compareixença del sr. carles camí, en nom de la ... - Col·legi Xaloc
compareixença del sr. carles camí, en nom de la ... - Col·legi Xaloc
compareixença del sr. carles camí, en nom de la ... - Col·legi Xaloc
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
COMPAREIXENÇA DEL SR. CARLES CAMÍ, EN NOM DE LA<br />
CONFEDERACIÓ DE CENTRES AUTÒNOMS D’ENSENYAMENT<br />
DE CATALUNYA, DAVANT LA COMISSIÓ D’EDUCACIÓ I<br />
UNIVERSITATS DEL PARLAMENT DE CATALUNYA, EL DIA 3<br />
DE FEBRER DE 2009<br />
S<strong>en</strong>yora Presid<strong>en</strong>ta<br />
S<strong>en</strong>yores i S<strong>en</strong>yors Diputats<br />
Moltes gràcies per <strong>la</strong> invitació a exposar <strong>la</strong> nostra valoració al contingut <strong><strong>de</strong>l</strong><br />
Projecte <strong>de</strong> Llei d’Educació <strong>de</strong> Catalunya i especialm<strong>en</strong>t per l’oportunitat <strong>de</strong> ferho<br />
<strong>en</strong> <strong>la</strong> fase <strong>de</strong>cisiva <strong>de</strong> <strong>la</strong> seva tramitació par<strong>la</strong>m<strong>en</strong>tària i davant <strong>de</strong> totes les<br />
forces polítiques repres<strong>en</strong>ta<strong>de</strong>s <strong>en</strong> aquest Par<strong>la</strong>m<strong>en</strong>t.<br />
Ho faig <strong>en</strong> repres<strong>en</strong>tació <strong>de</strong> <strong>la</strong> Confe<strong>de</strong>ració <strong>de</strong> C<strong>en</strong>tres Autò<strong>nom</strong>s<br />
d’Ens<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t <strong>de</strong> Catalunya, <strong>en</strong>titat fundada l’any 1978, i que agrupa a 200<br />
c<strong>en</strong>tres <strong>de</strong> tot Catalunya, que imparteix<strong>en</strong> tot l’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t no universitari<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong> les l<strong>la</strong>rs d’infants als c<strong>en</strong>tres <strong>de</strong> Formació Professional i Batxillerat.<br />
Totes aquestes escoles, majoritàriam<strong>en</strong>t concerta<strong>de</strong>s, t<strong>en</strong><strong>en</strong> una doble<br />
característica o id<strong>en</strong>titat: Són unes escoles d’iniciativa privada vincu<strong>la</strong><strong>de</strong>s a<br />
àmbits familiars <strong>de</strong> segona i tercera g<strong>en</strong>eració <strong>la</strong> majoria d’elles, i altres<br />
vincu<strong>la</strong><strong>de</strong>s o lliga<strong>de</strong>s per un mo<strong><strong>de</strong>l</strong> pedagògic i projecte educatiu molt específic<br />
com és l’educació difer<strong>en</strong>ciada .<br />
1
La raó <strong>de</strong> ser i estar <strong>de</strong> totes elles ha estat fruit d’una voluntat <strong>de</strong> servei a <strong>la</strong><br />
societat civil <strong>en</strong> b<strong>en</strong>efici d’una necessària pluralitat d’ofertes educatives, però per<br />
sobre <strong>de</strong> tot com a resposta a una <strong>de</strong>manda real <strong>de</strong> <strong>la</strong> pròpia societat.<br />
El record <strong>de</strong> les moltes aportacions i innovacions pedagògiques <strong>en</strong> l’àmbit<br />
educatiu, així com les moltes g<strong>en</strong>eracions que s’han format i educat <strong>en</strong> elles,<br />
contribuint al <strong>de</strong>s<strong>en</strong>volupam<strong>en</strong>t econòmic, polític i social <strong><strong>de</strong>l</strong> nostre país, ava<strong>la</strong><br />
per si sol l’estabilitat i continuïtat, així com el creixem<strong>en</strong>t <strong>de</strong> les mateixes.<br />
Per ser <strong>la</strong> darrera agrupació d’escoles <strong>en</strong> interv<strong>en</strong>ir <strong>en</strong> aquesta comissió, i ser<br />
coneixedor <strong>de</strong> les moltes aportacions que han fet les que m’han precedit,<br />
int<strong>en</strong>taré aportar <strong>nom</strong>és unes consi<strong>de</strong>racions o reflexions que complem<strong>en</strong>tin a<br />
les anteriors i més t<strong>en</strong>int <strong>en</strong> compte que vostès ja coneix<strong>en</strong> i t<strong>en</strong><strong>en</strong> el<br />
docum<strong>en</strong>t sobre <strong>la</strong> LEC que el Secretariat <strong>de</strong> l’Esco<strong>la</strong> Cristiana els ha fet a<br />
