Ai Domènech 24 - IES Canet de Mar
Ai Domènech 24 - IES Canet de Mar
Ai Domènech 24 - IES Canet de Mar
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Núm.<strong>24</strong> · febrer <strong>de</strong> 2011<br />
REVISTA DE L’<strong>IES</strong> LLUÍS DOMÈNECH I MONTANER<br />
Què ens diu l’Ampa<br />
Professors nous<br />
Cinema a l’institut<br />
Noves generacions<br />
Educat 1x1<br />
Entrevistes<br />
Joves esportius<br />
APM<br />
Sorti<strong>de</strong>s<br />
Festival <strong>de</strong> Nadal<br />
Recomanacions<br />
Entreteniments
EDITORIAL<br />
Després <strong>de</strong> l’esperat parèntesi estiuenc, vam encetar un nou curs en<br />
aquell llunyà setembre. Vam treure la pols a les motxilles, vam or<strong>de</strong>nar<br />
l’estoig i vam posar el <strong>de</strong>spertador.<br />
I aquell rau-rau <strong>de</strong> retrobar companys/es, <strong>de</strong> seguir compartint amb els més<br />
propers, <strong>de</strong> conèixer-ne <strong>de</strong> nous... I les primeres impressions amb el professorat<br />
que ens ha tocat, mentre anotàvem l’horari a l’agenda. Pel camí hi ha hagut<br />
el butlletí <strong>de</strong> notes <strong>de</strong> la 1a avaluació, el Festival <strong>de</strong> Nadal, les eleccions al<br />
Parlament <strong>de</strong> Catalunya i el 5 a 0 <strong>de</strong>l Barça-Madrid.<br />
El centre segueix creixent i el pati empetitint-se un mòdul amb dues aules més<br />
per als <strong>de</strong> batxillerat. Els alumnes <strong>de</strong> 1r i 2n d’ESO no porten tant <strong>de</strong> pes a les<br />
motxilles, perquè ho troben tot emmagatzemat als portàtils, un tema estrella<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>bat constant (portàtils sí / portàtils no).<br />
I a punt <strong>de</strong> celebrar el Carnestoltes, els alumnes <strong>de</strong> 3r d’ESO hem enllestit el<br />
millor que hem sabut l’exemplar <strong>24</strong>è <strong>de</strong> la revista, farcida <strong>de</strong> continguts interessants<br />
(entrevistes, entreteniments, sorti<strong>de</strong>s, diàlegs APM...) i entretinguts.<br />
Doneu-li una oportunitat i veureu com és així.<br />
Agraïm a l’associació <strong>de</strong> mares i pares d’alumnes la seva col•laboració amb la<br />
revista <strong>de</strong> l’institut. I animem tota la comunitat educativa que participi a la nostra<br />
revista aportant i<strong>de</strong>es, suggerències, redaccions, recomanacions, etc. Po<strong>de</strong>u<br />
fer arribar les vostres aportacions a qualsevol membre <strong>de</strong> l’equip <strong>de</strong> redacció<br />
<strong>de</strong> l’optativa <strong>de</strong> revista, o bé als coordinadors Alonso Porto i Xevi Escrihuela.<br />
Només ens queda <strong>de</strong>sitjar-vos un molt bon curs 2010-2011!<br />
Coordinació: Xavier Escrihuela i Alonso Porto<br />
La Redacció<br />
Equip <strong>de</strong> redacció: Carla Amargant, Eric Bascuñana, Alvaro Cano, Patricia<br />
Criado, Carla Gil, Laia Gombau, Toni González, <strong>Mar</strong>ia Grau, Ignacio<br />
Miran<strong>de</strong>, Anna Oms, Andrea Quiles, Joan Sánchez, Miranda Teulé, Clàudia<br />
Vega i Adrià Velasco.<br />
Col·laboradors: Anna Mera,<br />
Disseny i maquetació: SIL Informàtica <strong>Canet</strong><br />
Edita: AMPA <strong>de</strong> l’Institut Lluís <strong>Domènech</strong> i Montaner<br />
SUMARI<br />
1<br />
Editorial<br />
2<br />
Què ens diu l’Ampa<br />
2<br />
Professors nous<br />
4<br />
Eucat 1x1<br />
6<br />
Entrevistes alumnes 1r.<br />
7<br />
