activitats
activitats
activitats
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
94 Unitat 4<br />
4<br />
Unitat<br />
CONTINGUTS<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA<br />
LECTURA. COMPETÈNCIA LECTORA<br />
Jacobé<br />
LITERATURA<br />
El Modernisme<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA<br />
GRAMÀTICA<br />
El complement de règim i el circumstancial.<br />
Les combinacions pronominals<br />
LÈXIC I SEMÀNTICA<br />
Manlleus i neologismes<br />
ORTOGRAFIA<br />
Les grafies o/u àtones<br />
DIMENSIÓ COMUNICATIVA<br />
EXPRESSIÓ ESCRITA, ORAL I AUDIOVISUAL<br />
La carta a l’Administració<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES<br />
En finalitzar la unitat hauràs millorat la capacitat de:<br />
Artística i cultural<br />
Llegir textos modernistes i valorar l’aportació del<br />
Modernisme en la renovació de la literatura catalana.<br />
Comunicació lingüística i audiovisual<br />
Utilitzar les regles del sistema de la llengua en compondre<br />
textos: la substitució pronominal del CR i<br />
el CC; manlleus i neologismes.<br />
Redactar cartes a l’Administració respectant-ne les<br />
característiques.
Aquesta foto mostra la sargantana<br />
modernista del Parc Güell,<br />
un dels llocs més visitats de Barcelona.<br />
— Milers de turistes visiten cada any<br />
la Ciutat Comtal per veure l’obra d’un<br />
arquitecte genial. A qui ens referim?<br />
Coneixes alguns dels seus edificis?<br />
5<br />
10<br />
15<br />
20<br />
25<br />
El gironí Joaquim Ruyra (1858-1939) va ser un especialista en la narració<br />
curta. Els seus textos són plens de detalls descriptius, en què<br />
cada mot està molt ben pensat i desenvolupa una funció ben concreta.<br />
En aquest fragment de Jacobé relata de manera precisa i poètica els<br />
canvis físics de la protagonista, una nena que esdevé adolescent.<br />
— L'entrada en l'edat adulta era celebrada en les cultures més primitives<br />
amb una sèrie de rituals. Per què hi donaven tanta importància?<br />
La té ara també?<br />
Jacobé<br />
Mes no havia pas de durar sempre, la infantesa. Varen anar passant<br />
els anys, jo vaig haver d’estudiar, i la Jacobé va tornar-se<br />
de dia en dia més casolana i treballadora. El seu cutis s’esblanqueïa<br />
i afinava, i la color de ses galtes prenia la suavitat d’un<br />
reflex de roses sobre un gerro puríssim de porcellana. Les seves<br />
formes de nena s’anaven modificant, modificant… Se diria que<br />
el temps les treballava com un hàbil artista: omple aquí, buida<br />
allà, estira això, arrodoneix allò, les anava embellint i amplificant<br />
totes; ja inflant les ones de la rossa cabellera com si les ufanés1<br />
amb aquell buf primaveral que fa créixer l’herba, ja estufant2<br />
suaument el pit i les anques, ja esllanguint3 la cintura,<br />
ja amb ditadetes màgiques obrint graciosos clotets4 en els<br />
colzes, en els nuets5 dels dits, en la barba i en les galtones.<br />
Jo vaig presenciar en gran part aquestes transformacions sense<br />
parar-hi gaire esment; però en això vaig estar tres o quatre mesos<br />
fora del poble, i quan vaig tornar a veure la Jacobé vaig restar<br />
amb un pam de boca badada.<br />
Certament a setze anys era una galant minyona. Tota ella tendrejava<br />
com una delicada flor d’hivern. No es pot dir que fos<br />
robusta, però estava sana i no li mancava mai delit. 6 S’aixecava<br />
de bon matí, com els ocells de bosc, i no es cansava de treballar,<br />
ara xacutant7 en el coixí, ara rentant roba en el safareig, ara<br />
netejant i endreçant les coses de la cuina. Donava bo de veure-la<br />
trastejar dels fogons a l’aigüera i de l’aigüera a l’armari cantoner,<br />
tan polida, tan xamosa, 8 amb els braços esmanegats, 9 que ressaltaven<br />
amb una tinta calenta de pressegueret florit sobre la<br />
blancor llampeguejant de les rajoles de València.<br />
1 ufanés: fes exuberant, vistoses, de bellesa i de salut.<br />
2 estufant: expandint, fent créixer.<br />
3 esllanguint: aprimant.<br />
4 clotets: petits forats o solcs.<br />
5 nuets: artells. Són les articulacions dels dits.<br />
6 delit: bon ànim per a fer coses.<br />
7 xacutant: treballant en coses delicades.<br />
8 xamosa: de moviments graciosos.<br />
9 esmanegats: desmanegats, que es belluguen sense gaire harmonia ni rigidesa.<br />
Lectura. Competència lectora<br />
95
30<br />
35<br />
40<br />
96 Unitat 4<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LECTURA. COMPETÈNCIA LECTORA<br />
Solia estar de bon humor: sovint cantava, reia o xerrotejava<br />
gaiament. 10 No obstant, algunes vegades jo havia<br />
reparat que les seves nines, d’un blau fosc i tan grosses<br />
que se li menjaven quasi tot el blanc de l’ull, prenien<br />
un esverament, una fixesa penosa, una obagor 11 pròpia<br />
de les cabòries 12 ombrívoles. Mes, qui n’havia de<br />
fer cabal? 13<br />
Un dia que li vaig reparar molt sovint aquest posat de<br />
tristesa, li vaig dir:<br />
—Tu enyores aquells capgirells 14 que fèiem a la platja:<br />
oi, Jacobé?<br />
Ella esclafí a riure amb un aire mofeta i graciós, traient<br />
una mica la llengua, mig mossegant-se-la, per entre<br />
les dents immaculades.<br />
10 gaiament: amb alegria.<br />
11 obagor: foscor, ombra.<br />
12 cabòries: preocupacions.<br />
13 fer cabal: fer cas.<br />
14 capgirell: tombarella.<br />
j Joaquim Ruyra.<br />
45<br />
50<br />
—I ara, Minguet! Vols-te fer jo et toc! 15 —exclamà—.<br />
No en caldria d’altra, sinó que me n’anés a guimbardejar<br />
16 per la platja! Tu sí, que encara en deus tenir<br />
ganes… i no és estrany: però jo, tan gran!… On tens<br />
el cap, Minguet? —me va pegar una esquenadeta—.<br />
Vés, vés en nom de Déu, criatura. Altra feina tinc<br />
tallada. 17<br />
I, plantant-me amb una giravolta rumbosa, se n’anà eixerivida<br />
18 a les seves tasques.<br />
Joaquim Ruyra, «Jacobé»,<br />
dins: ‘Jacobé’ i altres narracions.<br />
Edicions 62<br />
15 jo et toc: jugar a tocar i parar.<br />
16 guimbardejar: correr i saltar alegrement.<br />
17 tallada: en sentit figurat, indica que té altres obligacions.<br />
18 eixerivida: eixerida, viva, desperta.
Escolta<br />
o llegeix el text i resol les <strong>activitats</strong>.<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LECTURA. COMPETÈNCIA LECTORA<br />
Després de llegir<br />
1. Indica si són vertaderes o falses les afirmacions següents i si són falses, indica per què:<br />
❑ El narrador s’està al poble durant tres o quatre mesos.<br />
❑ Jacobé té disset anys en el moment de què parla el narrador.<br />
❑ A Jacobé li agradava treballar i sempre es llevava d’hora.<br />
❑ Jacobé treballava a la cuina d’un restaurant.<br />
❑ Jacobé sempre estava trista.<br />
2. Escriu un resum de la lectura en cinc frases.<br />
3. Quins elements del mobiliari d’una cuina apareixen en el text?<br />
— Escriu una definició i una frase d’exemple per a cadascuna d’aquestes paraules.<br />
— Fes una llista del mobiliari de la cuina de casa teva. Hi ha els mateixos elements que a la cuina de Jacobé?<br />
— Si no són els mateixos, per què creus que són diferents?<br />
4. Al final del text hi apareix el diàleg, però la major part correspon a un altre tipus de text no narratiu. Quin?<br />
5. El narrador utilitza algunes comparacions per descriure la figura de Jacobé.<br />
— Com descriu la suavitat del cutis de la noia?<br />
— Com explica els canvis en el cos de la Jacobé i també la seva arribada a l’adolescència?<br />
— Finalment, com descriu els horaris que fa?<br />
6. El verb esblanqueir-se (línies 3-4) és un derivat del mot blanc. Digues de quines paraules deriven els verbs afinar, arrodonir, embellir,<br />
tendrejar, trastejar.<br />
7. Ruyra desgrana la història de Jacobé, n’explica la infantesa i l’evolució cap a l’edat adulta, quan cau en la bogeria.<br />
<br />
— Torna a llegir la darrera part del fragment, en què el narrador descriu un aspecte de la personalitat de Jacobé.<br />
— Debateu a classe les possibilitats que el conte sigui una història alegre o trista, i proposeu, entre tots, possibles finals per al text.<br />
— Cerqueu el conte a la biblioteca, llegiu-lo i compareu les vostres propostes amb el final d’en Ruyra. Quines diferències hi ha?<br />
Quin final us agrada més de tots els que heu proposat?<br />
8. Escull una persona del teu entorn que coneguis bé.<br />
<br />
— Seguint el text d’en Ruyra, fes-ne una descripció física comparant com era fa uns quants anys i com és ara, i incorpora-hi un<br />
darrer paràgraf en què expressis algun tret característic de la seva personalitat.<br />
— Debateu a classe què significa el pas del temps.<br />
Lectura. Competència lectora<br />
97
98 Unitat 4<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LITERATURA<br />
j El Modernisme influí en la majoria de manifestacions<br />
artístiques de la Catalunya de principis del<br />
segle XX. Façana modernista al carrer Sots-tinent<br />
Navarro, al Barri Gòtic de Barcelona.<br />
Antoni Gaudí<br />
Del moviment modernista a casa nostra<br />
en coneixem sobretot el llegat<br />
arquitectònic, amb les obres de<br />
Gaudí, Puig i Cadafalch, Domènech i<br />
Montaner i tants d’altres. Una bona<br />
manera d’aprofundir una mica més<br />
sobre aquella època es veure el reportage<br />
realitzat per TV3 sobre la vida<br />
i l’obra d’Antoni Gaudí, dirigit per<br />
Manuel Huerga i titulat Gaudí.<br />