mans <strong>en</strong> <strong>nom</strong> <strong><strong>de</strong>l</strong>s titu<strong>la</strong>rs <strong>de</strong> tota l’esco<strong>la</strong> concertada <strong>de</strong> Catalunya.<br />
Com<strong>en</strong>ço amb una primera reflexió, es tracta d’un Projecte, que per <strong>la</strong> seva<br />
importància requereix d’una resposta cons<strong>en</strong>suada, <strong>en</strong>tre el Govern i l’oposició,<br />
per complir l’objectiu d’establir un marc normatiu que garantitzi <strong>la</strong> necessària<br />
estabilitat.<br />
A nivell estatal s’estan bat<strong>en</strong>t tots els rècords <strong>de</strong> transitorietat; <strong>de</strong> reformes<br />
que impe<strong>de</strong>ix<strong>en</strong> <strong>la</strong> p<strong>la</strong>nificació <strong>de</strong> projectes que <strong>en</strong> educació rebass<strong>en</strong> el curt<br />
termini. L’educació és una tasca acumu<strong>la</strong>tiva que no s’avé a dinàmiques <strong>de</strong><br />
canvi perman<strong>en</strong>t. Si <strong>la</strong> societat tingués coneixem<strong>en</strong>t <strong><strong>de</strong>l</strong> cost que supos<strong>en</strong> els<br />
canvis o reformes tindria dret a exigir responsabilitats perquè <strong>en</strong> <strong>de</strong>finitiva no<br />
<strong>de</strong>ixa <strong>de</strong> ser contradictori justificar tot això per raons <strong>de</strong> qualitat. Estem davant<br />
una oportunitat històrica que convé administrar correctam<strong>en</strong>t.<br />
Una segona qüestió té a veure amb el tractam<strong>en</strong>t g<strong>en</strong>eral que es dóna als<br />
c<strong>en</strong>tres creats per <strong>la</strong> iniciativa social i el que significa <strong>de</strong> greu ruptura amb una<br />
condició <strong>de</strong>stacada <strong><strong>de</strong>l</strong> nostre caràcter i <strong>la</strong> idiosincràsia <strong><strong>de</strong>l</strong> nostre poble.<br />
Perquè Catalunya ha estat i és <strong>en</strong> gran mesura, el resultat <strong>de</strong> l’esperit<br />
d’iniciativa <strong>de</strong> <strong>la</strong> pròpia societat civil, no donada a esperar, anticipant solucions<br />
i respostes pràctiques a les <strong>de</strong>man<strong>de</strong>s com és <strong>en</strong> el nostre cas l’educació.<br />
Catalunya va arribar a ser el territori <strong>de</strong> l’Estat <strong>en</strong> què l’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t privat<br />
superava amb escreix a l’oferta pública. Aquesta és una tradició valiosíssima<br />
<strong>de</strong> poble actiu. Encara i no s<strong>en</strong>se esforços <strong><strong>de</strong>l</strong>s difer<strong>en</strong>ts governs, que s<strong>en</strong>se<br />
<strong>de</strong>sat<strong>en</strong>dre al <strong>de</strong>s<strong>en</strong>volupam<strong>en</strong>t <strong>de</strong> <strong>la</strong> xarxa <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tres públics que super<strong>en</strong> <strong>en</strong><br />
l’actualitat àmpliam<strong>en</strong>t els c<strong>en</strong>tres privats, han mantingut <strong>la</strong> doble xarxa <strong>de</strong><br />
2
c<strong>en</strong>tres. Es pretén ara <strong>de</strong>sactivar <strong>en</strong>ergies que han contribuït a <strong>la</strong> construcció<br />
d’un sistema que ha donat magnífics resultats? No es té <strong>en</strong> compte <strong>la</strong><br />
incalcu<strong>la</strong>ble aportació que significa <strong>la</strong> capacitat d’iniciativa <strong>de</strong> <strong>la</strong> xarxa <strong>de</strong><br />
c<strong>en</strong>tres privats i el seu paper <strong>de</strong> banc <strong>de</strong> proves <strong>de</strong> tantes valuoses<br />
innovacions que han pogut ésser assumi<strong>de</strong>s per tot el sistema?<br />
És raonable no t<strong>en</strong>ir <strong>en</strong> compte l’estalvi públic que significa <strong>en</strong> termes<br />
d’inversió i <strong>en</strong> <strong>de</strong>speses <strong>de</strong> funcionam<strong>en</strong>t <strong>la</strong> p<strong>la</strong>ça esco<strong>la</strong>r <strong><strong>de</strong>l</strong>s c<strong>en</strong>tres privats<br />
concertats, facilitant <strong>la</strong> possibilitat <strong>de</strong> trasl<strong>la</strong>dar <strong>de</strong>spesa pública a altres<br />