Cinema a l’insitut<br />
8<br />
Notícies<br />
9<br />
Entrevistes<br />
12<br />
Joves esportistes<br />
16<br />
Fotografi es <strong>de</strong> grup<br />
19<br />
Sorti<strong>de</strong>s<br />
22<br />
Interculturalitat<br />
23<br />
Can Vidal<br />
<strong>24</strong><br />
Festival <strong>de</strong> Nadal<br />
25<br />
Tipus <strong>de</strong> música<br />
30<br />
Entrevistes al PAS<br />
32<br />
Recomanacions<br />
34<br />
Casa Museu<br />
35<br />
Rècords Guiness<br />
36<br />
Entreteniments
Què ens diu L’AMPA?<br />
Ens tornem a trobar <strong>de</strong> nou i<br />
aquesta vegada per parlar <strong>de</strong> les<br />
Noves Tecnologies.<br />
I, és clar, què us po<strong>de</strong>m dir els pares<br />
i mares d’aquestes noves eines que<br />
vosaltres no sapigueu ja? Segur que<br />
penseu el <strong>de</strong> sempre: vés amb compte<br />
amb qui parles, a qui agregues, quines<br />
da<strong>de</strong>s dónes, compte amb els abusos,<br />
compte, compte, compte. Perquè no<br />
ho po<strong>de</strong>m evitar, us volem protegir.<br />
Per a nosaltres les TIC (Tecnologies<br />
<strong>de</strong> la Informació i la Comunicació) són<br />
un món nou, <strong>de</strong>sconegut, un misteri<br />
insondable i com que no ho controlem<br />
i no ho coneixem, ens espanta i<br />
ens fa por. Sabem que són importantíssimes<br />
per a vosaltres i el vostre futur,<br />
però com a mares i pares pensem<br />
també en els perills.<br />
Ens hem d’adaptar als canvis i les<br />
diferències generacionals sempre han<br />
existit, ara supera<strong>de</strong>s per la tecnologia.<br />
Els nostres treballs no els presentàvem<br />
en PowerPoint i emprant “corta-pega”<br />
d’imatges Google i Wikipèdia.<br />
No, nosaltres, si no teníem la sort<br />
<strong>de</strong> comptar amb enciclopèdia a casa,<br />
Lluís Floris i Grau<br />
Matèries que imparteixes: Socials.<br />
Un llibre: Cien años <strong>de</strong> soledad .<br />
Una pel·lícula: Bla<strong>de</strong> runner.<br />
Un/a cantant: <strong>Mar</strong>ia Callas.<br />
Una ciutat: París / Nova York.<br />
Una frase: No facis als altres el que no vols<br />
que et facin a tu.<br />
Plat preferit: Amanida.<br />
Una afecció: Òpera.<br />
Una mania o un vici: Mossegar les ungles.<br />
havíem d’anar a la biblioteca a recollir<br />
la informació. Després picar-la amb la<br />
màquina d’escriure vella <strong>de</strong> casa on<br />
sempre alguna tecla es quedava encallada.<br />
I les comunicacions... això ja era el<br />
súmmum. Només teníem el telèfon fi x<br />
<strong>de</strong> casa. Trucàvem a la nostra amiga,<br />
perquè no ens enganyem, les dones<br />
som més comunicatives, i quan estàvem<br />
en el moment àlgid <strong>de</strong> la conversa:<br />
-“Avui, en el passadís, crec que el<br />
Joan, que estava guapíssim, m’ha mirat<br />
<strong>de</strong> reüll…”- Pam! La veu <strong>de</strong> la teva<br />
mare, o <strong>de</strong> la mare <strong>de</strong> la teva amiga, o<br />
pitjor, la <strong>de</strong>l pare, ens tallava dient <strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>l telèfon supletori: “Pengeu ja d’una<br />
vegada que veuràs la factura <strong>de</strong> Telefònica”.<br />
És clar, no teníem tarifa plana i<br />
només hi havia una companyia.<br />
Per això heu d’entendre que ens<br />
costen molt els Facebook, els Twitter,<br />
els Messenger, les cookies, els I-Pod i<br />
ara, els mòbils tàctils. Que complicat!!<br />
Vosaltres ho domineu, heu crescut<br />
