé gaire, de<br />
mates… va confessar en Jordi. I qui pensa<br />
ara en l’insti, ximplet? li va demanar ella<br />
fent-li un gest perquè s’hi acostés. En Jordi<br />
notava com li tremolaven les cames en adonar-se<br />
que la noia més guapa de la classe,<br />
de tot l’institut, li somreia i li demanava que<br />
s’acostés. Què… què vols? va demanar ell<br />
obedient. No et mossegaré… de moment.<br />
Ja he esmorzat va deixar anar ella divertida.<br />
Tot a punt!<br />
Unitat<br />
8<br />
81
82<br />
Unitat<br />
8<br />
Paraules en joc<br />
Un interrogatori de novel·la policíaca<br />
1 Llegeix el text del costat. De quin tipus és?<br />
Periodístic.<br />
TROBEN MORT EL DOCTOR GARCIA<br />
AL SEU DOMICILI<br />
LA POLICIA INVESTIGA EL CAS<br />
<strong>La</strong> matinada de dimarts una trucada<br />
anònima va alertar la policia…<br />
2 Tenim informació de les últimes persones que van veure el doctor Garcia amb vida. Per parelles,<br />
llegiu aquesta informació i decidiu quin és el vostre sospitós número u.<br />
nom: Onofre Oliveras<br />
edat: 75 anys<br />
professió: criat<br />
relació amb el doctor: era<br />
el seu criat.<br />
altres informacions: sempre<br />
renyava el seu senyor<br />
perquè bevia massa.<br />
nom: <strong>La</strong>li Enríquez<br />
edat: 20 anys<br />
professió: model<br />
relació amb el doctor: expromesa<br />
altres informacions: l’havia<br />
abandonada per la Tània<br />
Tresor.<br />
nom: Narcís Huertas<br />
edat: 22 anys<br />
professió: estudiant<br />
relació amb el doctor: nebot<br />
altres informacions: li solia<br />
demanar molts diners<br />
per sortir amb els amics.<br />
nom: Tània Tresor<br />
edat: 19 anys<br />
professió: actriu<br />
relació amb el doctor:<br />
promesa actual<br />
altres informacions: solien<br />
discutir per diners.<br />
nom: Pitu Sorribes<br />
edat: 65 anys<br />
professió: sense sostre<br />
relació amb el doctor: solia<br />
demanar-li diners.<br />
altres informacions: tenia<br />
el rellotge i el mòbil del<br />
doctor a la butxaca.<br />
nom: Helena Tarrés<br />
edat: 35 anys<br />
professió: advocada<br />
relació amb el doctor: li<br />
administrava els béns.<br />
altres informacions: estava<br />
secretament enamorada<br />
del doctor.<br />
Argumenteu les raons que el podien haver dut a cometre el crim i feu una reconstrucció<br />
del que va passar el dia dels fets. Quines serien les preguntes que caldria fer-li per esbrinar<br />