sectors emerg<strong>en</strong>ts gràcies a l’alt grau d’eficiència <strong>de</strong> <strong>la</strong> gestió privada?<br />
Malgrat això, el tractam<strong>en</strong>t que preveu el projecte LEC pretén arribar al límit<br />
amb el propòsit d’assimi<strong>la</strong>r tota <strong>la</strong> xarxa <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tres privats concertats a un<br />
sistema més pròxim a mo<strong><strong>de</strong>l</strong>s <strong>de</strong> gestió públics <strong>en</strong> què el titu<strong>la</strong>r veu reduït el<br />
seu dret <strong>de</strong>cisori <strong>en</strong> camps crítics, sotmès a restriccions i subordinacions que<br />
supos<strong>en</strong> <strong>de</strong> fet l’aplicació a l’inrevés <strong><strong>de</strong>l</strong> principi <strong>de</strong> subsidiarietat. Tot això és<br />
c<strong>la</strong>ram<strong>en</strong>t regressiu respecte a les condicions <strong><strong>de</strong>l</strong> marc <strong>de</strong>mocràtic i <strong>de</strong> l’estat<br />
<strong>de</strong> dret.<br />
Tot això no <strong>nom</strong>és afecta a <strong>la</strong> legítima auto<strong>nom</strong>ia <strong><strong>de</strong>l</strong>s c<strong>en</strong>tres, sinó que va<br />
mes <strong>en</strong>llà interferint <strong>en</strong> el dret a l’educació, que per cert és indissociable <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
llibertat d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t.<br />
Per <strong>la</strong> seva part l’article 13 <strong><strong>de</strong>l</strong> Pacte Internacional <strong><strong>de</strong>l</strong>s Drets Socials,<br />
Econòmics i Culturals <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s disposa literalm<strong>en</strong>t:<br />
“Els Estats es compromet<strong>en</strong> a respectar <strong>la</strong> llibertat <strong><strong>de</strong>l</strong>s pares o <strong>en</strong> el seu cas els<br />
seus tutors legals d’escollir per als seus fills c<strong>en</strong>tres DIFERENTS als <strong><strong>de</strong>l</strong>s po<strong>de</strong>rs<br />
públics i ASSEGURAR l’educació religiosa i moral conforme a les seves pròpies<br />
conviccions.”<br />
La llibertat d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t afecta a <strong>la</strong> vegada a <strong>la</strong> llibertat d’opinió (dret<br />
d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t) a <strong>la</strong> igualtat (dret d’apr<strong>en</strong>dre) i a <strong>la</strong> llibertat <strong>de</strong> consciència<br />
(dret d’elecció <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre).<br />
LA POR A LA LLIBERTAT COM A OBSTACLE DEL PROGRÉS:<br />
Cada vegada que es vol ampliar el marge <strong>de</strong> “llibertat” exist<strong>en</strong>t, s’aixeca una<br />
forta oposició. Es evid<strong>en</strong>t que existeix<strong>en</strong> pot<strong>en</strong>ts forces <strong>en</strong> <strong>la</strong> naturalesa<br />
humana que, malgrat l’evidència contund<strong>en</strong>t <strong><strong>de</strong>l</strong>s b<strong>en</strong>eficis <strong>de</strong> <strong>la</strong> llibertat,<br />
t<strong>en</strong><strong>de</strong>ix<strong>en</strong> a coartar-<strong>la</strong>, per <strong>la</strong> via <strong><strong>de</strong>l</strong> dirigisme i l’interv<strong>en</strong>cionisme.<br />
3
Existeix una por a <strong>la</strong> llibertat que hem d’<strong>en</strong>t<strong>en</strong>dre i fins i tot respectar, però no<br />
per a <strong>de</strong>t<strong>en</strong>ir-nos <strong>en</strong> el nostre anhel d’est<strong>en</strong>dre <strong>la</strong> llibertat i les seves<br />
institucions, sinó per a fer-ho bé i no provocar una reacció que transformi <strong>la</strong><br />
por a <strong>la</strong> llibertat <strong>en</strong> un obstacle insuperable al progrés.<br />
LLIBERTAT D’ELECCIÓ DE CENTRE PER PART DELS PARES<br />
En matèria d’elecció <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre doc<strong>en</strong>t ha <strong>de</strong> prevaldre per sobre <strong>de</strong> tot l’elecció<br />
que faci <strong>la</strong> família. Només <strong>en</strong> el supòsit <strong>de</strong> què el titu<strong>la</strong>r <strong><strong>de</strong>l</strong> c<strong>en</strong>tre no pugui<br />
