Caracterització del creixement dels cabrits de Cabra Blanca - Races ...
Caracterització del creixement dels cabrits de Cabra Blanca - Races ...
Caracterització del creixement dels cabrits de Cabra Blanca - Races ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Caracterització</strong> <strong><strong>de</strong>l</strong> <strong>creixement</strong> <strong><strong>de</strong>l</strong>s <strong>cabrits</strong> <strong>de</strong> <strong>Cabra</strong> <strong>Blanca</strong> <strong>de</strong> Rasquera<br />
1.6.1 Origen <strong>de</strong> la <strong>Cabra</strong> <strong>Blanca</strong><br />
L’origen i la història <strong>de</strong> la cabra <strong>Blanca</strong> és confós, ja que no existeix document escrit<br />
que reveli i avali la presència d’aquests animals en aquests paratges amb anterioritat a la<br />
primera meitat <strong><strong>de</strong>l</strong> s. XX. Únicament a les Or<strong>de</strong>nacions Municipals <strong>de</strong> la Vila <strong>de</strong><br />
Rasquera (Tarragona) <strong>de</strong> l’any 1573 es fa referència a la població caprina d’aquests<br />
llocs, sense especificar cap apunt morfològic. No obstant, la tradició oral <strong><strong>de</strong>l</strong>s seus<br />
habitants confirma la presència d’aquests animals <strong>de</strong>s <strong>de</strong> principis <strong>de</strong> segle XX.<br />
Romagosa (1975), esmenta la presència <strong>de</strong> cabrum serrà <strong>de</strong> capa blanca amb taques<br />
negres a les Terres <strong>de</strong> l’Ebre i al nord <strong><strong>de</strong>l</strong> País Valencià, que anomena cabra <strong><strong>de</strong>l</strong><br />
Montsià. Molt probablement es tractés <strong>de</strong> la cabra <strong>Blanca</strong>, ja que a la comarca <strong><strong>de</strong>l</strong><br />
Montsià s’havia mantingut una presència continuada d’aquest cabrum, fins a l’any<br />
2003, en que es va extingir <strong>de</strong>finitivament.<br />
Tampoc po<strong>de</strong>m precisar l’època en que els propietaris d’aquestes cabres van començar a<br />
prendre la consciència <strong>de</strong> posseir un tipus <strong>de</strong> cabra amb un seguit <strong>de</strong> característiques<br />
que la diferenciaven <strong>de</strong> la resta (Carné et al., 2007).<br />
1.6.2 Localització geogràfica <strong>de</strong> la <strong>Cabra</strong> <strong>Blanca</strong><br />
La comarca amb un major nombre d’explotacions és la Ribera d’Ebre, <strong>de</strong>stacant<br />
especialment els municipis <strong>de</strong> Tivissa i Rasquera, on tradicionalment s’hi ha localitzat<br />
el gruix censal d’aquests tipus <strong>de</strong> cabra. Rasquera, punt <strong>de</strong> celebració d’una important<br />
fira Rama<strong>de</strong>ra i d’Artesania a la regió, ha donat el nom a aquesta raça autòctona, tot i<br />
que entre els rama<strong>de</strong>rs se la coneix com a <strong>Cabra</strong> <strong>Blanca</strong>.<br />
Al moment <strong>de</strong> començar a fer aquest estudi és van comptabilitzar 12 explotacions, però<br />
com ja s’ha dit anteriorment, a les oficines <strong><strong>de</strong>l</strong> DAR en comptabilitzen 18. Els ramats<br />
que es conserven estan dispersos per les comarques <strong>de</strong> la Ribera d’Ebre, el Baix Ebre, al<br />
sud <strong><strong>de</strong>l</strong> Baix Camp i la Terra Alta (figura 4).<br />
17