què va passar?<br />
3 Un de vosaltres serà l’inspector o inspectora de policia i l’altre, el sospitós o sospitosa. Redacteu<br />
el que diríeu.<br />
4 Presenteu el vostre treball davant de la classe. Intenteu ficar-vos en la pell del vostre personatge.
Ara que has acabat la unitat, és el moment que reflexionis una mica sobre la feina que has fet.<br />
1 Valora aquests aspectes del teu aprenentatge de 0 (molt malament) a 5 (molt bé).<br />
2 Escriu el nombre de faltes que has fet en cada dictat.<br />
3 Completa:<br />
Una cosa que he descobert:<br />
Una activitat que m’ha resultat difícil:<br />
Una activitat que m’ha agradat:<br />
Un tema interessant per a un dictat complementari:<br />
Balanç<br />
TÍTOL DEL DICTAT NOMBRE DE FALTES<br />
4 Fes una llista amb 12 paraules que ja no tornaràs a escriure malament. Separa-les amb comes.<br />
Unitat<br />
8<br />
83
84<br />
Unitat<br />
8<br />
Textos<br />
per als dictats<br />
1 Començaments d’estiu<br />
Després de Sant Joan van marxar en Ramon i el seu germà de colònies i no havien<br />
de tornar fins a l’agost i a mi em sabia greu perquè era el primer estiu que marxaven<br />
i que estaria sol. Per entretenir-me, vaig dedicar unes quantes tardes senceres a arreglar<br />
la bicicleta.<br />
2 <strong>La</strong> declaració de Henry Jekyll<br />
4 El lladre de la classe<br />
Maria Mercè roca: Com un miratge. <strong>Barcanova</strong>.<br />
Vaig néixer l’any 18…, amb molt bona fortuna, dotat de qualitats excel·lents i d’una<br />
natural inclinació al treball: cercava el respecte dels savis i era bo amb les persones<br />
que m’envoltaven, de manera que tot em prometia un futur honorable i distingit. De<br />
fet, el pitjor dels meus defectes era certa inclinació impacient per les diversions.<br />
3 Sabates i més sabates<br />
robert L. StevenSon: L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde. <strong>Barcanova</strong>.<br />
«Cal que em compri unes sabates», anava repetint-me. En volia unes per estrenar-les<br />
per al casament de la tieta Flora. Jo me l’estimo molt, tot i que no ens veiem gaire, i<br />
només pel fet de veure-la ben mudada i ben guapa vaig acceptar de ser-ne el padrí.<br />
Me’n vaig arribar a emprovar! De tots colors, models, materials. Però cap no em feia el<br />
pes. Avorrit, cansat de passejar-me centre comercial amunt i avall, vaig entrar en una<br />
sabateria petita quan estaven a punt de tancar. «Doni-me-les!», vaig ordenar a la dependenta.<br />
«No vol emprovar-se-les?», em va demanar ella. «No cal!», vaig respondre-li.<br />
Mentre els nois i les noies de la classe eren al pati, a la Sabine li han robat una valuosa<br />
ploma estilogràfica. El robatori desencadena sentiments negatius (enveja, menyspreu,<br />
odi) que deterioren les relacions d’un grup aparentment ben avingut. Els adults, pares<br />
i professors, no actuen a temps. Les sospites dels nois i noies recauran en el company<br />
immigrant de la classe, el qual, espantat, fugirà i patirà un accident. Ara és el moment<br />
de la reflexió i de demanar disculpes.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.
Classes sense fum?<br />
Tot l’alumnat d’una classe, juntament amb el seu professorat, decideix estar sense<br />
fumar durant un curs, per un període no inferior a sis mesos. El compromís implica<br />
mantenir la decisió de no fumar fins al final del concurs i elaborar un eslògan sobre<br />