at<strong>en</strong>dre aquel<strong>la</strong> sol·licitud per falta <strong>de</strong> p<strong>la</strong>ces autoritza<strong>de</strong>s, intervindran els<br />
òrgans <strong>de</strong> participació <strong>en</strong>carregats <strong>de</strong> l’esco<strong>la</strong>rització. Aquests també hauran<br />
<strong>de</strong> t<strong>en</strong>ir <strong>en</strong> compte <strong>en</strong> <strong>la</strong> seva funció el tipus <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre al que prefer<strong>en</strong>tm<strong>en</strong>t<br />
<strong>de</strong>sitja <strong>la</strong> família esco<strong>la</strong>ritzar al seu fill.<br />
Si bé <strong>la</strong> LEC contemp<strong>la</strong> <strong>la</strong> possibilitat d’elecció <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre per part <strong><strong>de</strong>l</strong>s pares,<br />
aquesta llibertat queda condicionada, limitada i <strong>de</strong> vega<strong>de</strong>s anul·<strong>la</strong>da per un<br />
excés <strong>de</strong> normativa i reg<strong>la</strong>m<strong>en</strong>tació a l’hora <strong>de</strong> fixar els criteris d’admissió<br />
d’alumnes <strong>en</strong> un c<strong>en</strong>tre, i <strong><strong>de</strong>l</strong>s funcionaris que han d’interpretar-los i aplicarlos.<br />
És a dir, es p<strong>la</strong>nifica excessivam<strong>en</strong>t l’oferta, s<strong>en</strong>se t<strong>en</strong>ir <strong><strong>de</strong>l</strong> tot <strong>en</strong> compte,<br />
<strong>la</strong> <strong>de</strong>manda.<br />
Creiem que amb l’aplicació <strong>de</strong> criteris més vincu<strong>la</strong>ts a <strong>la</strong> <strong>de</strong>manda <strong><strong>de</strong>l</strong>s pares a<br />
po<strong>de</strong>r exercir el dret a <strong>la</strong> llibertat d’elecció <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre, aconseguiríem <strong>en</strong> l’àmbit<br />
educatiu una responsabilitat pública <strong>en</strong> lloc <strong>de</strong> <strong>la</strong> gestió pública, el pluralisme<br />
<strong>en</strong> lloc <strong><strong>de</strong>l</strong> monopoli, <strong>la</strong> llibertat d’elecció <strong>en</strong> lloc <strong>de</strong> l’assignació administrativa,<br />
i l’equitat <strong>en</strong> comptes <strong>de</strong> <strong>la</strong> igualtat.<br />
Un bon exemple d’aquest procés <strong>de</strong> canvi, són els mo<strong><strong>de</strong>l</strong>s educatius nòrdics<br />
que estan assignant a les seves reformes educatives una àmplia responsabilitat<br />
pública perquè a ningú li manqui una educació <strong>de</strong> qualitat, però no <strong>en</strong><br />
<strong>de</strong>trim<strong>en</strong>t <strong>de</strong> <strong>la</strong> pluralitat <strong>de</strong> proveïdors <strong>de</strong> serveis educacionals (<strong>la</strong> privada<br />
concertada d’iniciativa social) o <strong>de</strong> <strong>la</strong> llibertat d’elecció ciutadana. En el marc<br />
<strong>de</strong> canvi o millora <strong>de</strong> <strong>la</strong> LEC volem reemp<strong>la</strong>çar el principi <strong>de</strong>structiu <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
igualtat <strong>de</strong> resultats pel d’equitat, que dóna oportunitats a tots s<strong>en</strong>se <strong>de</strong>ixar <strong>de</strong><br />
reconèixer i premiar els assolim<strong>en</strong>ts <strong>de</strong> cadascun.<br />
LA LLIBERTAT D’ELECCIÓ COMPORTA UNA SANA I JUSTA<br />
COMPETÈNCIA.<br />
Si l’elecció <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre és un dret constitucional i prefer<strong>en</strong>t (s<strong>en</strong>se assignacions<br />
ni limitacions) això comportarà un canvi <strong>de</strong> m<strong>en</strong>talitat <strong>en</strong> tots els c<strong>en</strong>tres, que<br />
4
no veuran a qui busca els seus c<strong>en</strong>tres com a “cli<strong>en</strong>ts captius “, sinó com a<br />
ciutadans amb llibertat d’elecció a qui s’ha <strong>de</strong> convèncer, és a dir, atraure’ls<br />
amb bones ofertes educatives i més i millors serveis complem<strong>en</strong>taris, <strong>en</strong><br />
comptes d’assignar-los un c<strong>en</strong>tre com s’està f<strong>en</strong>t fins ara i es pretén<br />
increm<strong>en</strong>tar amb l’aplicació <strong>de</strong> <strong>la</strong> LEC.<br />