I per submergir-te una mica més en<br />
el context històric també et pot ajudar<br />
un autor contemporani, Eduardo<br />
Mendoza. La seva obra La ciudad de<br />
los prodigios, perfectament ambientada<br />
entre finals del segle XIX i princips<br />
del XX, va ser portada a les<br />
pantalles pel director Mario Camus.<br />
Literatura universal<br />
L’escriptor alemany Thomas Mann<br />
reflecteix en un dels seus llibres el<br />
conflicte artista-societat. Per saberne<br />
més consulteu la pàgina IV de<br />
l’Annex.<br />
El Modernisme<br />
Introducció al Modernisme<br />
Aquest moviment va sorgir a Catalunya en la darrera dècada del segle XIX i perdurà<br />
fins a la primera dècada del segle XX (1892-1911). El Modernisme tenia<br />
una clara voluntat de construir una cultura nacional i oberta a Europa, en contraposició<br />
a la Renaixença. Es caracteritza, per tant, per un desig de modernització<br />
i un afany renovador, amb un esperit cosmopolita.<br />
En el Modernisme hem de distingir-hi dues estapes:<br />
ETAPA COMBATIVA<br />
(1892-1898)<br />
ETAPA ESTABLERTA<br />
(1898-1911)<br />
Cal destacar la peculiar relació que s’estableix entre intel·lectuals i societat:<br />
alguns modernistes es veuen a si mateixos com a éssers excepcionals, capaços<br />
de transformar o regenerar la societat amb el seu art, uns líders o guies que transmeten<br />
la bellesa per mitjà del seu art, el qual consideren com una mena de<br />
religió sagrada.<br />
La poesia modernista<br />
Els artistes i intel·lectuals modernistes lluiten per imposar aquest<br />
nou moviment amb una actitud crítica envers la societat. Aquest fet<br />
els porta a l’enfrontament i més endavant a l’aïllament, per la qual<br />
cosa l’art esdevé un refugi per a ells. Els centres culturals modernistes<br />
seran les ciutats de Barcelona i Sitges. La ideologia mo -<br />
dernista es propagarà amb publicacions com L’Avenç.<br />
Representa la consolidació del Modernisme, que és acceptat<br />
per la burgesia, la classe social més poderosa econòmicament. És<br />
el període més fructífer de la poesia i la narrativa modernistes.<br />
La revista més important és Joventut. Es considera que el<br />
Modernisme finalitza amb la mort de Joan Maragall, el 1911.<br />
En l’etapa de consolidació del Modernisme, aquest moviment presenta dues propostes<br />
poètiques ben diferents: l’espontaneista i la formalista.<br />
— La proposta espontaneista: Representada per Joan Maragall, defensa l’expressió<br />
oberta, lliure i espontània, sense sotmetre’s a normes estrictes, així<br />
com la creativitat del poeta. Inclou corrents com el vitalisme (exaltació del<br />
valor de la vida) i el regeneracionisme (insatisfacció per la situació històrica<br />
que viu el país i desig de regenerar i modernitzar la societat). Critica el culte<br />
excessiu a un passat i un patriotisme caducs.<br />
— La proposta formalista: Pretén recuperar el valor de la forma en la creació<br />
poètica i aspira a crear un llenguatge poètic més definit i formal. S’identifica<br />
amb el corrent del parnassianisme, que vol seguir els models clàssics grecollatins,<br />
i considera el sonet com la forma poètica més perfeccionada. Està representada<br />
per l’Escola Mallorquina, formada per Miquel Costa i Llobera i Joan<br />
Alcover. Els temes preferits són el paisatge harmònic i equilibrat (en concret,<br />
la natura de l’illa de Mallorca, el mar, les costes i, sobretot, els arbres, capaços<br />
de desvetllar sentiments de forma serena), de vegades amb una visió<br />
idíl·lica del camp mallorquí; el dramatisme de la vida, la capacitat destructiva<br />
del temps i la presència de la mort; la història i l’art clàssics, i els temes<br />
bíblics.<br />
A continuació aprofundirem en l’obra dels màxims exponents d’aquestes dues tendències<br />
poètiques, Joan Maragall d’una banda i l’Escola Mallorquina de l’altra.
Joan Maragall<br />
Home d’una gran cultura, Joan Maragall i Gorina (1860-1911) pertanyia a una<br />
família burgesa de Barcelona dedicada al negoci tèxtil. Va traduir els autors europeus<br />
que més van influir en el Modernisme, com ara el filòsof Nietzsche i els<br />
escriptors Goethe i Schiller, tots tres alemanys. Tenia profundes conviccions<br />
religioses i la seva vida familiar va ser força tradicional.<br />
Maragall va destacar, sobretot, com a poeta. Va escriure diversos reculls de<br />
poesies, entre les quals n’hi ha algunes de molt conegudes («La vaca cega», «Cant<br />
espiritual»…). Tenint en compte els temes, les seves poesies es poden classificar<br />
en:<br />
— Poesia de la natura: el paisatge és un del seus temes principals; per mitjà dels<br />
seus elements suggereix sentiments personals. «La fageda d’en Jordà» és<br />
un dels poemes més representatius d’aquest grup.<br />
— Poesia patriòtica: reelabora mites de Catalunya (el comte Arnau, en<br />
Serrallonga…) i també mostra trets catalanistes en el cas de fets històrics<br />
de la història espanyola. «El comte Arnau» és un poema de tema llegendari,<br />
i l’«Oda a Espanya», de tema patriòtic.<br />
— Poesia vitalista: mostra el seu vessant més optimista, d’amor a la vida malgrat<br />
la contradicció entre joia i dolor. En el poema «Excelsior» expressa clarament<br />
aquesta voluntat de viure.<br />
— Poesia decadentista: expressa els estats d’ànim (malenconia, tristesa…) que<br />
parlen de la mort i del mal. Hi apareixen tòpics decadentistes (colors foscos,<br />
boires, silencis…).<br />
Entre les seves obres no poètiques destaquen l’Elogi de la paraula i l’Elogi de la<br />
poesia, en les quals explica la seva concepció de l’art poètic.<br />
L’Escola Mallorquina<br />
Està integrada per poetes mallorquins que comparteixen, d’una banda, els<br />
trets poètics (expressió continguda dels sentiments, admiració pels clàssics, visió<br />
del paisatge…), i de l’altra, l’interès pel projecte de modernitzar la llengua i la<br />
cultura catalanes, així com la voluntat d’incorporar les illes Balears a la realitat<br />
cultural catalana.<br />
El poeta més important de l’Escola Mallorquina és Miquel Costa i Llobera,<br />
nascut a Pollença (Mallorca) el 1854. Fill d’una família de propietaris rurals, va<br />
estudiar Dret a Barcelona, però després es decidí per la carrera eclesiàstica i<br />
fou ordenat sacerdot. Li agradava molt escriure poesia i és considerat l’iniciador<br />
d’aquesta escola. Entre les seves obres destaca Horacianes (1906). Va morir<br />
l’any 1922.<br />
A l’Escola Mallorquina hi pertanyen també els escriptors Joan Alcover i Maria<br />
Antònia Salvà.<br />
— Joan Alcover (1854-1926). Va néixer a Ciutat de Mallorca i fou poeta i assagista,<br />
malgrat que exercí d’advocat. Es va casar dues vegades i va tenir cinc<br />
fills, però la mort de gairebé tota la seva família el va fer patir molt, fet que<br />
es reflecteix en part de les seves obres. En altres llibres de poemes, en canvi,<br />
la temàtica és més alegre.<br />
— Maria Antònia Salvà (1869-1958). Va néixer a Ciutat de Mallorca en una família<br />
amb propietats al camp. Es va dedicar a la poesia i a la traducció. La seva<br />
obra se centra especialment en el paisatge.<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LITERATURA<br />
j La fageda d’en Jordà, a la Garrotxa, va inspirar un<br />
dels poemes més coneguts de Joan Maragall.<br />
«Lo pi de Formentor»<br />
És el títol del poema més emblemàtic<br />
de Miquel Costa i Llobera. Fa referencia<br />
a un pi que avui ja no existeix<br />
i que s’aixecava damunt un penyasegat<br />
de la costa nord de Mallorca;<br />
aquest indret era propietat de la família<br />
de Costa i Llobera, el qual n’estava<br />
entusiasmat. Aquest arbre simbolitza<br />
la vida com un combat per a assolir<br />
fites més altes. Els seus primers versos,<br />
popularíssims, fan així: Mon cor<br />
estima un arbre! Més vell que l’olivera,<br />
/ més poderós que el roure, més verd<br />
que el taronger…<br />
j El pi de Formentor que inspirà Miquel Costa<br />
i Llobera per escriure el seu famós poema<br />
es trobava molt aprop de la badia de Po -<br />
llen ça.<br />
Literatura<br />
99
ACTIVITATS<br />
100 Unitat 4<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LITERATURA<br />
9. Caracteritza breument el Modernisme i explica les dues etapes<br />
en què se sol dividir.<br />
10. Elabora un quadre sinòptic sobre l’obra poètica de Joan<br />
Maragall.<br />
11. Llegeix aquest poema de Joan Maragall i respon les preguntes.<br />
Cant del joves<br />
L’hora nostra és arribada:<br />
tots ens hem desensonyat<br />
amb el front il·luminat<br />
per la llum d’una altra albada.<br />
I esperem que surti el sol<br />
per cantar-ne l’alegria:<br />
quan veurem que s’alça el dia,<br />
alçarem, cantant, el vol.<br />
Com aucells ens alçarem,<br />
movent l’aire amb la volada;<br />
com a núvols creixerem,<br />
amb remors de pedregada.<br />
I en les serres avials<br />
remourem la gran tempesta,<br />
fins que el sol, veient-nos alts,<br />
ens vesteixi amb llums de festa.<br />
I per l’aire, llavors pur,<br />
de la pàtria rabejada,<br />
baixarem amb vol segur<br />
a repòs de migdiada.<br />
— Busca en el diccionari el significat de les següents paraules<br />
del text: desensonyat, albada, remor, avial, rabejat.<br />
— Identifica el tema del poema.<br />
❑ Una tempesta d’estiu que és observada per un grup<br />
de joves embadalits.<br />