amb ells. Nosaltres els veiem com una<br />
amenaça insòlita.<br />
També tenim nostàlgia i no po<strong>de</strong>m<br />
PROFESSORS NOUS!<br />
<strong>de</strong>ixar <strong>de</strong> pensar què passarà amb<br />
els llibres, amb el llenguatge (que<br />
vosaltres minimitzeu amb paraules<br />
il·legibles). Si no teniu connexió, us<br />
per<strong>de</strong>u i penseu “ara he <strong>de</strong> fer servir<br />
un diccionari…quin pal!” I s’han perdut<br />
la mecanografi a, que tant ens<br />
ha ajudat a escriure amb velocitat, i<br />
l’ortografi a. Per a nosaltres, els pares<br />
i mares, és un moment <strong>de</strong> dubtes i<br />
neguit pel que vindrà. Encara que, és<br />
clar, el futur és vostre.<br />
Però hi hem <strong>de</strong> veure la part positiva.<br />
Vosaltres ens po<strong>de</strong>u ensenyar<br />
com emprar aquestes tecnologies<br />
perquè en sou “els amos” i nosaltres<br />
po<strong>de</strong>m fer servir la nostra experiència<br />
<strong>de</strong> vida perquè aneu amb…compte,<br />
evi<strong>de</strong>ntment. El context és diferent,<br />
però els problemes, les angoixes, les<br />
<strong>de</strong>cepcions amb amics, amb amors i<br />
també les alegries…tot això és igual, i<br />
nosaltres ja ho hem viscut. Aprofi teuvos<br />
<strong>de</strong> tot el que teniu al vostre abast,<br />
que és moltíssim.<br />
Des <strong>de</strong> l’AMPA, <strong>de</strong>sitjar-vos un Bon<br />
Any i moltíssima sort en tot el que vindrà.<br />
Anna Mera (membre <strong>de</strong> l’AMPA curs 2008-09 i 2009-10)<br />
Sílvia Ribera Pont<br />
Matèries que imparteixes: Música.<br />
Un llibre: La catedral <strong>de</strong>l mar.<br />
Una pel·lícula: Allò que el vent s’endugué.<br />
Un/a cantant: Michael Jackson.<br />
Una ciutat: París.<br />
Una frase: -----<br />
Plat preferit: Paella.<br />
Una afecció: Teatre.<br />
Una mania o un vici: Coca-cola.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 3
Javier Caballero Cid<br />
Matèries que imparteixes: Grec, llatí, català,<br />
cultura clàssica.<br />
Un llibre: Ficciones <strong>de</strong> Jorge Luís Borges.<br />
Una pel·lícula: Àgora.<br />
Un/a cantant: Raimon.<br />
Una ciutat: Barcelona.<br />
Una frase: La memòria és allò que, <strong>de</strong> tant<br />
sabut, s’oblida. (Jorge Bergamín)<br />
Plat preferit: La pasteta al bull <strong>de</strong> l’oli, l’all i<br />
l’anguileta.<br />
Una afecció: Poesia.<br />
Una mania o un vici: Parlar.<br />
Lour<strong>de</strong>s Fernán<strong>de</strong>z<br />
Matèries que imparteixes: Educadora <strong>de</strong> la<br />
USEE.<br />
Un llibre: El rumor <strong>de</strong> la muntanya <strong>de</strong> Yasunari<br />
Kawabata. Ens parla <strong>de</strong> la vellesa <strong>de</strong> la<br />
família, <strong>de</strong> la natura i la seva bellesa.<br />
Una pel·lícula: Mort a Venècia <strong>de</strong> Visconti.<br />
És una preciosa història sobre la recerca <strong>de</strong> la<br />
bellesa absoluta.<br />
Un/a cantant: El grup Simply Red. Van molt i<br />
molt bé quan s’ha <strong>de</strong> fer neteja <strong>de</strong> la casa.<br />
Una ciutat: Venècia. Una ciutat màgica per <strong>de</strong>ixar-te anar i<br />
perdre’t pels carrerons.<br />
Una frase: Viure la vida amb tranquil•litat i gaudir <strong>de</strong> les petites<br />
coses, fugint <strong>de</strong> la voràgine <strong>de</strong> la societat que ens envolta.<br />
Plat preferit: MMMmmm! Molts. Un senzill: Truita <strong>de</strong> patates<br />
sense ceba i una mica crua.<br />