El dret a elegir esco<strong>la</strong> posarà sempre <strong>en</strong> evidència l’interès per <strong>de</strong>terminats<br />
projectes educatius a <strong>la</strong> vegada que premia, motiva i inc<strong>en</strong>tiva als col·lectius<br />
<strong>de</strong> professors que s’esforc<strong>en</strong> per a millorar el que fan i <strong>la</strong> seva capacitat <strong>de</strong><br />
servei.<br />
LA LLIBERTAT DE MODEL PEDAGÒGIC<br />
Tot c<strong>en</strong>tre educatiu ha <strong>de</strong> t<strong>en</strong>ir <strong>la</strong> llibertat <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r aplicar el mo<strong><strong>de</strong>l</strong> pedagògic<br />
que cregui més a<strong>de</strong>quat o conv<strong>en</strong>i<strong>en</strong>t al caràcter propi <strong><strong>de</strong>l</strong> c<strong>en</strong>tre, com a dret<br />
corre<strong>la</strong>tiu al dret constitucional a <strong>la</strong> lliure creació <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tre per una banda i<br />
com a respecte al principi d’auto<strong>nom</strong>ia que ha <strong>de</strong> t<strong>en</strong>ir tot c<strong>en</strong>tre educatiu tal<br />
com han contemp<strong>la</strong>t les difer<strong>en</strong>ts lleis educatives inclosa <strong>la</strong> LEC, sempre que<br />
compleixi <strong>de</strong>termina<strong>de</strong>s condicions:<br />
Catalunya té c<strong>en</strong>tres que han escollit lliurem<strong>en</strong>t l’educació difer<strong>en</strong>ciada com a<br />
mo<strong><strong>de</strong>l</strong> pedagògic dintre <strong><strong>de</strong>l</strong> seu projecte educatiu.<br />
El projecte <strong>de</strong> LEC estableix com a principi d’ordre g<strong>en</strong>eral l’educació mixta<br />
vulnerant el dret a <strong>la</strong> llibertat <strong>de</strong> creació <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tres doc<strong>en</strong>ts i conseqü<strong>en</strong>tm<strong>en</strong>t,<br />
<strong>la</strong> possibilitat d’elecció d’aquest tipus <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tres i això s<strong>en</strong>se t<strong>en</strong>ir <strong>en</strong> compte <strong>la</strong><br />
doctrina internacional que explícitam<strong>en</strong>t exclou a aquests c<strong>en</strong>tres <strong>de</strong> tota<br />
connotació discriminatòria. Aquest mo<strong><strong>de</strong>l</strong> té una creix<strong>en</strong>t acceptació i<br />
<strong>de</strong>s<strong>en</strong>volupam<strong>en</strong>t <strong>en</strong> <strong>nom</strong>brosos països, tant <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tres privats com <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tres<br />
públics.<br />
La LEC, <strong>de</strong> no modificar-se l’actual redactat, impedirà que <strong>en</strong> el futur es puguin<br />
imp<strong>la</strong>ntar més escoles d’aquestes característiques, ja que no finançar-les<br />
repres<strong>en</strong>ta posar un impedim<strong>en</strong>t molt important per a <strong>la</strong> seva creació.<br />
Ent<strong>en</strong>em que una llei mai pot anar <strong>en</strong> contra d’un col·lectiu que agrupa<br />
actualm<strong>en</strong>t a més <strong>de</strong> 15.000 famílies que són les que esco<strong>la</strong>ritz<strong>en</strong> els seus fills<br />
<strong>en</strong> aquest tipus <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tres.<br />
5
MARC JURIDIC<br />
La necessitat <strong>de</strong> disposar d’un marc bàsic i estable, <strong>en</strong>s porta a consi<strong>de</strong>rar com<br />
a error, atorgar rang legal a incorporacions <strong><strong>de</strong>l</strong> que pròpiam<strong>en</strong>t són<br />
<strong>de</strong>s<strong>en</strong>volupam<strong>en</strong>ts reg<strong>la</strong>m<strong>en</strong>taris o continguts secundaris susceptibles<br />
d’ajustos successius.<br />
Unir <strong>en</strong> el mateix cos normatiu el que és perman<strong>en</strong>t i canviant escurça<br />
consi<strong>de</strong>rablem<strong>en</strong>t horitzons <strong>de</strong> vigència.<br />
La Confe<strong>de</strong>ració <strong>de</strong> c<strong>en</strong>tres Autò<strong>nom</strong>s <strong>de</strong> Catalunya està per una LEC que sigui<br />
respectuosa amb l’article 27 <strong>de</strong> <strong>la</strong> Constitució, amb l’Estatut d’Auto<strong>nom</strong>ia <strong>de</strong><br />