❑ L’exaltació del paper de la joventut en la millora del<br />
món, en la regeneració de la societat.<br />
— Assenyala algunes de les paraules (noms, adjectius,<br />
verbs…) que mostren aquesta temàtica.<br />
— Digues quantes síl·labes tenen els versos d’aquest poema<br />
i també quina és la seva rima.<br />
— Identifica en el poema dues comparacions i explica-les.<br />
— Reconeix també la personificació que utilitza Joan<br />
Maragall i digues en què consisteix.<br />
— Relaciona el tema del poema amb alguna de les característiques<br />
del Modernisme.<br />
12. Llegeix atentament aquest poema de Miquel Costa i Llobera<br />
i respon les preguntes que tens a continuació.<br />
Dins un jardí senyorial<br />
Plau-me avançar per un jardí desert,<br />
quan creix l’ombra dels arbres gegantina,<br />
vegent sota el ramatge que s’inclina<br />
com lluny blaveja l’horitzó entreobert,<br />
vegent muntanyes de contorn incert,<br />
i en la pols d’or amb què la llum declina<br />
daurada bellament qualque ruïna<br />
dins la planura que en la mar se perd…<br />
Plau-me veure de marbres rodejat<br />
l’estany, on neden sobre l’aigua pura<br />
bells cignes de plomatge immaculat,<br />
i plau-me omplir la solitud obscura<br />
de mon cor, amb la triple majestat<br />
de la història, de l’art i la natura.<br />
— Busca en el diccionari el significat d’aquestes paraules:<br />
contorn, incert, declina, qualque, immaculat, majestat.<br />
— Al llarg del poema observem la presència d’elements<br />
cromàtics que hi aporten sensacions visuals. Quines tonalitats<br />
hi predominen?<br />
— Formula un possible tema per a aquest poema.<br />
— Compta les síl·labes del poema i digues com s’anomenen<br />
aquesta mena de versos.<br />
❑ Heptasíl·labs ❑ Decasíl·labs ❑ Octosíl·labs<br />
— Miquel Costa i Llobera usa en «Dins un jardí senyorial»<br />
una composició que consta de dos quartets i dos tercets;<br />
quin nom rep?<br />
❑ Romanç ❑ Apariat ❑ Sonet<br />
— Explica què és un hipèrbaton i després copia en el teu<br />
quadern els que trobis en el poema.<br />
— En el Monogràfic anterior has estudiat com s’elabora el<br />
comentari d’un text poètic. Fes un comentari de text<br />
d’aquest poema de Costa i Llobera seguint les pautes<br />
donades.<br />
13. Busca informació sobre Joan Alcover i Maria Antònia Salvà<br />
@<br />
i completa en el teu quadern aquesta taula.<br />
Temàtica<br />
Llibres de<br />
poemes<br />
Algun poema<br />
emblemàtic<br />
Joan Alcover ……… ……… ………<br />
M. Antònia Salvà ……… ……… ………
La narrativa modernista<br />
En aquest període es pretén modernitzar la prosa en llengua catalana. Per això<br />
s’exploren noves formes d’expressió, per a mostrar el món interior dels protagonistes,<br />
especialment la prosa poètica; aquesta prosa se situa a mig camí entre<br />
la poesia i la prosa i està farcida de recursos retòrics. Temàticament, reflecteix les<br />
tensions individu-societat. Els tres tipus de narrativa modernista són:<br />
— Narrativa rural: l’acció té lloc al camp. Els personatges són pagesos i estan<br />
sotmesos al seu entorn. Són autors d’aquesta narrativa Raimon Casellas, Víctor<br />
Català i Josep Pous i Pagès.<br />
— Narrativa costumista: l’acció es desenvolupa a la ciutat. Els personatges representen<br />
els ideals i interessos de la burgesia. L’autor més important és Santiago<br />
Rusiñol.<br />
— Narrativa decadentista: mostra una visió molt pessimista de la realitat. Els<br />
personatges viuen turmentats per la seva lluita interior i les seves contradiccions.<br />
Els autors més importants són Joaquim Ruyra, Prudenci Bertrana i<br />
Joan Puig i Ferreter.<br />
Tot seguit veurem de més a prop l’obra de Víctor Català.<br />
Víctor Català<br />
Caterina Albert i Paradís (1869-1966), coneguda amb el pseudònim de Víctor<br />
Català, va viure bona part de la seva vida a l’Escala (Alt Empordà), la seva vila natal.<br />
Les seves <strong>activitats</strong> literàries van ser diverses, ja que va escriure poesia, teatre i,<br />
sobretot, narrativa, que ha estat inclosa dins l’anomenat ruralisme, que presenta<br />
una visió pessimista del món de la pagesia. Cal destacar els Drames rurals i la<br />
novel·la Solitud, protagonitzada pel personatge de la Mila, una noia acabada<br />
de casar que ha d’anar a viure en una ermita dalt de la muntanya.<br />
El teatre modernista<br />
Els modernistes pretenien renovar el teatre català duent a terme diverses experiències<br />
innovadores, com els Espectacles-Audicions Graner, que alternaven sessions<br />
teatrals amb sessions de cinema, i el Teatre Íntim, amb una nova manera<br />
de fer teatre i de veure’l. El teatre modernista va tenir dues tendències:<br />
—El teatre esteticista o simbolista, influït pel belga Maeterlinck, presenta un<br />
món ideal que s’oposa a la realitat quotidiana. Era important la posada en<br />
escena, sovint acompanyada de música. Hi destaquen Santiago Rusiñol, Apel·les<br />
Mestres i Adrià Gual.<br />
—El teatre regeneracionista, naturalista o d’idees representa l’inconformisme<br />
i la crítica social. Valorava més el missatge que la posada en escena. Imitava el<br />
model del noruec Henrik Ibsen. A Catalu nya el van conrear autors com Ignasi<br />
Iglésias, Felip Cortiella i Joan Puig i Ferreter.<br />
L’auca del senyor Esteve<br />
L’argument és el següent: el senyor Esteve i la senyora Tomasa són els pares d’en<br />
Ramonet. Tenen una botiga familiar i volen que el fill continuï el negoci. El se nyor<br />
Esteve (que representa la burgesia, els comerciants, el món material) no entén què<br />
és l’art. En Ramonet (l’artista modernista) explica l’art com quelcom d’immaterial que<br />
domina l’ànima de l’artista i l’impulsa a crear. El llenguatge és viu i directe. Hi observem<br />
repeticions, contraposicions, comparacions, interrogacions i metàfores.<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LITERATURA<br />
j Santiago Rusiñol va organitzar nombroses trobades<br />
i festes a la seva casa de Sitges, el Cau Ferrat,<br />
que avui es pot visitar com a museu. El lloc va esdevenir<br />
una mena de focus de creació i propagació<br />
del moviment modernista.<br />
Santiago Rusiñol<br />
Va néixer a Barcelona el 1861. Era orfe<br />
i va viure amb el seu oncle, que era<br />
un fabricant de teixits. Rusiñol, tanmateix,<br />
va preferir el món artístic i es<br />
va dedicar a la pintura i a la literatura,<br />
i es va convertir així en el prototip<br />
d’artista modernista. Va viatjar a<br />
París, on va viure en un ambient<br />
bohemi i conegué les darreres innovacions<br />
pictòriques.<br />
L’any 1892 va organitzar la primera<br />
de les Festes Modernistes a la seva<br />
casa de Sitges, el Cau Ferrat; hi convidava<br />
nombrosos artistes i intel·lec -<br />
tuals i hi donava a conèixer moltes<br />
de les propostes del moment. Rusiñol<br />
va escriure diverses obres, entre les<br />
quals destaquen L’alegria que passa,<br />
Cigales i formigues, L’hèroe i L’auca del<br />
senyor Esteve, de la qual va fer primer<br />
una versió narrativa i després una de<br />
teatral.<br />
Literatura<br />
101
ACTIVITATS<br />
102 Unitat 4<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LITERATURA<br />
14. Classifica i relaciona els termes següents: rural, simbolista,<br />
narrativa, decadentista, teatre, regeneracionista, costumista.<br />
15. Llegeix atentament aquests textos narratius.<br />
@<br />
Josafat veia en els rostres, en les actituds, en els<br />
esguards, en les genuflexions, en el petjar silenciós<br />
i reverend, en les mans commoses dels fidels que<br />
se signaven, una pau santa i una tranquil·litat de consciència<br />
que envejava, com un do imposible d’aconseguir.<br />
S’adonà, també, que a fora els pardals<br />
xerrotejaven en els modelats dels finestrals; que el<br />
sol escalfava, rioler, els vidres de colors; que l’oreig<br />
matinal, bo i filtrant-se per les escletxes de les portes,<br />
duia perfums i enjogassades remors, i el seu esperit,<br />
malmès per l’horror del crim, amidà per primera<br />
volta com són de bones i agradoses aquelles coses.<br />
Prudenci Bertrana, Josafat. Ed. 62<br />
Bruts i terrosos com van, amb les carns cofrades i<br />
les robes fosques, els ferrenys veremadors semblen<br />
un estol immens de pobrissalla, un exèrcit de feréstecs<br />
mendicants que vingui a conquerir la vila rossa.<br />
[…] Fan la cara tèrbola i la mirada ensopida, però són<br />
resolts, àgils, nervuts; caminen amb el pas lleuger de<br />
les cabres trescadores; i en tots els andamis i posats<br />
deixen veure l’antiga raça muntanyenca, oblidada<br />
per les centúries entre les afraus més escabroses<br />
de cingles desconeguts.<br />
Raimon Casellas, Les multituds.<br />
Ed. 62 i «la Caixa»<br />
La casa, l’avi, el senyor Ramon, els antepassats, el<br />
1830, la Puntualitat i el Crèdit, podien estar satisfets<br />
del noi que els havia sortit. Si tots plegats, símbols<br />
i persones, haguessin fet un infant d’encàrrec,<br />
no haurien fet res tan perfecte. Silenci, discreció, economia,<br />
sequedat d’emocions, de tot lo que s’ha de<br />
tenir a la vida, per no tenir pena ni glòria, per no ser<br />
vist ni mal vist, per passar sense destorb, per allargar,<br />
i per no ser pobre, tenia aquella criatura. Seria «La<br />
Puntual», la mateixa «Puntual». El Menestral. La classe<br />
neutra.<br />
Santiago Rusiñol, L’auca del senyor Esteve.<br />