Una afecció: Seure davant <strong>de</strong>l mar un dia assolellat d’hivern.<br />
Una mania o un vici: No suporto que la gent llenci coses i<br />
embruti els terres <strong>de</strong>ls carrers.<br />
Esther Mellinas Teixidó<br />
Matèries que imparteixes: Anglès.<br />
Un llibre: New York Trilogy Paul Auster.<br />
Una pel·lícula: Gladiator.<br />
Un/a cantant: Pat Metheny.<br />
Una ciutat: San Francisco.<br />
Una frase: I wish you were here.<br />
Plat preferit: Paella.<br />
Una afecció: Mountain bike.<br />
Una mania o un vici: Or<strong>de</strong>nar-ho tot alfabèticament<br />
(quant es pot).<br />
Emi Perelló Fuster<br />
Matèries que imparteixes: Educació Física.<br />
Un llibre: Es fa molt difícil triar-ne un perquè<br />
cada llibre t’aporta coses diferents. En triaré<br />
tres: Ves on et porti al cor <strong>de</strong> Sussana Tamaro;<br />
El castell <strong>de</strong> vidre <strong>de</strong> Jeannette Walls i Tuesday<br />
with Morry <strong>de</strong> Match Albom.<br />
Una pel·lícula: Cometas en el cielo o<br />
C.R.A.S.H.<br />
Un/a cantant: La Oreja <strong>de</strong> Van Gogh o Shakira.<br />
Una ciutat: París.<br />
Una frase: Ningú pot viure sense un objectiu i l’esforç per<br />
aconseguir-ho. Fyodor Dostoyevsky.<br />
4<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
Plat preferit: Pollastre al forn amb patates fregi<strong>de</strong>s.<br />
Una afecció: La fotografi a i fer edició i muntatge d’imatges.<br />
Una mania o un vici: Ser massa perfeccionista.<br />
Inma Benedico<br />
Matèries que imparteixes: Educació Física i<br />
optatives d’ Expressió Corporal.<br />
Un llibre: Final <strong>de</strong>l juego, Julio Cortázar.<br />
Una pel·lícula: Cabaret.<br />
Un/a cantant: Amy Winehouse.<br />
Una ciutat: Salvador <strong>de</strong> Bahia, Brasil.<br />
Una frase: Només el lliurament incondicional<br />
condueix al buit real, i <strong>de</strong>s d’aquest lloc <strong>de</strong><br />
buit puc ser prolífi c i lliure. Stephen Nachmanovitch.<br />
Plat preferit: Espaguetis amb salsa bolonyesa.<br />
Una afecció: La dansa.<br />
Una mania o un vici: La xocolata.<br />
Àlex Sànchez<br />
Maite Faiges Redó<br />
Matèries que imparteixes: Anglès.<br />
Un llibre: Alta fi <strong>de</strong>litat (Nick Hornby)<br />
Una pel·lícula: El senyor <strong>de</strong>ls anells.<br />
Un/a cantant: Paulinho Moska.<br />
Una ciutat: Barcelona.<br />
Una frase: Mai jutgis un llibre per la portada.<br />
Plat preferit: Pasta.<br />
Una afecció: El <strong>Mar</strong>.<br />
Una mania o un vici: Les crispetes.<br />
Matèries que imparteixes: Música (1r i 3r<br />
d’ESO) i Anàlisi musical I ( 1r batxillerat).<br />
Un llibre: Ensayo<br />
Una pel·lícula: El laberinto <strong>de</strong>l fauno.<br />
Un/a cantant: Ismael Serrano.<br />
Una ciutat: Cuzco.<br />
Una frase: -----<br />
Plat preferit: Escu<strong>de</strong>lla catalana.<br />
Una afecció: Viatjar.<br />
Una mania o un vici: Xocolata negra amb avellanes.<br />
Montse Majà Costa<br />
Matèries que imparteixes: Llenguatge i<br />
pràctica musical (1r batxillerat), Anàlisi musical<br />
II (2n batxillerat) i Petita orquestra (2n<br />
ESO).<br />
Un llibre: La maleta <strong>de</strong> mimbre <strong>de</strong> Germán<br />
Holtheuer.<br />
Una pel·lícula: Granujas a todo ritmo.<br />
Un/a cantant: Status Quo.<br />
Una ciutat: Les roques (Veneçuela).<br />
Una frase: Qui toca quan no toca, no toca.<br />
Plat preferit: Carxofes arrebossa<strong>de</strong>s, a la brasa...<br />
Una afecció: Viatjar.<br />