la prevenció del tabaquisme que els identifiqui com a grup. L’alumnat signa el seu<br />
compromís de no fumar durant aquest temps i n’informa la família. El concurs es basa<br />
en la responsabilitat i la confiança mútues. Aquesta decisió la reforça el professor o la<br />
professora a l’aula, de manera regular, amb debats sobre el tabac.<br />
Programa Classe sense fum. Generalitat de Catalunya.<br />
1 imatge x 1.000 paraules<br />
Dictat<br />
complementari<br />
Unitat<br />
8<br />
85
86<br />
Ull viu!<br />
<strong>UNITAT</strong> 9. L’ús del guionet<br />
Xifres per llegir<br />
1 Llegeix aquest text. Per ajudar-te, et donem algunes equivalències: 7 = a, 8 = s, 0 = r. Fes servir<br />
l’espai que hi ha a sota per copiar equivalències, paraules soltes o alguna oració que se’t resisteixi.<br />
Ecco! Al dente! Deliziosa!<br />
Fid9u8, 98p7gu9ti8, 37n9lon8… Què t9n9n 9n 3omú? 8ón tipu8 d9 p78t7 7mb 9l8<br />
qu7l8 pod9m f90 8op98, 7m7nid98, 9nt07nt8, 89gon8 pl7t8. O0iginà0i7 d’Itàli7 (o<br />
pot890 d9 l7 Xin7), l7 p78t7 p0ové d9 l7 m7887 098ult7nt d9 b7009j70 f70in7 d9 bl7t<br />
7mb 7igu7, 87l i d’7lt098 ing09di9nt8. 9l 098ult7t, 3om tot8 87b9m, 89 8ol 3ou09 9n<br />
7igu7 bullint, i un 3op 983o009gut, 98 3uin7 d9 l98 mé8 div90898 fo0m98. L7 p78t7<br />
é8 un7 font impo0t7nt d’hid07t8 d9 370boni. L98 87l898 i 9l8 3ondim9nt8 div908o8<br />
hi 7po0t9n l7 098t7 d9 nut0i9nt8. 8igui 3om 8igui… é8 d9li3io87! M7mm7 mi7!<br />
Fideuà, espaguetis, canelons... Què tenen en comú? Són tipus de pasta amb els quals podem fer<br />
sopes, amanides, entrants, segons plats. Originària d’Itàlia (o potser de la Xina), la pasta prové de<br />
la massa resultant de barrejar farina de blat amb aigua, sal i d’alguns ingredients. El resultat, com<br />
tots sabem, se sol coure en aigua bullint, i un cop escorregut, es cuina de les més diverses formes.<br />
<strong>La</strong> pasta és una font important d’hidrats de carboni. Les salses i els condiments diversos hi aporten<br />
la resta de nutrients. Sigui com sigui... és deliciosa! Mamma mia!<br />
2 Separa els elements que conformen aquesta tirallonga de paraules. Es tracta de plats i menjars<br />
conegudíssims. Se te n’acudeixen més? Escriu-los a continuació.<br />
Resposta oberta.<br />
espaguetisalabolonyesaarròstresdelíciespizzasushifonduecuscúshamburguesakebabformatgerocafortpernildeglàbistecambpatatessarsuelagaspatxo
1 Era una nit de març…<br />
Correcció<br />
2 Un testimoni de l’assassinat<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Dictats<br />
Unitat<br />
preparats 9<br />
En aquest dictat no et<br />
diran on van els signes<br />
de puntuació. Ho<br />
hauràs de deduir per<br />
les pauses.<br />
87
88<br />
Unitat<br />
9<br />
Parlem de…<br />
L’ús del guionet<br />
1 Escriu aquestes xifres amb lletres. En cas de dubte, consulta la informació que hi ha a continuació.<br />
29 vint-i-nou 888 vuit-cents vuitanta-vuit<br />
46 quaranta-sis 1.474 mil quatre-cents setanta-quatre<br />
93 noranta-tres 2.391 dos mil tres-cents noranta-u<br />
214 dos-cents catorze<br />
72.438<br />
781 set-cents vuitanta-u<br />
175.434<br />
RECORDA QUE…<br />
Separem amb un guionet (-) les xifres que consten de desena més unitat (trenta-vuit)<br />
i d’unitat més centena (set-cents). Per recordar-te’n, pensa en la paraula DUC (D-U-C),<br />
en què D vol dir ‘desena’, U, ‘unitat’ i C, ‘centena’.<br />
