Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
teriorment això haurà de confirmar-se<br />
.<br />
Varietat de mètodes de dataci ó<br />
1) MÈTODES ARQUEOLÒGIC S<br />
1) Estratigrafia . La seqüència d e<br />
les capes tèrries que recobreixe n<br />
les despulles humanes, segons les<br />
troballes que en cada una d'elle s<br />
tingui lloc, ens permeten una datació,<br />
especialment si es troba u n<br />
"fòssil director*" l'antiguitat de l<br />
qual ens sigui coneguda . En aquest<br />
casos ha de considerar-se si e s<br />
tracta d'un fossar que, en ser ex -<br />
cavat pogués haver arribat a estrats<br />
més antics als del període e n<br />
què va viure l'individu, cosa qu e<br />
falsejaria els resultats .<br />
2) Aixovar . En aquests casos e l<br />
diagnòstic es realitza per ("`aixovar<br />
d'acompanyament" de l'esquelet,<br />
ja que, si és conegud a<br />
l'antiguitat dels objectes amb el l<br />
associats, com són ornaments ,<br />
ceràmiques etc ., es pot establi r<br />
una cronologia bastant precisa .<br />
En aquestes circumstàncies, l a<br />
datació la determinen els objecte s<br />
de l'època més recent .<br />
3) Datació creuada . La "cross dating"<br />
anglosaxona permet dedui r<br />
la contemporaneïtat entre do s<br />
grups culturals, a través de vincle s<br />
que els relacionen. Si en la cultura<br />
A es troba un objecte produït per<br />
la cultura B, la A ha de ser contemporània<br />
o posterior a la B .<br />
II) MÈTODES GEOLÒGIC S<br />
1) Palinocronologia . Des que fa<br />
uns seixanta milions d'anys, qua n<br />
aparegueren les plantes am b<br />
flors, existeix el pol • Ien, que e n<br />
ser dispersat pel vent en l'atmosfera<br />
es diposita després en terra ,<br />
és possible la seva detecció si, pe r<br />
circumstàncies favorables, en períodes<br />
antics es fossilitzà . El des -<br />
cobriment del pol . Ien en els diversos<br />
estrats geològics ens perme t<br />
deduir com eren alguns hàbitats i<br />
quina era la climatologia dominant;<br />
aquests aspectes, amb consonància<br />
amb els canvis meteorológics<br />
que sofrí el planeta, sobretot<br />
en el Pleistocè, ens permeten<br />
també una aproximació cronològi -<br />
ca .<br />
2) Datació per les varves . En els<br />
climes àrtics el desgel primavera l<br />
origina un creixement del caba l<br />
dels rius, els quals arrossegue n<br />
materials gruixuts d'al . luvió qu e<br />
romanen dipositats en les quietes<br />
aigües dels llacs o dels estuaris .<br />
Amb l'arribada de l'estiu, el caba l<br />
aquós minva, i en aquest momen t<br />
només es sedimenta el llim fi ; e l<br />
procés acaba amb les gelades tardorenques.<br />
Aquestes faixes de sediments<br />
s'anomenen "varves" i<br />
34<br />
poden contar-se amb facilitat a<br />
qualsevol dipòsit, de manera qu e<br />
és possible calcular el temps qu e<br />
han tardat en formar-se a partir<br />
del supòsit segons el qual un a<br />
varva equival a un any . Aques t<br />
mètode ha permès de recular, e n<br />
alguns jaciments, fins a deu mi l<br />
anys .<br />
3) Paleomagnetisme . Aquest mètode<br />
es basa en els canvis de pola -<br />
ritat que ha sofert el camp magnè -<br />
tic terrestre ("Field") en els diversos<br />
períodes de la seva història .<br />
Pel que es refereix al Pleistocè o<br />
Quaternari, s'originen tres períodes<br />
("Epochs"). Aquells que s'ano -<br />
menen Gauss són de polarita t<br />
dominant igual a l'actual, i el s<br />
anomenats Matuyama són de polaritat<br />
inversa (en ells el pol nor d<br />
actual seria el sud, amb inversi ó<br />
del moviment de les brúixoles) . La<br />
polaritat d'aquest períodes no fo u<br />
uniforme, havent-se formal variacions<br />
geomagnetiques menor s<br />
("Polarity events"), de curta dura -<br />
da . Les variacions del geomagnetisme<br />
es determinen en examina r<br />
els sediments d'argila, ja que le s<br />
partícules ferruginoses que conte -<br />
nen es dipositen alineades en e l<br />
sentit del magnetisme terrestre<br />
present en aquell moment : Brunes<br />
(magnetisme actual), des d e<br />
fa -700 .000 anys ; Matuyam a<br />
(magnetisme invertit), des d e<br />
-2 .400 .000 a -700 .000 anys ;