Una mania o un vici: No suporto escoltar música amb el<br />
volum fort!<br />
Alvaro Cano i Joan Sánchez
Enquesta als alumnes<br />
<strong>de</strong>l Projecte Educat 1x1<br />
Sabeu què és el Projecte Educat 1x1?<br />
1. Pablo <strong>Mar</strong>tínez, Pol Mendieta , <strong>Mar</strong>ta<br />
Pérez: això <strong>de</strong> l’ús <strong>de</strong>ls ordinadors per<br />
estudiar.<br />
2. Albert Gázquez, Elisenda Frentes,<br />
Meritxell Renau: Sí, l’ús <strong>de</strong>ls llibres digitals.<br />
3. Lucía Oliver, Jordi Xandri: això <strong>de</strong>ls<br />
ordinadors portàtils.<br />
4. Joan Buzon, Vanessa Gálvez, Esteve<br />
Pujol: Sí, és el tema <strong>de</strong>ls ordinadors.<br />
Us agrada o preferiu el format antic?<br />
1. Preferim el format antic, és a dir, els<br />
llibres.<br />
2. Preferim el format nou ja que es molt<br />
més lleuger i més ràpid.<br />
3. El que ens agrada és el format nou<br />
per la connectivitat a Internet.<br />
4. Ens agrada aquest format ja que la<br />
novetat <strong>de</strong>ls ordinadors ens agrada.<br />
Us han afectat els canvis <strong>de</strong> l’ESO a<br />
Primària?<br />
1. Sí, bastant; hi ha hagut un gran<br />
canvi, ja que els horaris i la forma<br />
d’estudiar no són les mateixes.<br />
2. No, perquè ja hi estàvem acostumats<br />
<strong>de</strong> l’any passat.<br />
3. No, perquè a fi nals <strong>de</strong> l’any passat ja<br />
havíem treballat amb aquest suport.<br />
4. No, però ens ha costat acostumarnos<br />
al nou projecte.<br />
Teniu problemes amb la connectivitat<br />
d’Internet?<br />
1. Sí, sovint.<br />
2. Abans ara no<br />
3. Sí, molts cops.<br />
4. De tant en tant.<br />
Què és més pràctic, estudiar amb<br />
apunts i llibres o amb l‘ordinador<br />
portàtil?<br />
1. Amb apunts; ho tens tot més ben<br />
or<strong>de</strong>nat.<br />
2. Amb portàtils, perquè és més pràctic.<br />
3. Amb portàtils, perquè és més ràpid i<br />
senzill.<br />
4. Amb portàtils, perquè és molt més<br />
útil.<br />
Avantatges i inconvenients que té<br />
aquest projecte?<br />
Avantatges: és més ràpid, hi ha menys<br />
pes a la motxilla, és més pràctic i útil.<br />
Inconvenients: és una distracció massa<br />
gran per a l’alumnat i fa que no estigui<br />
atent a classe. Un altre problema és que<br />
sovint no tenim connexió a Internet.<br />
Toni Gonzalez i <strong>Mar</strong>ia Grau<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 5
6<br />
Projecte Educat 1x1<br />
El nou projecte <strong>de</strong>l Departament d’Educació <strong>de</strong> la Generalitat<br />
<strong>de</strong> Catalunya introdueix l’ús <strong>de</strong> ordinadors a les aules.<br />
S’anomena Projecte Educat 1x1, i es va iniciar el curs<br />
2010-2011 en els instituts <strong>de</strong> secundària. Preveu l’ús personalitzat<br />
d’un portàtil per a cada alumne/a i la transformació d’aules<br />
en “aules digitals” , amb accés a Internet i a continguts i recursos<br />
educatius en format digital. El projecte, tot i tenir la pròpia estratègia,<br />
aprofi ta els recursos que el Ministeri d’Educació posa a<br />
disposició <strong>de</strong> les comunitats autònomes mitjançant el projecte<br />
d’àmbit estatal “Escuela 2.0”.<br />
-Estaves nerviós el primer dia d’institut? Per què?<br />
Santi: Sí, perquè no sabia el que em trobaria ja que tot era nou<br />
i diferent.<br />
-El canvi és gran respecte a l’escola? Quins canvis has trobat?<br />
Santi: El canvi sí es gran. Sobretot la primera hora, que entrem<br />
més aviat.<br />