Els nombres que van del 21 al 29 els escrivim així: vint-i-un, vint-i-dos, vint-i-tres, vint-<br />
i-quatre…<br />
2 Llegeix aquestes definicions i escriu la paraula composta a la qual fa referència cada una. Tingues<br />
en compte que es formen a partir dels prefixos següents i que només una porta guionet:<br />
extra- pseudo- neo- ex- ultra- anti- penja- vice- mega-<br />
Persona que va ser futbolista:<br />
Que és poc habitual:<br />
Tendència artística que vol recuperar el classicisme:<br />
Persona que és exageradament conservadora:<br />
Ganxo per penjar peces de roba:<br />
Persona contrària a la democràcia:<br />
Càrrec immediatament per sota del de president o presidenta:<br />
Sala de ball de grans dimensions:<br />
Nom fals emprat per un autor en lloc del seu:<br />
setanta-dos mil quatre-cents<br />
trenta-vuit<br />
cent setanta-cinc mil quatre-cents<br />
trenta-quatre<br />
exfutbolista<br />
extraordinari<br />
neoclassicisme<br />
ultraconservadora<br />
penja-robes<br />
antidemòcrata<br />
vicepresident/a<br />
megadiscoteca<br />
pseudònim
3 Combina elements de les dues columnes per obtenir noms compostos i escriu-los tenint en compte<br />
que tots porten guionet.<br />
xino • • seca<br />
ping • • sol<br />
Coma • • àfrica<br />
Sud • • xano<br />
Vila • • pong<br />
para • • ruga<br />
FIXA’T QUE…<br />
<strong>La</strong> majoria de noms compostos no porten guionet (vistiplau, preromà, capicua).<br />
Sí que en porten, però, els mots formats amb un punt cardinal (sud-est) o amb elements<br />
expressius o repetitius (nyigo-nyigo).<br />
També porten guionet els mots compostos en què el primer element acaba en vocal<br />
i el segon comença amb r, s o x (cara-rodó, poca-solta, para-xocs).<br />
4 Ara que ja ets al final del quadern, demostra els teus progressos i corregeix les 20 errades que<br />
hi ha en aquest text. Després, capgira el full, mira si ho has fet bé i comprova el teu nivell.<br />
<strong>La</strong> plaça, cuan hi va arrivar, era plena de vent i de pols, i els arbres prims del jardi<br />
colpejavan la barana. L’home, que tota la estona habia caminat un parell de passes<br />
mes endevant, ara es va parar al mig del carrer i, malgrat el mal temps, es va treure el<br />
barret i es va eïxugar el front amb un mucador vermell. Ara be, tot i la presa amb què<br />
havía vingut, la suor que s’eixugaba no era fruït del esfors, sinó de una angoixa malaltisa;<br />
tenia la cara blanca, i la veu, quan va parlar, va sonar tremolossa i esquerdada.<br />
Solucions<br />
pressa; havia; s’eixugava; fruit; l’esforç; d’una; malaltissa; tremolosa.<br />
quan; arribar; jardí; colpejaven; l’estona; havia; més; endavant; eixugar; mocador; bé;<br />
Entre 18 i 20: Molt bé. Entre 11 i 13: Regular.<br />
16 o 17: Bé. Menys de 10: Hauràs de practicar durant l’estiu.<br />
14 o 15: Acceptable.<br />
xino-xano<br />
ping-pong<br />
Coma-ruga<br />
Sud-àfrica<br />
Vila-seca<br />
para-sol<br />
Parlem de…<br />
Unitat<br />
9<br />
89
90<br />
Unitat<br />
9<br />
Més dictats<br />
3 Com un miratge<br />
Correcció<br />
4 Antologia poètica de Miquel Martí i Pol<br />
Correcció<br />
Nombre de faltes<br />
Nombre de faltes<br />
Abans de corregir el<br />
dictat 4, tingues en<br />
compte el següent:<br />
– Hi ha sis paraules<br />
que duen accent<br />
obert i vuit que el<br />
porten tancat.<br />
– Concebre significa<br />
‘idear’.<br />
– Vigila amb les grafies<br />
dels mots escollit<br />
i profund.