Ed. 62 i «la Caixa»<br />
— De què tracta cada text? Busca informació de cadascun<br />
d’aquests llibres i fes-ne un resum.<br />
— Relaciona’ls amb les tendències narratives del Moder -<br />
nisme. Justifica en cada cas la teva tria identificant els<br />
elements característics de cadascuna.<br />
16. Llegeix aquest fragment de la novel·la Solitud, de Víctor<br />
<br />
Català, i respon les preguntes.<br />
En Matias havia tingut raó: era bonica i riallera l’encontrada<br />
de Ridorta, d’aquell poblet amuntegat dalt<br />
del turó i voltat per l’anella vistosa d’una faixa de pla;<br />
i essent l’encontrada alegre no podia pas ésser tan<br />
trista com algú havia anat a contar-li a ella, l’ermita<br />
de la muntanya. La Mila es figurà que semblaria un<br />
niuet penjat en un arbre, i que així que trauria el<br />
cap a la finestra veuria sota seu la meravella d’aquest<br />
gran clap esbalaïdor. Oh, si amb el temps pogués<br />
tenir-ne un per a ella, per a menar-se’l a son gust,<br />
d’hortet mirífic, ja no li doldria haver deixat la seva<br />
terra per sempre més!<br />
Víctor Català, Solitud.<br />
Ed. 62 i «la Caixa»<br />
— Busca el significat d’aquestes paraules: encontrada, clap,<br />
esbalaïdor, menar, mirífic.<br />
— Identifica paraules i expressions del text que el relacionin<br />
amb la prosa poètica.<br />
— La Mila explica com són la muntanya i el poble. De quina<br />
mena de descripció es tracta? Argumenta la teva elecció.<br />
❑ Descripció objectiva ❑ Descripció subjectiva<br />
— La noia protagonista s’imagina com serà l’ermita en la<br />
qual viurà amb el seu marit. Tenint en compte el títol<br />
de l’obra, Solitud, escriu un breu fragment narratiu en<br />
què t’has d’imaginar com serà realment el lloc on viuran<br />
i les sensacions que tindrà ella.<br />
— Llegiu a classe les vostres narracions i compareu-les.<br />
17. Llegeix aquest fragment de la versió teatral de L’auca del<br />
senyor Esteve, de S. Rusiñol, i destaca’n els aspectes modernistes<br />
(mira’n l’argument en la pàgina 101). L’escena mostra<br />
també l’enfrontament generacional? Per què?<br />
SENYORA TOMASA: No, la veritat, Ramonet. Digue’m aviat<br />
la veritat, que tremolo… que em fas tremolar de<br />
lo que no entenc, però que sospito. Tot lo que dius<br />
és nou per a mi. […] que no sé lo que vol dir, i que<br />
no te l’havia vist mai… i després miro el teu pare,<br />
i veig enfosquir-se-li la vista com si temés un no<br />
sap què, i vull parlar-te a tu i a ell, i no goso, ni alçar<br />
la veu… com si talment tingués por de desvetllar<br />
un malalt de la casa. Què vols dir amb això que<br />
en dieu art?<br />
RAMONET: No hi ha manera de dir-ho.<br />
Santiago Rusiñol, L’auca del senyor Esteve.<br />
Ed. 62 i «la Caixa»
Lectura d’una obra: L’auca del senyor Esteve, de S. Rusiñol<br />
Santiago Rusiñol va publicar L’auca del senyor Esteve l’any 1907 i<br />
en va fer una versió teatral estrenada el 1917. És una novel·la que<br />
s’inclou dins la narrativa costumista, un dels tres tipus narratius<br />
del Modernisme.<br />
Us proposem la lectura individual d’aquesta novel·la amb l’ajut<br />
d’aquesta guia de lectura.<br />
Argument i estructura<br />
18. Omple aquesta fitxa, una per a cadascuna de les tres parts<br />
que té el llibre.<br />
Part: …………… Capítols: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Títol: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Personatges principals: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Situació del negoci: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . …<br />
Fets més destacats: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
19. Fes un resum de l’argument tenint en compte les tres fitxes<br />
que has omplert.<br />
20. Aquesta novel·la té influències del quadre de costums del<br />
segle XIX i del gènere popular anomenat auca. Busca informació<br />
sobre aquests dos gèneres i digues com es plasma<br />
aquesta influència en L’auca del senyor Esteve (per exemple,<br />
trobes relació entre els vinti-set capítols i els diversos dibuixos<br />
i rodolins d’una auca?)<br />
El tema<br />
21. La temàtica del llibre mostra l’enfrontament artista-societat,<br />
problemàtica que va ser molt present en el Modernisme.<br />
Per perfilar-la, respon aquestes preguntes:<br />
— Repassa els plantejaments ideològics del Modernisme,<br />
l’evolució dels quals es veu reflectida en les dues etapes<br />
que va viure aquest moviment.<br />
— Busca en L’auca… els moments en què apareixen artistes<br />
(pintors, escultors…) i digues com hi són descrits i<br />
quina imatge se’n desprèn.<br />
— Assenyala quina professió tria en Ramonet i explica per<br />
què això implica tensió familiar.<br />
— Al final de la novel·la, pare i fill han fet un pacte: en què<br />
consisteix? En morir el senyor Esteve, quina actitud adopta<br />
en Ramonet? Argumenta si tot això reflecteix d’alguna<br />
manera l’evolució del Modernisme en la relació artistasocietat.<br />
DIMENSIÓ ESTÈTICA I LITERÀRIA: LITERATURA<br />
Els espais<br />
22. Ara ens fixarem en l’espai geogràfic, l’evolució del qual mostra<br />
també l’evolució històrica i social. Per copsar-la, completa<br />
la taula amb dades sobre els tres espais.<br />
La botiga Va ser fundada el 1830…<br />
El barri ………<br />
La ciutat ………<br />
Els personatges<br />
23. Classifica els personatges, segons la seva participació en els<br />
fets, en principals i secundaris.<br />
24. Senyala quina mena de personatges són, tenint en compte<br />
com estan caracteritzats. Justifica-ho.<br />
❑ Rodons: presenten una caracterització psicològica ben<br />
definida que els permet madurar i adaptar-se a les noves<br />
situacions.<br />
❑ Plans: no tenen profunditat psicològica; en aquesta obra<br />
representen una professió, una classe social, una virtut<br />
o un defecte.<br />
25. Fes un arbre genealògic amb les diverses generacions<br />
d’aquesta família de botiguers.<br />
El punt de vista<br />
26. Digues quin tipus de narrador és usat en aquesta obra.<br />
❑ Narrador intern, que participa en els fets de la història.<br />
És el protagonista de la novel·la i ens explica els seus pensaments<br />
i vivències. S’hi utilitzen els verbs en primera<br />
o segona persones.<br />
❑ Narrador omniscient en tercera persona: ho sap tot dels<br />
personatges. En alguns moments adopta el punt de vista<br />
d’un personatge i en reflecteix la mentalitat i la visió<br />
de la realitat.<br />
El llenguatge<br />
27. La influència del costumisme es nota en l’ús d’un llenguatge<br />
col·loquial, amb dialectalismes (de Barcelona) i castellanis -<br />
mes. Busca’n uns quants exemples.<br />
28. Una altra característica del llenguatge de L’auca del senyor<br />
Esteve és el to irònic amb què vol retratar aquesta petita<br />
burgesia barcelonina. Reprodueix dos exemples ben clars<br />
d’aquest to.<br />
29. A continuació presentem els recursos literaris més emprats<br />
per Rusiñol en aquesta obra. Escriu un exemple de cadascun:<br />
repeticions, contraposicions, comparacions, interrogacions<br />
i metàfores.<br />
Literatura<br />
ACTIVITATS<br />
103
104 Unitat 4<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: GRAMÀTICA<br />
j Els escaladors s’arrisquen a caure.<br />
FIXA-T’HI<br />
Les preposicions en i amb canvien en<br />
a o de davant d’infinitiu i desapareixen<br />
davant de la conjunció que.<br />
Confia en l’aprovat.<br />
Confia d’aprovar.<br />
Confia ø que aprovarà.<br />
N’hi ha prou amb una resposta.<br />
N’hi ha prou de respondre’n<br />
una.<br />
N’hi ha prou ø que en responguis<br />
una.<br />
El complement de règim i el circumstancial<br />
El complement de règim (CR) i el complement circumstancial (CC) són uns altres<br />
complements verbals que podem trobar en analitzar les oracions.<br />
El complement de règim<br />
Hi ha un seguit de verbs que regeixen una preposició, que és la que introdueix<br />
un complement verbal al qual anomenen de règim. Observa-ho:<br />
Els escaladors s’arrisquen a caure.<br />
CR<br />
No dubtis del bon resultat de l’examen.<br />
CR<br />
El Martí s’interessa en els informes del temps.<br />
CR<br />
Alguns dels verbs més freqüents que solen exigir un complement de règim són:<br />
CR INTRODUÏT PER A accedir, acostumar-se, arriscar-se, atrevir-se, contribuir, dedicar-se,<br />
exposar-se, negar-se, obligar, renunciar…<br />
CR INTRODUÏT PER EN afanyar-se, complaure’s, consistir, entossudir-se, pensar, interessar-se…<br />
CR INTRODUÏT PER DE adonar-se, burlar-se, doldre’s, dubtar, oblidar-se, parlar, penedir-se,<br />
recordar-se, riure’s…<br />
CR INTRODUÏT PER AMB avenir-se, comptar, fer-se, haver-n’hi prou, relacionar-se…<br />
El complement de règim pot estar format per:<br />
—Unsintagma preposicional: Va parlar dels seus records.<br />
—Unaproposició subordinada: S’han oblidat de tancar les finestres.<br />
Adoneu-vos que són molt semblants.<br />
La substitució pronominal del CR<br />
El complement de règim es pot substituir pels següents pronoms febles:<br />
Pronom<br />
feble S’utilitza quan el complement de règim…<br />
hi<br />
en<br />
Va encapçalat per les preposicions a, amb o en.<br />
El bidell ha contribuït al bon funcionament de l’institut.<br />
La Laia pensa en la seva germana.<br />
Va encapçalat per la preposició de.<br />
S’ha adonat de l’error comès.<br />
Hi ha contribuït.<br />
Hi pensa.<br />
Se n’ha adonat.