-Has conegut gent nova? Trobes a faltar amics <strong>de</strong> primària?<br />
Santi: Sí he conegut gent nova, i evi<strong>de</strong>ntment trobo a faltar<br />
amics.<br />
-Què et semblen els professors que tens? Són més exigents<br />
respecte a l’escola?<br />
Santi: Els professors que tinc són durs però comprensius i bastant<br />
més exigents que a l’escola.<br />
-T’agra<strong>de</strong>n les noves matèries (tecnologia, optativa,...)?<br />
Santi: Sí, fem coses noves i diverti<strong>de</strong>s. Sobretot m’agra<strong>de</strong>n les<br />
optatives, ja que po<strong>de</strong>m escollir matèries que ens agradin i ens<br />
interessin.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
Entorns Virtuals d’aprenentatge(EVA)<br />
La gestió <strong>de</strong> l’entorn <strong>de</strong> l’aula i <strong>de</strong> l’aprenentatge individual<br />
ve ajudada per la utilització d’un entorn virtual<br />
d’aprenentatge (EVA), que ha <strong>de</strong> ser una mena <strong>de</strong> “campus<br />
virtual” <strong>de</strong>l centre, i que és també una via per a la<br />
introducció <strong>de</strong>ls canvis metodològics que s’esmentaven<br />
anteriorment.<br />
Connectivitat <strong>de</strong> les aules<br />
Les aules Educat 1x1 tenen connexió a Internet mitjançant<br />
una xarxa específi ca per a tots els ordinadors<br />
que subministra l’ample <strong>de</strong> banda necessari per al treball<br />
d’alumnes i docents. La connexió <strong>de</strong>ls ordinadors es fa<br />
normalment mitjançant una xarxa local amb tecnologia<br />
Wi-Fi. Els ordinadors <strong>de</strong>ls alumnes acce<strong>de</strong>ixen a l’entorn<br />
virtual d’aprenentatge i a Internet sota el tutelatge <strong>de</strong>ls<br />
docents.<br />
Toni Gonzalez i <strong>Mar</strong>ia Grau<br />
NOVES GENERACIONS<br />
-Què és el que més t’agrada <strong>de</strong> l’institut? I el que menys?<br />
Santi: El que més m’agrada és que es més gran i hi ha molta més<br />
gent per conèixer. El que menys és el menjar <strong>de</strong>l menjador, on<br />
dinen majoritàriament els alumnes <strong>de</strong> Sant Cebrià.<br />
-Et costa molt adaptar-te al nou horari?<br />
Santi: La veritat és que les primeres tres hores es fan llargues,<br />
ja que comencem molt aviat. Però suposo que és qüestió <strong>de</strong><br />
temps.<br />
-Què et sembla que els dimecres i els divendres hi hagi<br />
festa a la tarda? Per què?<br />
Santi: Em sembla molt bona i<strong>de</strong>a, perquè gràcies a aquestes<br />
dues tar<strong>de</strong>s, tenim més temps lliure, per estudiar i fer <strong>de</strong>ures.<br />
-Quins avantatges té treballar amb ordinadors?<br />
I quins inconvenients?<br />
Santi: Jo crec que els avantatges són que fem servir la tecnologia,<br />
ja que en el futur serà molt important. Un inconvenient és la<br />
problemàtica amb la connexió a Internet.<br />
Álvaro Cano i Joan Sánchez
Entrevista<br />
alumnes <strong>de</strong> 1r ESO<br />
Nom i Cognoms: <strong>Mar</strong>ia Pérez (<strong>Canet</strong>)<br />
Curs i grup: 1rB.<br />
1- Has trobat alguna diferència <strong>de</strong> la<br />
primària a la secundària?<br />
-Sí, perquè els professors no van tant<br />
a darrere teu.<br />
2- Quina és l’assignatura que més<br />
t’agrada? Quina és la que menys?<br />
-La que més m’agrada és naturals i la<br />
que menys socials.<br />
3- Fas esport o alguna activitat extraescolar?<br />
-Sí, música.<br />
4- T’agra<strong>de</strong>n les instal·lacions <strong>de</strong>l centre?<br />