Catalunya, amb <strong>la</strong> Llei Orgànica <strong><strong>de</strong>l</strong> Dret a l’Educació (LODE), amb <strong>la</strong> Llei<br />
Orgànica d’Educació (LOE) i amb <strong>la</strong> Dec<strong>la</strong>ració Universal <strong><strong>de</strong>l</strong>s Drets Humans i<br />
els tractats i acords internacionals ratificats.<br />
Som c<strong>la</strong>ram<strong>en</strong>t partidaris d’una LEC i p<strong>en</strong>sem que ha d’ésser l’instrum<strong>en</strong>t<br />
jurídic a Catalunya que <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’anàlisi <strong>de</strong> <strong>la</strong> realitat posi fi a l’històric<br />
<strong>en</strong>frontam<strong>en</strong>t <strong>en</strong>tre l’esco<strong>la</strong> pública i <strong>la</strong> concertada i aconsegueixi que el servei<br />
d’interès públic <strong>de</strong> l’educació es presti <strong>en</strong> un p<strong>la</strong> d’igualtat per a les dues<br />
xarxes, <strong>la</strong> LODE es refereix a <strong>la</strong> “red dual”, f<strong>en</strong>t efectiu el principi <strong>de</strong> <strong>la</strong> igualtat<br />
d’oportunitats i el dret a un <strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t <strong>en</strong> condicions <strong>de</strong> gratuïtat.<br />
Advoquem, com diu el preàmbul <strong>de</strong> <strong>la</strong> LODE, per <strong>en</strong>t<strong>en</strong>dre <strong>la</strong> llibertat<br />
d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t <strong>en</strong> s<strong>en</strong>tit ampli i no restrictiu i rebutgem el principi <strong>de</strong><br />
subsidiarietat <strong>de</strong> l’esco<strong>la</strong> privada concertada perquè com ha dit una rec<strong>en</strong>t<br />
s<strong>en</strong>tència <strong><strong>de</strong>l</strong> Tribunal Suprem, <strong>de</strong> 6 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 2008, aquest principi es<br />
contrari a <strong>la</strong> lletra i a l’esperit <strong>de</strong> <strong>la</strong> Constitució i <strong>de</strong> <strong>la</strong> Llei Orgànica <strong><strong>de</strong>l</strong> Dret a<br />
l’Educació.<br />
El Projecte <strong>de</strong> Llei d’Educació <strong>de</strong> Catalunya <strong>en</strong> tramitació par<strong>la</strong>m<strong>en</strong>tària <strong>en</strong><br />
comptes <strong>de</strong> respectar el principi fonam<strong>en</strong>tal <strong>de</strong> <strong>la</strong> jerarquia normativa, <strong>en</strong>tra<br />
<strong>en</strong> <strong>de</strong>terminats aspectes <strong>en</strong> contradicció amb preceptes <strong>de</strong> rang superior i <strong>en</strong><br />
ocasions <strong>en</strong>s fa p<strong>en</strong>sar <strong>en</strong> el tractam<strong>en</strong>t subsidiari <strong>de</strong> <strong>la</strong> xarxa privada<br />
concertada.<br />
Que <strong>de</strong>terminats articles <strong><strong>de</strong>l</strong> projecte <strong>de</strong> Llei no respectin els drets reconeguts<br />
per <strong>la</strong> Constitució i <strong>la</strong> normativa orgànica <strong>en</strong>s pot comportar a judicialitzar les<br />
actuacions <strong>de</strong> l’Administració cata<strong>la</strong>na, situació aquesta que s’hauria d’evitar.<br />
6
Catalunya no es pot permetre que <strong>la</strong> llibertat d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t no estigui<br />
regu<strong>la</strong>da <strong>en</strong> el seu màxim contingut. Seria molt <strong>la</strong>m<strong>en</strong>table que a fora <strong>de</strong><br />
Catalunya es tinguessin més drets i llibertats <strong>en</strong> re<strong>la</strong>ció a l’educació que a<br />
Catalunya, quan hem estat i <strong>en</strong> som capdavanters <strong>en</strong> aquest àmbit.<br />
Si finalm<strong>en</strong>t això passés voldria dir que no s’ha fet un correcte <strong>de</strong>splegam<strong>en</strong>t<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> Constitució que reconeix que el servei <strong>de</strong> l’educació es pot prestar per<br />
l’Administració i per <strong>la</strong> iniciativa social, <strong>en</strong> un p<strong>la</strong> d’igualtat.<br />
Tampoc seria acceptable que l’esco<strong>la</strong> privada concertada no tingués <strong>en</strong> aquesta<br />