El complement circumstancial<br />
Aquests complements modifiquen el significat del verb indicant-ne les circumstàncies<br />
de lloc, temps, instrument, manera, companyia… Els podem identificar<br />
fent les preguntes On?, Quan?, Amb què?, Com?…<br />
Tipus de CC<br />
El CC pot estar format per:<br />
—Unsintagma adverbial: Ho va llegir molt lentament.<br />
—Unsintagma nominal: Van marxar dissabte.<br />
—Unsintagma preposicional: Me’l vaig trobar al carrer.<br />
— Proposicions subordinades: Quan va arribar, ja havíem marxat; Sortint de<br />
l’estadi vaig cridar-lo; Arribat el dia vam anar d’excursió.<br />
La substitució pronominal del CC<br />
Respon a la<br />
pregunta… Exemple<br />
CC de lloc On? Dinarà a casa.<br />
CC de temps Quan? En parlarem demà.<br />
CC d’instrument Amb què? Hi va anar amb bicicleta.<br />
CC de manera Com? Els bombers actuaren ràpidament.<br />
Els pronoms febles que substitueixen els CC són els següents:<br />
Pronom<br />
feble S’utilitza quan el complement circumstancial…<br />
hi<br />
en<br />
Està introduït per qualsevol preposició que no sigui de.<br />
Els cambrers han entrat a la cuina. Els cambrers hi han entrat.<br />
El pronom hi també substitueix els CC que no tenen cap preposició.<br />
La perruquera es pentina creativament La perruquera s’hi<br />
pentina.<br />
Està encapçalat per la preposició de.<br />
Tots parlen de l’eclipsi. Tots en parlen.<br />
La combinació pronominal del CC i el CD<br />
A l’hora de combinar el complement circumstancial (CC) amb el complement<br />
directe (CD), aquests exemples et poden servir de pauta.<br />
Oració CD + CC Oració resultant<br />
Ha deixat el cistell a casa. el+ hi L’hi ha deixat.<br />
Té la planta a la terrassa. la+ hi La hi té.<br />
Anota els resultats ràpidament. els+ hi Els hi anota.<br />
Té les llaminadures a bon preu. les+ hi Les hi té.<br />
Posa iogurts a la nevera. en+ hi N’hi posa.<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: GRAMÀTICA<br />
Hi va anar amb bicicleta.<br />
Gramàtica<br />
105
ACTIVITATS<br />
106<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: GRAMÀTICA<br />
j Vaig asseure-m’hi.<br />
Unitat 4<br />
Un cop hem treballat la majoria dels complements verbals (tret del complement<br />
predicatiu, que veurem en la unitat següent), ens serà molt útil fer una recapitulació<br />
de les combinacions pronominals i donar una sèrie d’indicacions que ens<br />
ajudaran a millorar l’ús dels pronoms febles.<br />
L’ordre de col·locació dels pronoms<br />
En aquesta taula es mostra l’ordre en què es col·loquen els pronoms febles,<br />
d’esquerra a dreta. Després, observa els exemples.<br />
Reflexiu<br />
(1r lloc)<br />
30. Identifica els complements de règim de les oracions següents<br />
i digues quina és la seva estructura.<br />
S’ha penedit de comprar el cotxe.<br />
Recorda’t que avui surto una hora abans.<br />
Hi parlaré tan aviat com pugui.<br />
S’exposa a l’expulsió, si continua així.<br />
S’ha oblidat de la tovallola.<br />
Les combinacions pronominals<br />
2a persona<br />
(2n lloc)<br />
1a persona<br />
(3r lloc)<br />
se et, us em, ens<br />
CI<br />
li, els<br />
3a persona<br />
(4t lloc)<br />
Te’l dedica. (Dedica el llibre a tu.)<br />
2a + 3a CD CI<br />
Li’n parla. (Parla del temps al veí.)<br />
3a + altres CR CI<br />
Renta-me’l. (Renta’m el vestit.)<br />
1a + 3.a CI CD<br />
CD o Atribut<br />
el, la, els, les, ho<br />
Vaig asseure-m’hi. (Vaig asseure’m al graó.)<br />
1a + altres CD CC<br />
Altres<br />
(5è lloc)<br />
en, hi<br />
— L’apòstrof sempre es col·loca tan a la dreta com sigui possible: Te’n vas. Me’l<br />
demana. Se l’emporta…<br />
— Si el verb comença amb s-, ce- o ci-, el pronom feble es cal canviar-lo per se:<br />
Se sap quan vindrà? Se centraran en la campanya electoral.<br />
— El pronom se mai no s’apostrofa davant del pronom us: Se us explicarà amb<br />
ets i uts.<br />
— Els pronoms febles que van davant del verb s’escriuen separats o s’apostrofen<br />
aplicant-hi la norma de l’apostrofació: Ens el demanarà. Me’l comprarà. Se<br />
l’estima.<br />
— Els pronoms febles que van darrere del verb se separen amb el guionet o<br />
s’apostrofen: Porteu-lo. Aixeca’l.<br />
— En la llengua parlada, les combinacions usuals són de dos o com a molt tres<br />
pronoms febles: Te n’has rigut. Se n’hi posa…<br />
31. Escriu un complement de règim per a cadascun d’aquests<br />
verbs.<br />
Mai no ha confiat…<br />
Podràs venir si renuncies…<br />
Aquesta activitat consisteix…<br />
Compta…<br />
Per entrar a l’estadi n’hi ha prou…<br />
Es penedeix …
32. Completa les oracions següents amb les preposicions a,<br />
de o en.<br />
A aquesta edat s’adona ………… tot.<br />
Es burla ………… ella perquè s’enfada per no res.<br />
S’afanya ………… enllestir-ho per plegar d’hora.<br />
Penso molt ………… tu, creu-me.<br />
La meva cosina es dedica ………… fer d’actriu.<br />
Li has dit que pensi ………… portar una muda?<br />
33. Substitueix els complements de règim de l’activitat anterior<br />
pel pronom feble més adient.<br />
34. Llegeix aquestes oracions i corregeix, sempre que sigui<br />
<br />
necessari, l’ús incorrecte de les preposicions davant d’infinitiu<br />
i davant de la conjunció que.<br />
Aquesta feina consisteix en vendre llibres.<br />
S’ha oblidat que havia d’entrar a les vuit.<br />
S’ha acostumat a que li facin tot.<br />
No s’adona de que ho fa malament.<br />
Té molt d’interès en escriure les seves memòries.<br />
Estic d’acord en que siguis tu la primera.<br />
35. Identifica els CC de les oracions i digues de quin tipus són.<br />
Pot ser que en una oració n’hi hagi més d’un.<br />
El tren arribarà a l’estació d’aquí a una hora.<br />
Aquest experiment l’has de fer amb guants i ulleres.<br />
L’has cuit lentament, la porcellana.<br />
Vindrem del teatre amb un taxi a mitjanit.<br />
L’avi passeja tranquil·lament pel parc.<br />
36. Substitueix els complements circumstancials subratllats pel<br />
pronom més adequat.<br />
Els nuvis sortiran de casa dels pares.<br />
El paquet arribarà amb avió.<br />
Aquest matí plovia a bots i barrals.<br />
Aquells nois venien del pis de dalt.<br />
Hauràs de cosir la camisa amb l’agulla prima.<br />
37. Escriu un complement circumstancial a partir del pronom<br />
feble que el substitueix i digues de quin tipus és. Pot ser que<br />
hi hagi més d’una possibilitat. Observa l’exemple.<br />
Ara en vinc. Ara vinc del mercat.<br />
Hi ballaran.<br />
El seu xicot hi vivia.<br />
Ja n’han arribat.<br />
Hi aniré de vacances.<br />
Hi guardarem les claus.<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: GRAMÀTICA<br />
38. Identifica els CD i els CC de les oracions que segueixen i després<br />
fes-ne la substitució pronominal, combinant-los adequadament.<br />
Hauràs de portar el cotxe al taller.<br />
Treu la carn d’aquí a cinc minuts o es cremarà.<br />
El músic cantava cançons dolçament.<br />
Encara escriu els contes amb màquina d’escriure.<br />
Posa les camises allà.<br />
Compra quadres al museu.<br />
39. Col·loca les combinacions de pronoms febles del requadre<br />
allà on els correspongui.<br />
n’hi la hi te l’ l’hi els n’ li ho<br />
Ha explicat el conte a tu ……… ha explicat.<br />
Té la casa a la costa ……… té.<br />
Envia records als oncles ……… envia.<br />
Ven això a la Maria ……… ven.<br />
Ensenya el cotxe al Joaquim ……… ensenya.<br />
Troba bolets fàcilment ……… troba.<br />
— Després digues de quin tipus és cadascun dels complements<br />
verbals subratllats.<br />
40. Completa aquests mots encreuats.<br />
Horitzontals: 1. Complement que modifica el significat del<br />
verb indicant-ne les circumstàncies de lloc, temps, manera…<br />
2. Mot o grup de mots que expressen una qualitat del subjecte.<br />
3. Complement que va introduït per una preposició<br />
que el verb regeix. 4. Complement en què recau directament<br />
l’acció verbal.<br />
Verticals: A. Verb que fa de nexe d’unió o còpula entre el<br />
subjecte i l’atribut. B. Complement que indica qui és la persona<br />
que rep el benefici o el dany de l’acció que expressa<br />
el verb.<br />
Gramàtica<br />
ACTIVITATS<br />
107
108 Unitat 4<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: LÈXIC I SEMÀNTICA<br />
j La invasió visigòtica de la Península va comportar<br />
la introducció de germanismes al substrat llatí.<br />
A la imatge, una de les esglésies del conjunt de<br />
Sant Pere de Terrassa, d’origen visigòtic.<br />
Els estrangerismes<br />
Cal anar amb compte amb l’ús de<br />
manlleus, perquè hi ha alguns mots<br />
que estan usats incorrectament perquè<br />
existeix en català una paraula<br />
equivalent acceptada. Aquestes<br />
paraules emprades incorrectament<br />
s’anomenen estrangerismes.<br />
Estrangerisme Mot català<br />
e-mail correu electrònic<br />
afterhours fora d’hores<br />
compact disc disc compacte<br />
déjà-vu cosa ja vista<br />
hit parade llista d’èxits<br />
impasse punt mort<br />
hall vestíbul<br />
Manlleus i neologismes<br />
En la unitat anterior has vist que la major part del lèxic català prové del llatí<br />
vulgar i està format pels mots populars o patrimonials derivats directament<br />
d’aquesta llengua. També has sabut que posteriorment s’han adoptat cultismes<br />
a partir de mots provinents directament del llatí o del grec.<br />
Però aquesta és només una part de la història de la nostra llengua, ja que el català<br />
ha rebut altres influències, com els manlleus i els neologismes.<br />
Els manlleus<br />
Des dels seus orígens, el català ha pres mots d’altres llengües i els ha adaptat<br />
a la fonètica catalana. Aquests mots que passen d’una llengua a una altra i s’hi<br />
integren s’anomenen manlleus o préstecs lingüístics.<br />
Aquestes paraules han estat acceptades i adaptades des del punt de vista ortogràfic<br />
i fonètic perquè en la nostra llengua no existia el terme per a designar aquella<br />
realitat concreta.<br />
A continuació oferim una mostra d’alguns tipus de manlleus, ordenats aproximadament<br />
segons l’època d’entrada en el català.<br />
Germanisme<br />
Les llengües dels pobles germànics, sobretot visigots i francs: alberg,<br />
blanc, blau, guaita, guanyar, guerra…<br />
Arabisme<br />
L’àrab, llengua parlada pels musulmans que van dominar la Península<br />
durant uns segles: alcohol, catifa, magatzem, sucre…<br />
Occitanisme L’occità, llengua veïna: bressol, flauta, maduixa…<br />
Castellanisme<br />
Els neologismes<br />
El castellà, llengua també veïna i que per motius històrics, polítics<br />
i socials és la llengua que més influeix en el català des de fa uns quants<br />
segles: amo, feligrès, guapo, maco, postres…<br />
Americanisme Les llengües ameríndies, sovint a través del castellà: huracà, lloro…<br />
Gal·licisme<br />
Italianisme<br />
Anglicisme<br />
El francès, llengua de prestigi cultural durant l’època moderna i contemporània:<br />
biberó, bidet, fulard, garatge, paquet, parterre…<br />
L’italià és molt influent sobretot durant el Renaixement: camerino,<br />
casino, confeti, escopeta, sonata, salsitxa, sonet…<br />
L’anglès té una influència creixent en totes les llengües del món des<br />
de fa més d’un segle: bàsquet, càmping, club, futbol, xampú…<br />
L’evolució constant de la tècnica, la ciència, els esports, el món del treball i de<br />
l’oci, etc. ens obliga a incorporar contínuament nous termes. Són els neologismes,<br />
mots creats per a designar objectes, accions o conceptes de recent<br />
aparició: correu electrònic, disquet, escàner, multimèdia, programari…<br />
La manera més habitual de crear un neologisme és adaptar un manlleu i<br />
incorporar-lo a la llengua. És el cas de moltes paraules pertanyents al camp de<br />
la informàtica, en què domina l’anglès.<br />
electronic mail correu electrònic<br />
scanner escàner<br />
Els altres mètodes utilitzats per a crear neologismes són la derivació<br />
(anti + congelant, des + cafeïnat, escanej + ar, format + ar, mínim + itzar…) i la<br />
composició (alta + veu, cerca + promeses…).