Test final de puntuació<br />
1 Llegeix aquest text i corregeix els 10 errors de puntuació que conté. Després, capgira el full, mira<br />
si ho has fet bé i comprova el teu nivell.<br />
Unes sabates per a una ocasió molt especial<br />
–Bon dia! em permet una pregunta?<br />
–Bon dia senyora. En què puc ajudar-la?<br />
Miri, voldria unes sabates per a una ocasió molt especial perquè<br />
–Ja ho entenc. Com d’especial.<br />
–<strong>La</strong> meva filla que es diu Rosa i ha acabat la universitat amb unes notes excel·lents<br />
es casa i jo voldria anar al casament ben mudada.<br />
–Molt bé. ¿Quin número calça?<br />
–Qui la meva filla?<br />
–No vostè.<br />
–…El 39.<br />
Solució<br />
Unes sabates per a una ocasió molt especial<br />
–Bon dia! Em permet una pregunta?<br />
–Bon dia, senyora. En què puc ajudar-la?<br />
–Miri, voldria unes sabates per a una ocasió molt especial perquè…<br />
–Ja ho entenc. Com d’especial?<br />
–<strong>La</strong> meva filla, que es diu Rosa i ha acabat la universitat amb unes notes excel·lents,<br />
es casa i jo voldria anar al casament ben mudada.<br />
–Molt bé. ¿Quin número calça?<br />
–Qui, la meva filla?<br />
–No, vostè.<br />
–…El 39.<br />
Segons el nombre de correccions ben fetes, tindràs una idea aproximada del teu nivell.<br />
10: Molt bé. 5 o 6: Regular.<br />
9: Bé. Menys de 5: Hauràs de practicar durant l’estiu!<br />
7 o 8: Acceptable.<br />
Tot a punt!<br />
Unitat<br />
9<br />
91
92<br />
Unitat<br />
9<br />
Paraules en joc<br />
Jo seré així<br />
1 Com serà la teva vida quan tinguis exactament el doble de l’edat que tens ara? Aquest treball<br />
t’ajudarà a posar fil a l’agulla. Els passos que cal seguir són els següents:<br />
1 Per parelles, ompliu individualment aquestes fitxes. <strong>La</strong> fitxa A ha de fer referència a la<br />
teva persona (com imagines la teva pròpia vida?) i la B, al teu company o companya (com<br />
t’imagines la seva?).<br />
A<br />
B<br />
2 Intercanvieu informació durant uns deu minuts. Què t’agrada més, la previsió que fas de<br />
la teva persona o la que ha fet de tu el company? Modifica el que creguis necessari.<br />
3 Aprofita la informació obtinguda per crear un perfil de xarxa social. No cal que segueixis<br />
el mateix ordre que a la fitxa. Exemple: Hola, em dic Pau Riera, tinc 31 anys i sóc in-<br />
formàtic de gestió. Visc amb la meva companya, la Rita, i els nostres bessons, en Nils<br />
i la Wanda, als afores d’Estocolm. És curiós que tingui aquesta professió, ja que quan<br />
estudiava odiava els ordinadors…<br />
4 Converteix el teu treball en una minipresentació en format PowerPoint. El pots comple-<br />
mentar amb una imatge teva modificada (seràs una persona adulta!).<br />
5 Presenta el teu perfil a classe. <strong>La</strong> imatge que vols donar, coincideix amb la que té de tu<br />
la resta de la classe?