Llei un marc legal que no fos el que li correspon, s<strong>en</strong>se cap tipus <strong>de</strong> garanties<br />
jurídiques <strong>de</strong>ixant tota l’actuació discrecional a l’Administració.<br />
Seria molt l<strong>la</strong>rg el com<strong>en</strong>tar els articles que no fan una regu<strong>la</strong>ció respectuosa<br />
amb el marc legal d’aplicació i per això em remeto al docum<strong>en</strong>t d’esm<strong>en</strong>es a<br />
que he fet referència al com<strong>en</strong>çam<strong>en</strong>t <strong>de</strong> <strong>la</strong> meva interv<strong>en</strong>ció.<br />
Sí voldria fer algun com<strong>en</strong>tari <strong>en</strong> aspectes que son fonam<strong>en</strong>tals i que t<strong>en</strong><strong>en</strong><br />
re<strong>la</strong>ció amb els que m’he referit.<br />
1. La comunitat educativa ha <strong>de</strong> ser <strong>nom</strong>és regu<strong>la</strong>da <strong>en</strong> tant que<br />
comunitat esco<strong>la</strong>r.<br />
2. En <strong>la</strong> normativa orgànica estatal es regu<strong>la</strong> com un dret l’accés al<br />
concert educatiu. En el projecte no <strong>nom</strong>és s’ampli<strong>en</strong> els requisits per<br />
disposar <strong><strong>de</strong>l</strong> concert sinó que el seu atorgam<strong>en</strong>t, tot i complir els<br />
requisits, passa a ser una <strong>de</strong>cisió discrecional <strong>de</strong> l’Administració.<br />
3. Al l<strong>la</strong>rg <strong><strong>de</strong>l</strong> Projecte es vulner<strong>en</strong> les competències <strong>de</strong> <strong>la</strong> titu<strong>la</strong>ritat <strong><strong>de</strong>l</strong><br />
c<strong>en</strong>tre privat concertat, molt especialm<strong>en</strong>t <strong>en</strong> el procés d’admissió<br />
d’alumnes i <strong><strong>de</strong>l</strong> Consell Esco<strong>la</strong>r. A aquest se li modifiqu<strong>en</strong> les actuals<br />
competències i se n’hi assign<strong>en</strong> <strong>de</strong> noves.<br />
4. La regu<strong>la</strong>ció que es fa <strong><strong>de</strong>l</strong> procés d’admissió d’alumnat vulnera <strong>la</strong><br />
normativa bàsica i si bé els criteris <strong>de</strong> prioritat <strong>en</strong> l’accés als c<strong>en</strong>tres es<br />
trob<strong>en</strong> <strong>de</strong>terminats, <strong>en</strong> el Projecte es par<strong>la</strong> que el Govern establirà<br />
criteris específics.<br />
5. El Projecte, a l’Art. 46, 3, contemp<strong>la</strong> que el Departam<strong>en</strong>t d’Educació<br />
pugui reduir <strong>la</strong> ràtio fins el 10%, limitació que no té fonam<strong>en</strong>t legal, sí<br />
<strong>en</strong> canvi l’increm<strong>en</strong>t.<br />
7
6. L’Administració <strong>de</strong> <strong>la</strong> G<strong>en</strong>eralitat <strong>de</strong> Catalunya ha d’ésser l’única<br />
compet<strong>en</strong>t per als c<strong>en</strong>tres privats concertats.<br />
7. Els c<strong>en</strong>tres privats concertats hauri<strong>en</strong> <strong>de</strong> t<strong>en</strong>ir <strong>en</strong> <strong>la</strong> Llei una regu<strong>la</strong>ció<br />
específica i difer<strong>en</strong>ciada.<br />
Seria molt ext<strong>en</strong>sa <strong>la</strong> llista <strong>de</strong> temes <strong>en</strong> els quals trobem <strong>en</strong> el Projecte un<br />
tractam<strong>en</strong>t difer<strong>en</strong>t al contemp<strong>la</strong>t <strong>en</strong> <strong>la</strong> normativa orgànica. Per nosaltres<br />
aquesta és una tasca prioritària i primordial a fer, que <strong>la</strong> LEC que finalm<strong>en</strong>t<br />
aprovi el Par<strong>la</strong>m<strong>en</strong>t <strong>de</strong> Catalunya tingui el correspon<strong>en</strong>t <strong>en</strong>caix <strong>en</strong> el marc<br />
normatiu g<strong>en</strong>eral d’aplicació a Catalunya i que pel que fa a <strong>la</strong> regu<strong>la</strong>ció <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
llibertat d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t es faci amb <strong>la</strong> màxima amplitud, s<strong>en</strong>t el m<strong>en</strong>ys<br />
restrictiu possible, tal com diu el preàmbul <strong>de</strong> <strong>la</strong> LODE, el Pacte Internacional<br />