41. Tal com ja saps, alguns diccionaris incorporen informació<br />
@<br />
sobre l’origen de les paraules. És el cas del Gran Diccionari<br />
de la Llengua Catalana, d’Enciclopèdia Catalana, que també<br />
pots consultar en línia (www.grec.net/home/cel/dicc.htm).<br />
— Utilitza’l per a esbrinar quin és l’origen d’aquests mots<br />
catalans que no provenen del llatí.<br />
adobar Llengües ameríndies<br />
club<br />
curandero Àrab<br />
magatzem<br />
tomàquet Castellà<br />
piano<br />
líder Llengües germàniques<br />
jaguar<br />
hotel Anglès<br />
batuta<br />
bacallà Italià<br />
llaga<br />
arròs Francès<br />
guàrdia<br />
garatge Occità (inclou el gascó)<br />
eina<br />
42. Escriu la forma que han adoptat en català aquests mots francesos.<br />
béchamel charcuterie toilette menu<br />
biberon tire-bouchon chantage peluche<br />
43. Fes el mateix amb aquests mots anglesos.<br />
meeting shampoo sprint squash<br />
interview tunnel spray handball<br />
44. Llegeix el text següent i assenyala els manlleus lingüístics<br />
que hi trobis. Digues de quina llengua són originaris.<br />
Nosaltres vam demanar espaguetis a la<br />
bolonyesa de primer plat i una pizza napolitana<br />
de segon. Els pares, per la seva banda,<br />
van preferir una pizza vegetal, perquè<br />
l’arribada de l’estiu era imminent i aquest<br />
era el seu costum, igual que escoltar aquella<br />
sonata tan famosa de Bach abans d’anarse’n<br />
a dormir.<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: LÈXIC I SEMÀNTICA<br />
45. De cadascun d’aquests noms àrabs referits tots a plantes<br />
o fruits, escriu-ne al costat la forma catalana o castellana<br />
que hi falti.<br />
Àrab Català Castellà<br />
al-birquq albercoc …………<br />
al-bedengena ………… berenjena<br />
al-fasfas alfals …………<br />
ar-ruzz ………… arroz<br />
al-harsufa carxofa …………<br />
al-qutun ………… algodón<br />
ispinah espinac …………<br />
al-harruf ………… algarroba<br />
laimun llimona …………<br />
al-zafaran ………… azafrán<br />
turunga taronja …………<br />
46. Relaciona cada neologisme amb l’esport al qual pertany i<br />
amb l’estrangerisme que no hauríem de fer servir.<br />
àrea de preparació Vela despeje<br />
rebuig Tennis kayakista<br />
surf de vela Automobilisme drive<br />
tirabuixó Piragüisme stick<br />
caiaquista Tennis offside<br />
esmaixada Futbol windsurfing<br />
cop de dreta Hoquei paddock<br />
estic Futbol set ball<br />
servei de porteria Gimnàstica spin<br />
fora de joc Bàsquet mate<br />
pilota de set Futbol saque de meta<br />
47. Agrupa els neologismes del requadre segons l’àmbit al qual<br />
pertanyin. Tria’n un de cada àmbit per fer-ne una oració.<br />
coixí de seguretat tren interciutats curri<br />
aixeta de monocomandament xàrter<br />
patxaran formigonar rostidoria clínquer<br />
Construcció Transports Gastronomia<br />
……… ……… ………<br />
……… ……… ………<br />
……… ……… ………<br />
Lèxic i semàntica<br />
ACTIVITATS<br />
109
ACTIVITATS<br />
110 Unitat 4<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: ORTOGRAFIA<br />
FIXA-T’HI<br />
Una o en posició àtona que en català<br />
oriental sona com una u es representa,<br />
quan en fem la transcripció<br />
fonètica, [u]. Fixa-t’hi:<br />
crido [krídu]<br />
cau [káu]<br />
48. Omple els buits amb o o amb u i escriu al costat el mot de<br />
la mateixa família en què aquesta vocal sigui tònica.<br />
fl…reta f…steria est…ssegar<br />
…llera p…rtalada f…guera<br />
b…ndat garr…tada encl…tat<br />
p…bresa b…idor emm…dir<br />
f…mera p…rificar p…nxada<br />
49. Localitza les paraules de la mateixa família i agrupa-les.<br />
degotar fullatge dotzena poruc força<br />
cargolar balcó sordesa gota fornera<br />
cargol forçut por dotze cargolaire<br />
balconada fornejar sord forn balconer<br />
fulla gotera ensordir esforçar fullaraca<br />
50. Escriu en plural les oracions següents.<br />
Aquell pastís que has fet és massa dolç.<br />
Si haig de triar un peix per menjar el que més m’agrada<br />
és el lluç.<br />
El bosc que hi havia darrere la casa tenia un arbust<br />
enorme.<br />
Pel que fa al gust no hi ha res escrit, però ell no en tenia.<br />
L’home que ocupava aquell despatx semblava boig.<br />
La història d’aquest text l’entendràs millor si en llegeixes<br />
el context literari.<br />
L’autobús que va a la ciutat sempre arriba a l’hora.<br />
Les grafies o/u àtones<br />
En català oriental, el so de [u] s’escriu amb o o amb u depenent del mot. Recordem<br />
les normes més importants per a la seva escriptura:<br />
— A l’interior de paraula: en els mots derivats escrivim la mateixa vocal d’un<br />
mot de la mateixa família en què sigui tònica (pontet > pont…); en els verbs,<br />
cal fixar-se en la tercera persona del singular del present d’indicatiu (ploraré > ell<br />
plora…).<br />
Cal remarcar que hi ha algunes excepcions: algunes formes verbals de collir,<br />
cosir, escopir, sortir i tossir, s’escriuen amb o les formes àtones i amb u les<br />
tòniques. També el present de subjuntiu i l’imperatiu de poder i voler: puguem,<br />
vulguem…<br />
— A final de paraula: escrivim o en moltes paraules masculines (carro, ferro,<br />
mosso…), en la primera persona del singular del present d’indicatiu dels verbs<br />
regulars (crido…) i en el plural dels mots masculins acabats en -s, -sc, -ç, -sp,<br />
-st, -xt, -tx, -ig, -x i -ix (mesos, discos, feliços, manifestos…); escrivim u en alguns<br />
mots en singular (ateneu, continu, estiu…) i en noms invariables acabats en<br />
-us (cactus, eucaliptus…).<br />
51. Completa les següents sèries de verbs.<br />
PUNXAR punxo punxa<br />
SUCAR ……… ………<br />
DORMIR ……… ………<br />
PLORAR ……… ………<br />
BULLIR ……… ………<br />
ANOTAR ……… ………<br />
COBRAR ……… ………<br />
PORTAR ……… ………<br />
FUMAR ……… ………<br />
CORDAR ……… ………<br />
52. Completa el text següent amb o o amb u, segons el que convingui.<br />
Consulta el diccionari.<br />
Esperava av…rrit al vestíb…l de casa: s…spirava,<br />
esc…ltava el s…roll del pènd…l del rellotge, però<br />
res no passava. Havia quedat a les nou de la nit<br />
amb el còns…l d’H…ngria. Havien d’anar plegats<br />
a una recepció a casa del còns…l de R…mania.<br />
No s…p…rtava aquest tip…s de tr…bades. Però<br />
havia de c…mplir amb el pr…t…col. Va decidir<br />
esperar a fora. Tot estava en silenci; n…més un<br />
m…ssol dest…rbava la pau de la nit. La<br />
tram…ntana havia parat i ara la temperatura era<br />
més agradable.
MOTS HOMÒNIMS I PARÒNIMS<br />
53. Completa les oracions amb el mot correcte.<br />
<br />
p……ntet / p……ntet<br />
Travessem el riu per aquest ………………….<br />
Seria bo que t’acostumessis a posar el …………………<br />
de la i, queda millor.<br />
p……dent / p……dent<br />
………………… arribar a l’hora, sempre arriba tard.<br />
És un …………………! No es dutxa mai!<br />
DICTAT<br />
54. Prepara aquest dictat.<br />
Instruccions per a fer un sudoku<br />
El joc té com a objectiu omplir les cel·les buides amb una<br />
xifra a fi que cada fila, cada columna i cada regió continguin<br />
tots els números de l’1 al 9, sense repetir-ne cap.<br />
Per a solucionar un sudoku es poden fer servir les tècniques<br />
d’escaneig.<br />
En primer lloc es poden escanejar les files per tal d’identificar<br />
quina línia (dins d’una regió concreta) pot<br />
incloure un número determinat per mitjà d’un procés<br />
— Encercla totes les o i u àtones que trobis en el text.<br />
SIGNES DE PUNTUACIÓ<br />
Els dos punts<br />
Recordem que els dos punts indiquen una pausa mitjana. Als usos<br />
vistos hi hem d’afegir els següents:<br />
—En algunes fórmules de documents administratius, concretament<br />
darrere de paraules com demano, exposo, certifico, disposo,<br />
etc.<br />
—No és recomanable l’ús dels dos punts dos cops seguits en una<br />
mateixa oració si no hi ha entremig un punt o un punt i coma;<br />
hi posarem parèntesis: A la reunió hi havia: fusters, manyans, funcionaris<br />
(policies, mestres)…<br />
CONEIXEMENT DE LA LLENGUA: ORTOGRAFIA<br />
m……ral / m……ral<br />
Els alumnes van pintar un ………………… per penjar a<br />
la paret.<br />
Cal que hi hagi una ………………… que regeixi el nostre<br />
comportament social.<br />
esp……lsat / exp……lsat<br />
S’ha ………………… la sorra dels peus.<br />
L’han ………………… una setmana de l’escola com a<br />
càstig.<br />
— Escriu un mot de la mateixa família que velocitat i que ordenadament en què la mateixa vocal sigui tònica.<br />
— Escriu mots derivats de regió, recompte, resoldre i descobert.<br />
d’eliminació. Aquest procés també s’aplica a les columnes.<br />
Per tal d’obtenir resultats més ràpids, els números<br />
es poden escanejar ordenadament, d’acord amb la seva<br />
freqüència d’aparició. Cal realitzar aquest procés de<br />
manera rigorosa i comprovar tots els dígits de l’1 al 9.<br />
La següent tècnica d’escaneig consisteix a trobar els<br />
números perduts. És un recompte a partir de l’últim<br />
número descobert. Fer-ho així augmenta la velocitat<br />
de la recerca.<br />
:<br />
Practica-ho<br />
55. Escriu dos punts i parèntesis en aquestes ora-<br />
cions.<br />
EXPOSO<br />
Que el passat dia 30 de maig…<br />
En la desfilada hi havia gent d’arreu del món<br />
americans, asiàtics, africans, europeus anglesos,<br />
francesos, italians, espanyols…<br />
Ortografia<br />
ACTIVITATS<br />
111
112 Unitat 4<br />
DIMENSIÓ COMUNICATIVA: EXPRESSIÓ ESCRITA, ORAL I AUDIOVISUAL<br />
j Els ciutadans necessiten adreçar-se sovint a l’Admi -<br />
nis tració pública a fi de resoldre assumptes que els<br />
afecten directament.<br />
La carta a l’Administració<br />
Els ciutadans i les ciutadanes han d’afrontar diferents situacions en què necessiten<br />
establir una comunicació amb les administracions públiques (Generalitat,<br />
Síndic de Greuges…) a fi de solucionar els seus problemes. La carta és un dels<br />
mitjans de comunicació més habituals.<br />
L’estructura de la carta a l’Administració<br />
És molt important mantenir l’estructura d’aquests tipus de carta, ja que ens estem<br />
adreçant a un organisme oficial. Analitzem-la:<br />
Emissor<br />
Destinatari<br />
Fórmula de<br />
salutació<br />
Cos<br />
Fórmula de comiat<br />
Signatura<br />
Datació<br />
ASSOCIACIÓ DE VEÏNS DEL BARRI DE CAN LLONCH<br />
c/ Sant Ignasi, 12, baixos<br />
08205 SABADELL<br />
Sr. Manuel Bustos<br />
Alcalde de Sabadell<br />
Plaça de Sant Roc, 1<br />
08201 SABADELL<br />
Senyor alcalde,<br />
Ens adrecem a vostè per comunicar-li la nostra preocupació i enuig per la<br />
situació en què es troba el servei de recollida d’escombraries al nostre<br />
barri.<br />
Les mesures d’estalvi i reducció de personal adoptades per aquest Ajuntament<br />
han comportat una intolerable acumulació de deixalles als contenidors i<br />
als carrers del barri.<br />
Per aquest motiu li traslladem la nostra queixa, a fi i efecte que es recuperi<br />
l’anterior regularitat en el servei.<br />
Atentament,<br />
Àngels Martí Rivero<br />
Presidenta de l’Associació de Veïns del Barri de Can Llonch<br />
Sabadell, 17 de juliol de 2012<br />
— Emissor: la identificació de l’emissor sovint ja ve impresa en el document,<br />
com en aquest cas; si no, cal posar-hi les dades necessàries perquè el destinatari<br />
pugui identificar l’emissor i posar-s’hi en contacte.<br />
— Destinatari: conté les dades de la persona destinatària de la carta. Segueix<br />
aquest ordre: nom i cognoms, precedits del tractament corresponent al seu<br />
càrrec (Sr./Sra.) o bé el càrrec; nom de l’organisme o institució; adreça (amb<br />
la comarca o el país, si s’escau).<br />
— Fórmula de salutació: les més usuals, ordenades pel grau de menys a més<br />
formalitat, són:<br />
Benvolgut/da senyor/a, Honorable Senyor/a,<br />
Senyor/a, Molt Honorable Senyor/a,<br />
Distingit/da senyor/a, Excel·lentíssim Senyor/a,<br />
Sempre van seguides d’una coma i no es poden abreujar; tampoc no poden anar<br />
acompanyades del nom del destinatari.