Ara que has acabat la unitat, és el moment que reflexionis una mica sobre la feina que has fet.<br />
1 Valora aquests aspectes del teu aprenentatge de 0 (molt malament) a 5 (molt bé).<br />
2 Escriu el nombre de faltes que has fet en cada dictat.<br />
3 Completa:<br />
Una cosa que he descobert:<br />
Una activitat que m’ha resultat difícil:<br />
Una activitat que m’ha agradat:<br />
Un tema interessant per a un dictat complementari:<br />
Balanç<br />
TÍTOL DEL DICTAT NOMBRE DE FALTES<br />
4 Fes una llista amb 12 paraules que ja no tornaràs a escriure malament. Separa-les amb comes.<br />
Unitat<br />
9<br />
93
94<br />
Unitat<br />
9<br />
Textos<br />
per als dictats<br />
1 Era una nit de març…<br />
Era una nit de març, crua i freda com ho solen ser; hi havia una lluna pàl·lida, ajaguda<br />
d’esquena com si el vent l’hagués inclinada, i una massa de núvols, nets i flonjos. El<br />
vent dificultava la conversa i feia pujar la sang a la cara. A més, semblava que hagués<br />
escombrat els carrers de vianants.<br />
2 Un testimoni de l’assassinat<br />
3 Com un miratge<br />
4 Antologia poètica de Miquel Martí i Pol<br />
RobeRt L. StevenSon: L’estrany cas del Dr. Jekyll i Mr. Hyde. <strong>Barcanova</strong>.<br />
L’endemà em va arribar la notícia que hi havia un testimoni de l’assassinat, que ningú<br />
no dubtava de la culpabilitat de Hyde i que la víctima era un home de molta estima.<br />
No es tractava només d’un crim, havia estat una tràgica bogeria.<br />
El protagonista d’aquesta novel·la, un noi d’un poble dels Pirineus, espera, com cada<br />
final de curs, amb curiositat, l’arribada dels estiuejants. Però aquest any tot és diferent<br />
perquè arriba la Salut, una noia de ciutat que el fascina i que li fa descobrir alhora el<br />
desig i la traïció. El noi ofereix a la seva nova amiga el seu món, al qual està tan arrelat:<br />
la muntanya, els animals de casa seva, els passejos amb bicicleta, la seva colla<br />
i, sobretot, el seu secret més ben guardat: la cabana al costat del riu. I amb la Salut<br />
viu fascinat, absolutament seduït, les primeres vegades: l’amor, la gelosia, el desig,<br />
l’amistat, el desengany…<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.<br />
Vida, història i temps són les tres paraules que l’autor d’aquesta antologia ha escollit<br />
per definir la poesia de Miquel Martí i Pol, el poeta més llegit, conegut i estimat de la<br />
poesia catalana contemporània. <strong>La</strong> selecció i l’exposició dels poemes d’aquesta antologia,<br />
que respecta el moment en què l’autor els va concebre, vol mostrar i demostrar<br />
l’absoluta coherència interior, humana i poètica d’un home que ha fet de la seva vida<br />
poesia. <strong>La</strong> tria ha estat a cura d’Àlex Broch, prestigiós crític literari i profund coneixedor<br />
de l’obra de Miquel Martí i Pol.<br />
Ressenya del llibre a www.barcanova.cat.
Estudiar a l’estranger<br />
Marxar a estudiar a l’estranger és una<br />
experiència cada cop més valorada en<br />
el mercat laboral actual. Moltes són les<br />
opcions i possibilitats, per això és important<br />
concretar bé quin tipus de projecte<br />
formatiu es vol dur a terme. Abans d’emprendre<br />
un projecte educatiu a l’estranger<br />
és important informar-se bé sobre<br />
el reconeixement acadèmic de títols, el<br />
sistema d’estudis del país de destinació,<br />
la cobertura sanitària, les condicions de<br />
residència, etc. Això varia segons la zona<br />
geogràfica i sempre es recomana contactar<br />
amb el consolat o ambaixada del país<br />
on es vol anar.<br />
PEL TEU COMPTE<br />
L’art de jugar amb les paraules<br />
Què tenen en comú els mots encreuats, els jeroglífics, les sopes de lletres, els<br />
anagrames, els palíndroms, els criptogrames, els jocs de lògica i altres entre-<br />
teniments similars? Doncs que en tots hi ha una voluntat clara de proposar un<br />
repte per a l’enginy, tot jugant amb la llengua. No se n’obté cap benefici aparent<br />
ni immediat, però el cert és que tots els diaris i revistes ofereixen passatemps<br />
lingüístics.<br />
Portal Web de Joventut.<br />
Ajuntament de Barcelona.<br />
Si t’agraden, t’entretenen o hi sents curiositat, pots fer-ne una cerca a Internet.<br />
Hi trobaràs, per exemple, generadors de sopes de lletres i de mots encreuats.<br />
Només cal que utilitzis un cercador i n’obtindràs a cabassos.<br />
Bon enginy<br />
i bon estiu!<br />
Dictat<br />
complementari<br />
Unitat<br />
9<br />
95