-Sí, perquè m’agra<strong>de</strong>n les noves tecnologies.<br />
5- Ets responsable a l’hora <strong>de</strong> fer els<br />
<strong>de</strong>ures?<br />
-Sí.<br />
Nom i Cognoms: Roger Guillén<br />
Campeny (<strong>Canet</strong>)<br />
Curs i grup:1rB<br />
1- Has trobat alguna diferència <strong>de</strong> la<br />
primària a la secundària?<br />
-Si, perquè a primària hi havia nens<br />
petits, i a secundària no.<br />
2- Quina és l’assignatura que més<br />
t’agrada? Quina és la que menys?<br />
-La que més m’agrada és optativa i<br />
la que menys és anglès.<br />
3- Fas esport o alguna activitat extraescolar?<br />
-No.<br />
4- T’agra<strong>de</strong>n les instal·lacions <strong>de</strong>l centre?<br />
-Sí, perquè semblen molt resistents.<br />
5- Ets responsable a l’hora <strong>de</strong> fer els<br />
<strong>de</strong>ures?<br />
-Sí.<br />
Nom i Cognoms: Noèlia Sáez<br />
(Sant Cebrià)<br />
Curs i grup: 1rD<br />
1- Has trobat alguna diferència <strong>de</strong> la<br />
primària a la secundària?<br />
-Sí, sobretot en els estudis.<br />
2- Quina és l’assignatura que més<br />
t’agrada? Quina és la que menys?<br />
-La que més m’agrada és matemàtiques<br />
i la que menys socials.<br />
3- Fas esport o alguna activitat extraescolar?<br />
-No en faig cap.<br />
4- T’agra<strong>de</strong>n les instal·lacions <strong>de</strong>l centre?<br />
-No, no m’agra<strong>de</strong>n les noves installacions.<br />
5- Ets responsable a l’hora <strong>de</strong> fer els<br />
<strong>de</strong>ures?<br />
-Sí.<br />
Nom i Cognoms: Liam Hosking<br />
(Sant Cebrià)<br />
Curs i grup: 1rA<br />
1- Has trobat alguna diferència <strong>de</strong> la<br />
primària a la secundària?<br />
-Sí, sobretot pels ordinadors portàtils,<br />
m’agra<strong>de</strong>n molt.<br />
2- Quina és l’assignatura que més<br />
t’agrada? Quina és la que menys?<br />
-La que més m’agrada és matemàtiques<br />
i la que menys català.<br />
3 -Fas esport o alguna activitat extraescolar?<br />
-Sí, bàsquet.<br />
4- T’agra<strong>de</strong>n les instal·lacions <strong>de</strong>l centre?<br />
-Sí, m’agra<strong>de</strong>n les pissarres digitals i<br />
moltes coses més.<br />
5- Ets responsable a l’hora <strong>de</strong> fer els<br />
<strong>de</strong>ures?<br />
-Sí.<br />
Joan Sánchez i Álvaro Cano<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 7
Els alumnes <strong>de</strong> l’Institut<br />
fan cinema pels carrers <strong>de</strong> <strong>Canet</strong><br />
Aquest novembre hem pogut<br />
veure pels carrers <strong>de</strong>l poble,<br />
alumnes <strong>de</strong> l’Institut Lluís<br />
<strong>Domènech</strong> amb material <strong>de</strong> cinema,<br />
enregistrant imatges com autèntics professionals.<br />
Es tracta <strong>de</strong>l programa Minuts<br />
Lumière, que forma part <strong>de</strong>l projecte Cinema<br />
en curs, una iniciativa pionera a<br />
l’Estat espanyol que es fa a diverses escoles<br />
públiques <strong>de</strong> Catalunya i que va començar<br />
el curs 2005 - 2006.<br />
Aquest curs 2010 - 2011 hi participen<br />
14 centres educatius <strong>de</strong> tot Catalunya,<br />
entre ells l’Institut <strong>de</strong> secundària <strong>de</strong> <strong>Canet</strong>.<br />
Minuts Lumière són uns tallers impartits<br />
conjuntament per un o més docents<br />
<strong>de</strong>l centre i un professional <strong>de</strong>l món <strong>de</strong>l<br />
cinema, que pot ser realitzador, director<br />