— Cos: cal ser clar i precís en l’ús dels termes; el cos ha d’estar organitzat en paràgrafs<br />
breus. L’ordenació del contingut ha de ser: a) presentació de l’assumpte;<br />
b) desenvolupament dels fets i arguments; c) conclusió: síntesi, petició, etc.<br />
— Fórmula de comiat: les més usuals, també ordenades segons el grau de<br />
formalitat, són: Atentament, Ben atentament, Aprofito l’avinentesa per saludar-vos<br />
atentament…<br />
— Signatura: està formada per la signatura, el nom i els cognoms i el càrrec.<br />
El nom i els cognoms de qui signa no poden anar precedits d’una forma de<br />
tractament.<br />
— Datació: consta de la població (seguida de coma) i la data (el dia, el mes i l’any,<br />
en xifres; sense cap punt).<br />
Recursos lingüístics<br />
A l’hora de redactar el cos de la carta hem de tenir en compte:<br />
— L’ús de connectors per a iniciar els paràgrafs: Per començar…, D’entrada…;<br />
Pel que fa a…, D’altra banda vull exposar-vos…, En relació amb…; En darrer<br />
lloc…, Finalment…, En conseqüència…<br />
— L’ús d’expressions com M’adreço a vostè per…, Amb motiu de…, El motiu de<br />
la carta és…, A fi de…, Us demanem que…, En resposta a…, Si no és una molèstia…,<br />
Us agraeixo per endavant…, Us escric per demanar-vos que…, Us escric<br />
per exposar-vos…<br />
— L’ús d’abreviacions en les cartes a l’Administració, i en els textos administratius<br />
en general, ha de ser molt mesurat. Tingues en compte aquestes<br />
recomanacions:<br />
Les abreviacions es poden utilitzar sense cap incovenient quan acompanyen<br />
xifres: A l’alçada del km 5.<br />
Com més formal és un text, menys abreviacions s’hi han d’utilitzar.<br />
56. Escriu una carta a l’Administració triant una d’aquestes situacions:<br />
— Vols expressar al Síndic de Greuges de Catalunya la teva<br />
preocupació pel tancament d’un Centre d’Atenció<br />
Primària al teu barri, i els inconvenients que això comportarà<br />
a la gent gran i a tots els veïns en general.<br />
— Vols demanar al director de Programació de la TV pública<br />
que augmenti els programes dedicats als joves, així com<br />
la seva qualitat.<br />
57. Llegeix a classe la carta a l’Administració que has escrit.<br />
Prèviament, pots fer una exposició oral explicant més extensament<br />
el fet que ha motivat la seva escriptura; d’aquesta<br />
manera la contextualitzaràs millor.<br />
DIMENSIÓ COMUNICATIVA: EXPRESSIÓ ESCRITA, ORAL I AUDIOVISUAL<br />
La carta a l’Administració és una comunicació de caràcter escrit de contingut divers<br />
adreçat a l’Administració pública (Generalitat, Ajuntament, Síndic de Greuges…)<br />
amb la intenció de resoldre un assumpte.<br />
Algunes abreviacions<br />
Algunes abreviacions que et poden<br />
ser útils a l’hora de redactar un carta<br />
a l’Administració són:<br />
Sr. (senyor)<br />
Sra. (senyora)<br />
Sr./a. (senyor/a)<br />
Excm./a. Sr./a. (Excel·lentíssim/a<br />
Senyor/a)<br />
Hble. Sr./a.(Honorable Senyor/a)<br />
Dr. (doctor)<br />
Dra. (doctora)<br />
58. Indica les parts de la carta a l’Administració que man quen<br />
en l’estructura d’aquest model.<br />
1. …………………………<br />
2. Destinatari<br />
3. …………………………<br />
4. …………………………<br />
5. Fórmula de comiat<br />
6. Signatura<br />
7. …………………………<br />
59. Cerca en algun diari digital en català una notícia d’àmbit<br />
@<br />
local, de la qual en puguis fer una carta a l’Ajuntament.<br />
Redacta la carta seguint l’estructura correcta.<br />
Expressió escrita, oral i audiovisual<br />
ACTIVITATS<br />
113
114 Unitat 4<br />
Gramàtica<br />
—Elcomplement de règim (CR) sempre va introduït per una<br />
preposició que és exigida pel verb: acostumarse a, pensar<br />
en… Aquestes preposicions cambien davant d’infinitiu i<br />
desapareixen davant de que.<br />
—Elscomplements circumstancials (CC) modifiquen el significat<br />
del verb indicant-ne les circumstàncies de lloc, temps,<br />
instrument, manera, companyia…<br />
1. Identifica els complements de règim d’aquestes oracions.<br />
Pensava en el seu futur professional.<br />
Ha accedit a venir amb mi.<br />
Es relaciona amb tothom.<br />
Comptava que acceptaria.<br />
2. Ara, identifica els complements circumstancials.<br />
Té una casa entre Lloret i Tossa.<br />
Van tallar l’arbre amb una serra.<br />
M’he examinat a migdia.<br />
Vas caure a l’aigua.<br />
3. Corregeix, quan calgui, les preposicions que encapça-<br />
<br />
len els complements de règim de cada oració.<br />
Confia en aprovar l’examen.<br />
Comptem amb que tu vinguis a jugar.<br />
Es recorda de que tu el vas ajudar molt.<br />
N’hi ha prou amb respondre una pregunta.<br />
Pensa de trucar-te demà.<br />
— En el complement de règim (CR) el pronom feble hi<br />
s’utilitza quan va encapçalat per les preposicions a, amb<br />
o en, i en quan va encapçalat per la preposició de.<br />
— En els complements circumstancials (CC), usem hi amb<br />
qualsevol preposició que no sigui de, i el pronom feble<br />
en quan el CC està encapçalat per de.<br />
REFORÇ<br />
4. Fes la substitució pronominal dels complements verbals<br />
de l’activitat 2.<br />
5. Relaciona les parelles de pronoms febles amb les oracions<br />
adients i uneix-los fent-hi les modificacions (apòstrofs)<br />
que calgui.<br />
S’estima el seu germà. em+ hi<br />
Explica això a ella. es+ en<br />
Vaig posar-me a treballar. se+ el<br />
Es recorda del que va menjar. li+ ho<br />
Ortografia<br />
AMPLIACIÓ<br />
Gramàtica Ortografia<br />
8. Cada oració conté un CR i un CC. Identifica’ls i substitueix<br />
amb un pronom feble només el CR.<br />
Pensa en el cap de setmana cada dia.<br />
Es va adonar que volia marxar després de sopar.<br />
Es negava a conduir el cotxe a la nit.<br />
Es va afanyar a obrir la porta amb la seva clau.<br />
6. Relaciona els mots de l’esquerra amb els mots derivats de<br />
la dreta. Després, omple els buits amb o o amb u.<br />
bony emm…dir bufa eny…rar<br />
mut aj…pir enyor encl…tat<br />
cartó b…nyegut clot b…fetejar<br />
ajup cart…lina jove j…ventut<br />
7. Escriu les paraules definides que contenen una o o una<br />
u en posició àtona.<br />
Budell ple de carn de porc trinxada, espècies i sal:<br />
B … … … … … … … …<br />
Mamífer remugant, de pèl curt, aspre i roig fosc, de potes<br />
llargues i cua curta; el mascle, amb banyes que perd i<br />
renova tots els anys: C … … … … …<br />
Inscripció breu que, impresa o pintada sobre un suport,<br />
es posa en un lloc visible per a informar el públic:<br />
R … … … …<br />
Elevació del terreny que fa pendent: T … … …<br />
9. Escriu un pseudoderivat (derivat manllevat directament<br />
del llatí) de cadascun dels mots següents que canviï o per<br />
u. Fixa’t en l’exemple: corb curvatura<br />
boca plom títol jove<br />
món exclòs home dolç volcà
Lèxic i semàntica<br />
10. Busca a la Neoloteca del TERMCAT (www.termcat.cat/ neo-<br />
@ loteca) el significat d’aquests neologismes pertanyents a<br />
l’àmbit de l’electrònica i la informàtica i inventa’t quatre frases<br />
en què apareguin, en cadascuna, dos d’aquests mots.<br />
canó de projecció desempaquetar traçador<br />
programari ratolí sense cable memòria cau<br />
màrqueting viral organitzador personal<br />
Literatura<br />
11. Busca el poema «Lo pi de Formentor» a la biblioteca o a inter-<br />
@ net i copia’l en el teu quadern. Abans de recitar-lo a classe,<br />
<br />
resol amb l’ajut del professor/a els dubtes que tinguis.<br />
12. Busca més informació a internet sobre Caterina Albert i<br />
@ copia-la en el teu quadern. Quins creus que podien ser<br />
els motius pels quals no va ser gaire compresa?<br />
El Modernisme<br />
Aquest moviment va sorgir a Catalunya entre 1892 i 1911. Tenia una<br />
clara voluntat de construir una cultura nacional i oberta a Europa. Pel<br />
que fa a la literatura, es manifestà en la poesia, la narrativa i el teatre.<br />
La poesia: Presenta dues propostes, l’espontaneista i la formalista.<br />
La primera està representada per Joan Maragall, i la segona per l’Escola<br />
Mallorquina (Miquel Costa i Llobera i Joan Alcover).<br />
La narrativa: Hi destaquen tres corrents, que són la narrativa rural<br />
(Raimon Casellas, Víctor Català), la narrativa costumista (Santiago<br />
Rusiñol) i la narrativa decadentista (Prudenci Bertrana, Joaquim Ruyra).<br />
