IVa Conferència sobre comunicacions pirinenques. Intermodalitat ...
IVa Conferència sobre comunicacions pirinenques. Intermodalitat ...
IVa Conferència sobre comunicacions pirinenques. Intermodalitat ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tesa al continent europeu. Això explica<br />
que, efectivament, el mode ferroviari<br />
en els intercanvis de transport entre<br />
la Península Ibèrica i la resta del continent<br />
europeu sigui extremadament<br />
minoritària. La nostra part de mercat<br />
és de l’ordre del 2% i del 5% si excloem<br />
la part marítima, cosa que segons<br />
el meu punt de vista és un gran error,<br />
arran de la importància de les façanes<br />
marítimes a Espanya.<br />
Com creuarem els Pirineus a hores<br />
d’ara? Ara, parlarem dels enfocaments<br />
futurs. Podem creuar de diverses<br />
maneres i les maneres actuals<br />
permeten malgrat tot esperar un desenvolupament<br />
a curt termini.<br />
Venint d’un univers força operacional<br />
i pertanyent a una activitat comercial<br />
de la SNCF, m’interesso en primer lloc<br />
als resultats que podem obtenir a curt<br />
termini, mirant amb molta atenció els<br />
projectes a mig i llarg terme que heu<br />
plantejat i que debatem avui.<br />
A curt termini, tenim la possibilitat de<br />
desenvolupar la tècnica del canvi de<br />
d’amplada i utilitzar de manera extensiva<br />
com a Hendaya i a Cervera de la<br />
Marenda, d’utilitzar el transbordament<br />
tren-tren, de vagó a vagó, com a Hendaya,<br />
a Irún, però també a Portbou.<br />
Després, hi ha una sèrie de plataformes<br />
situades a Catalunya i a Euskadi,<br />
tant al nord com al sud, en tot cas per<br />
la part francesa dels sectors de Ribesaltes,<br />
Sant Jean Pied de Port, el Voló,<br />
Perpinyà, però també a Mougurre, Baiona<br />
i el Boucau.<br />
El mode ferroviari representa concretament<br />
un potencial de 7 milions de<br />
tones, cosa que no és gens negligible.<br />
Fins i tot, si el canvi extremadament<br />
brutal de la tendència econòmica fa<br />
que, evidentment, aquestes xifres no<br />
es trobaran forçadament a la fi de<br />
l’any 2009.<br />
El canvi modal a favor del tren es farà<br />
a través d’una col·laboració intensiva<br />
amb el nostre soci històric, la RENFE<br />
i la seva branca RENFE Mercaderies,<br />
de l’altra banda dels Pirineus. Cal es-<br />
tar atent també a totes les possibilitats<br />
que poden presentar-se, fins i tot, els<br />
trens que esmentem força menys.<br />
Agraeixo la plataforma Aquitània-Euskadi<br />
d’haver-nos permès de trobar la<br />
gent d’Euskotren, els trens del Govern<br />
autònom basc que exploten un ferrocarril<br />
de via mètrica amb els quals<br />
podem considerar perspectives de<br />
desenvolupament que no són pas a<br />
la radioscòpia actual dels intercanvis<br />
transpirinencs.<br />
Esmento també les ambicions extremadament<br />
fortes de la banda de les<br />
autoritats portuàries del port de Barcelona<br />
que nosaltres, branca transport<br />
i logística de la SNCF, mirem d’a<br />
prop, si evidentment la nostra relació<br />
és sempre desitjada per les autoritats<br />
portuàries. I, de manera molt concreta,<br />
aquest mes s’ha iniciat una llançadora<br />
tri setmanal que enllaça el port<br />
de Barcelona amb el pol d’activitats<br />
de Lió, més concretament Lió Vénissieux,<br />
fet que representa un primer<br />
signe de desenvolupament.<br />
Estem sempre en el recurs de les infraestructures<br />
restants i a les capacitats<br />
existents del mode ferroviari.<br />
A mitjà termini es presenta l’oportunitat<br />
d’agafar les noves línies d’alta velocitat<br />
a la façana mediterrània i atlàntica.<br />
En el pla tècnic, un cert nombre<br />
d’incerteses s’hauran de superar,<br />
abans que puguem considerar de fer<br />
circular trens de transport i trens de<br />
viatges de manera indiferent. Un tren<br />
de transport circula menys ràpid que<br />
un TGV. Això explica la nostra dificultat<br />
a inscriure la circulació dels trens en<br />
una secció de via única.<br />
D’altra banda, aspectes que afecten la<br />
infraestructura pròpiament dita, com<br />
la declivitat de la via, podrien fer més<br />
difícil aquesta integració. Això serà<br />
clarament més car.<br />
Caldrà respondre a aquests interrogants<br />
econòmics abans d’imaginar<br />
de fer circular de manera trivial un tren<br />
de transport <strong>sobre</strong> aquestes infraestructures.<br />
89