<strong><strong>de</strong>l</strong>s Drets Socials, Econòmics i Culturals <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s i <strong>la</strong> Resolució<br />
<strong><strong>de</strong>l</strong> Par<strong>la</strong>m<strong>en</strong>t Europeu sobre <strong>la</strong> llibertat d’Ens<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t.<br />
La rec<strong>en</strong>t Llei d’Educació <strong>de</strong> Cantàbria publicada al B.O.E. <strong>de</strong> 24 <strong>de</strong> g<strong>en</strong>er<br />
d’aquest any, <strong>en</strong> qüestions regu<strong>la</strong><strong>de</strong>s per les lleis orgàniques es limita a fer<br />
una remissió a aquestes, per exemple pel que fa a l’admissió d’alumnes (article<br />
88), consell esco<strong>la</strong>r (article 135), participació i govern <strong><strong>de</strong>l</strong>s c<strong>en</strong>tres (article<br />
127) i règim jurídic <strong><strong>de</strong>l</strong>s c<strong>en</strong>tres doc<strong>en</strong>ts (article 123).<br />
FINANÇAMENT<br />
Si <strong>la</strong> Llei no afronta el que avui són c<strong>la</strong>res mancances, servirà únicam<strong>en</strong>t per<br />
ampliar el marc normatiu d’aplicació i haurem perdut una gran oportunitat <strong>en</strong><br />
b<strong>en</strong>efici <strong><strong>de</strong>l</strong> nostre país. Ens preocupa molt <strong>en</strong> aquest s<strong>en</strong>tit que <strong>la</strong> memòria<br />
econòmica no sigui real, perquè aquesta no s’ha fet <strong>en</strong> funció <strong><strong>de</strong>l</strong>s resultats <strong>de</strong><br />
l’estudi que una comissió havia <strong>de</strong> fer, segons es va acordar <strong>en</strong> el Pacte<br />
Nacional per l’Educació.<br />
Tots estem d’acord <strong>en</strong> que s<strong>en</strong>se una suficiència econòmica <strong><strong>de</strong>l</strong> concert no és<br />
possible ni <strong>la</strong> corresponsabilitat ni <strong>la</strong> igualtat d’oportunitats, ni per tant<br />
l’equitat.<br />
No m’est<strong>en</strong>dré sobre <strong>la</strong> més que provada insuficiència econòmica <strong><strong>de</strong>l</strong> concert<br />
educatiu <strong>en</strong> quant a les “<strong>de</strong>speses <strong>de</strong> funcionam<strong>en</strong>t”, així com les insufici<strong>en</strong>ts<br />
p<strong>la</strong>ntilles amb què dota l’actual concert educatiu.<br />
Només una dada quantitativa per reflexionar i treure’n conclusions:<br />
8
Si <strong>la</strong> partida <strong>de</strong> <strong>la</strong> memòria econòmica correspon<strong>en</strong>t a les “<strong>de</strong>speses <strong>de</strong><br />
funcionam<strong>en</strong>t” és <strong>de</strong> 39.309.300 € <strong>en</strong> 4 anys ( 9.827.325 € cada any) <strong>la</strong><br />
dividim pel <strong>nom</strong>bre d’alumnes esco<strong>la</strong>ritzats a l’esco<strong>la</strong> privada concertada <strong>en</strong> els<br />
nivells obligatoris ( 235.000 alumnes ) <strong>en</strong>s dóna un increm<strong>en</strong>t per alumne i<br />
any d’aproximadam<strong>en</strong>t 42 €.<br />
Si als 232 € alumne i any que repres<strong>en</strong>ta el concert actual li sumem els 42 €,<br />
obtindrem un total <strong>de</strong> 274 € alumne/any, molt lluny <strong><strong>de</strong>l</strong>s 1.000 € alumne/any<br />
que difer<strong>en</strong>ts estudis econòmics don<strong>en</strong> com a valor <strong>de</strong> mitjana .<br />
És d’això el que <strong>en</strong> po<strong>de</strong>m dir suficiència econòmica <strong><strong>de</strong>l</strong> concert...???<br />
Esperem que <strong>la</strong> futura Llei d’Educació <strong>de</strong> Catalunya pugui recollir els aspectes i<br />
consi<strong>de</strong>racions fetes <strong>en</strong> aquesta <strong>compareix<strong>en</strong>ça</strong> i serveixi per configurar un<br />
mo<strong><strong>de</strong>l</strong> educatiu a Catalunya <strong>de</strong> màxim respecte a <strong>la</strong> llibertat d’<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t,<br />
<strong>en</strong> el marc normatiu d’aplicació a Catalunya i que disposi <strong><strong>de</strong>l</strong>s recursos<br />
econòmics que requereix el contingut <strong>de</strong> <strong>la</strong> Llei.<br />
Moltes gràcies per <strong>la</strong> seva at<strong>en</strong>ció.<br />
9