El teatre: Va tenir dues tendències: l’esteticista o simbolista (Santiago<br />
Rusiñol, Apel·les Mestres) i la regeneracionista, naturalista o d’idees<br />
(Ignasi Iglésias, Joan Puig i Ferreter).<br />
El complement de règim i el circumstancial<br />
El complement de règim el trobem acompanyant un seguit de verbs<br />
que regeixen sempre la mateixa preposició. Es pot substituir pels pronoms<br />
hi (si va encapçalat per les preposicions a, amb o en) o en (si<br />
va encapçalat per la preposició de).<br />
Els complements circumstancials són els que modifiquen el significat<br />
del verb indicant-ne les circumstàncies de lloc, temps, instru -<br />
ment, manera, companyia… Els pronoms febles que els substitueixen<br />
són hi (si van encapçalats per qualsevol preposició que no sigui de<br />
o bé si no n’hi ha cap) i en (si van encapçalats per de).<br />
Manlleus i neologismes<br />
Els manlleus són els mots que el català ha pres d’altres llengües i els<br />
ha adaptat a la fonètica i l’ortografia catalanes. Són germanismes, arabis -<br />
mes, occitanismes, castellanismes, americanismes, gal·licismes, etc.<br />
SÍNTESI<br />
13. Fes un breu comentari escrit sobre el següent fragment<br />
de l’Elogi de la paraula. Quina posició adopta el poeta?<br />
Com veu la seva activitat creativa?<br />
Així parlen també els poetes. Són els enamorats<br />
de tot el món, i també miren i s’estremeixen molt<br />
abans de parlar. Tot ho miren encantats i després<br />
es posen febrosos i tanquen els ulls i parlen en la<br />
febre: llavors diuen alguna paraula creadora i, semblants<br />
a Déu en el primer dia del Gènesi, del caos<br />
en surt la llum.<br />
I així la paraula del poeta surt amb ritme de so i de<br />
llum, amb el ritme únic de la bellesa creadora:<br />
aquest és l’encís diví del vers, veritable llenguatge<br />
de l’home.<br />
Joan Maragall, Elogi de la paraula<br />
Els neologismes són mots creats per tal de designar objectes, accions<br />
o conceptes de nova aparició en el camp de la tècnica, la ciència,<br />
els esports, etc.: correu electrònic, disquet, escàner…<br />
Les grafies o/u àtones<br />
En català oriental, el so de [u] s’escriu amb o o amb u depenent del mot.<br />
Recordem les normes més importants:<br />
A l’interior de paraula: En els mots derivats escrivim la mateixa vocal<br />
que en mots de la mateixa família; en els verbs, cal fixar-se en la<br />
tercera persona del present d’indicatiu (dormiré > ell dorm…).<br />
A final de paraula: Escrivim o en molts mots masculins, en la primera<br />
persona del singular del present d’indicatiu dels verbs regulars i en<br />
el plural dels mots masculins acabats en -ç, -s, -sc, -sp, -st, -xt, -tx, -ig,<br />
-x i -ix (discos, feliços); escrivim u en alguns mots (ateneu, estiu…) i<br />
en noms invariables acabats en -us: (cactus, eucaliptus).<br />
La carta a l’Administració<br />
La carta a l’Administració és una comunicació escrita adreçada a<br />
l’Administració pública amb la intenció de resoldre un assumpte.<br />
S’estructura en:<br />
Emissor<br />
Destinatari<br />
Fórmula de salutació<br />
Cos<br />
Fórmula de comiat<br />
Signatura<br />
Datació<br />
Reforç, ampliació i síntesi<br />
115
ACTIVITATS<br />
116 Unitat 4<br />
TREBALLA LES COMPETÈNCIES BÀSIQUES<br />
Auca<br />
1. Aquesta versió il·lustrada de L’auca del senyor Esteve es pot<br />
@ veure al carrer de Petritxol de Barcelona.<br />
— Qui és l’autor d’aquesta obra tan coneguda de la literatura<br />
modernista?<br />
— Quin és l’argument de l’obra? Identifica a quina part de<br />
l’obra pertanyen les vinyetes que apareixen a la fotografia.<br />
— Busca el carrer de Petritxol en un plànol de Barcelona.<br />
Indica a quin barri es troba i digues en quins carrers<br />
(o places) comença i acaba.<br />
— Amb l’ajuda del plànol, redacta un text explicant com<br />
arribaries des de la plaça de Sant Jaume fins al carrer<br />
de Petritxol. Si fem aquest recorregut, cap a quin punt<br />
cardinal ens estarem dirigint?<br />
2. Segurament et sorprendrà trobar en els rodolins algunes<br />
faltes d’ortografia.<br />
— Per què creus que passa això?<br />
❑ Perquè qui la va escriure era molt descurat i no hi va<br />
parar atenció.<br />
❑ Perquè L’auca del senyor Esteve es va escriure el 1907<br />
i la llengua catalana encara no tenia una normativa<br />
ortogràfica fixada.<br />
— Dels rodolins de la imatge, cerca totes les paraules que<br />
creguis que contenen alguna falta d’ortografia i escriu-les<br />
correctament.<br />
3. Què és un auca?<br />
❑ Poema solemne de molta llargada que es recita als casaments.<br />
❑ Conjunt de petites estampes acompanyades cadascuna<br />
d’un rodolí, disposades generalment en un full de paper,<br />
les quals es refereixen als diferents episodis d’una biografia,<br />
d’una història, etc.<br />
❑ Gènere de la poesia trobadoresca en què s’expressa<br />
la tristesa del poeta, que ha de deixar la dama quan<br />
es fa de dia.<br />
4. Aquests són els rodolins 8, 14 i 19 de L’auca del senyor Esteve.<br />
Però hi falten algunes paraules. Completa els rodolins amb<br />
les paraules adients.<br />
8. El noi és tan comerciant<br />
que la cosa va .....<br />
14. Per fer crèixer la botiga<br />
treballa com la .....<br />
19. Per les idees del fill<br />
la Puntual corre .....<br />
5. Realitza un auca de la teva vida en vuit vinyetes, amb els<br />
@<br />
corresponents rodolins. A la web www.auques.cat hi trobaràs<br />
molts exemples que et poden ajudar.
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
Desenvolupa breument els temes següents.<br />
— Defineix el Modernisme.<br />
— La relació artista-societat en el Modernisme.<br />
Indica si aquestes afirmacions són vertaderes o falses.<br />
Fes-hi les esmenes que calgui.<br />
❑ El Modernisme va tenir dues etapes: la combativa<br />
i l’establerta.<br />
❑ Joan Maragall va ser el màxim representant de la<br />
poesia modernista de caire formalista.<br />
❑ La poesia formalista (Escola Mallorquina) segueix<br />
els models grecollatins amb voluntat d’equilibri i<br />
treball acurat de la forma.<br />
❑ «La fageda d’en Jordà» és un dels poemes més coneguts<br />
de Joan Maragall.<br />
❑ La narrativa modernista es classifica en rural i decadentista.<br />
❑ Víctor Català (Caterina Albert) va escriure L’auca del<br />
senyor Esteve.<br />
❑ Santiago Rusiñol va ser escriptor i pintor.<br />
❑ El teatre modernista no pretenia renovar el teatre<br />
català amb experiències innovadores.<br />
Assenyala els complements de règim d’aquestes oracions.<br />
Aquesta nena s’adona de tot el que passa.<br />
Sovint pensa en el seu futur.<br />
El meu pare es dedica al col·leccionisme.<br />
Comptem amb ells.<br />
S’ha penedit del que ha dit.<br />
Han contribuït a la campanya benèfica.<br />
Substitueix amb els pronoms febles adients els CR<br />
de les oracions anteriors.<br />
Assenyala els complements circumstancials d’aquestes<br />
oracions i digues de quina mena són.<br />
Ha entrat a l’habitació.<br />
Acaba d’arribar de Menorca.<br />
Ells viuen als Estats Units.<br />
Han viatjat amb un monovolum.<br />
Els nens ja han sortit de l’escola.<br />
Vaig fer un viatge amb l’Eva.<br />
Plovia a bots i barrals.<br />
Venien del supermercat.<br />
AVALUACIÓ<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
Substitueix amb els pronoms febles adients els CC<br />
de les oracions anteriors.<br />
Pensa quatre neologismes i escriu una frase amb cadascun.<br />
Completa amb o o amb u, segons el que calgui:<br />
f…guera f…steria<br />
j…venil caca…<br />
t…rró b…idor<br />
feliç…s port…<br />
cart…lina punx…<br />
esf…rçar f…mera<br />
av…rrit …llera<br />
c…llereta s…focar<br />
f…rnera dorm…<br />
Escriu una carta a l’Administració seguint l’estructura<br />
que s’indica en l’esquema.<br />
Emissor<br />
Destinatari<br />
Fórmula<br />
de salutació<br />
Cos<br />
Fórmula<br />
de comiat<br />
Signatura<br />
Datació<br />
……………………………………<br />
……………………………………<br />
……………………………………<br />
……………………………………<br />
……………………………………<br />
……………………………………<br />
……………………………………<br />
…………………………,<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
……………………………………,<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
………………………………………………<br />
Avaluació<br />
117