<strong>de</strong> fotografi a, guionista..., que intervé a<br />
l’institut unes vuitanta hores al llarg <strong>de</strong><br />
tot el curs.<br />
De moment ja hem vist els nois i les<br />
noies <strong>de</strong> l’Institut en espais com la Plaça<br />
Mercat o les para<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l mercat setmanal<br />
<strong>de</strong>l dimecres. Els acompanyava un professor<br />
<strong>de</strong>l centre i també un realitzador<br />
professional, en Pep Garrido, que era qui<br />
8<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
els donava les indicacions necessàries per<br />
po<strong>de</strong>r fer els enregistraments.<br />
Durant el curs s’aniran fent diferents<br />
sessions pràctiques. Els Minuts Lumière<br />
suposen un moment<br />
molt intens per als joves<br />
estudiants, ja que<br />
suposa el <strong>de</strong>scobriment<br />
<strong>de</strong> l’emoció <strong>de</strong><br />
fer el seu primer pla<br />
<strong>de</strong> cinema. Són plans<br />
documentals inspirats<br />
en les vistes <strong>de</strong>ls germans<br />
Lumière, fi lma<strong>de</strong>s<br />
ara ja fa més d’un<br />
segle, en els orígens<br />
<strong>de</strong>l cinema. Cada pla<br />
té un minut <strong>de</strong> durada<br />
i es fa a partir d’unes<br />
condicions molt concretes:<br />
es disposa<br />
d’una única presa, la<br />
càmera ha d’estar fi xa<br />
i durant la fi lmació no<br />
es pot modifi car cap<br />
paràmetre. Després<br />
d’un treball <strong>de</strong> visionat<br />
<strong>de</strong> pel·lícules <strong>de</strong>ls<br />
germans Lumière,<br />
cada alumne realitza<br />
el seu Minut, escollint<br />
on i què vol fi lmar,<br />
l’enquadrament i el<br />
moment precís d’iniciar la fi lmació.<br />
La pràctica, a més a més <strong>de</strong> signifi -<br />
car un primer acostament als materials<br />
específi cs com són la càmera, el trípo<strong>de</strong><br />
i l’equip <strong>de</strong> so, posa en joc totes les tries<br />
essencials en la realització d’un pla: la<br />
localització, l’enquadrament, el diafragma,<br />
l’enfocament o la presa <strong>de</strong> so. També<br />
suposa una iniciació als hàbits <strong>de</strong> treball<br />
propis <strong>de</strong> la creació cinematogràfi ca i<br />
d’altres disciplines relaciona<strong>de</strong>s amb l’art<br />
i la comunicació, com prestar atenció a<br />
allò que passa al nostre voltant i la necessitat<br />
<strong>de</strong> compartir el treball propi amb la<br />
resta <strong>de</strong> l’equip.<br />
Cinema en curs està organitzat per<br />
l’Associació A Bao A Qu gràcies al suport<br />
<strong>de</strong>l CoNCA (Consell <strong>de</strong> Cultura i <strong>de</strong> les<br />
Arts) <strong>de</strong>l Departament <strong>de</strong> Cultura, i el<br />
Departament d’Educació <strong>de</strong> la Generalitat<br />
<strong>de</strong> Catalunya. Hi col·laboren també<br />
l’Institut <strong>de</strong> Cultura <strong>de</strong> l’Ajuntament <strong>de</strong><br />
Barcelona, la Universitat Pompeu Fabra, la<br />
Filmoteca <strong>de</strong> Catalunya i molts <strong>de</strong>ls Ajuntaments<br />
<strong>de</strong> les localitats on es <strong>de</strong>senvolupen<br />
els tallers.<br />
Durant els pròxims trimestres, podrem<br />
seguir veient alumnes <strong>de</strong> l’institut<br />
Lluís <strong>Domènech</strong> gravant els seus propis<br />
Minuts Lumière.<br />
Nota <strong>de</strong> premsa<br />
(Ajuntament <strong>de</strong> <strong>Canet</strong>)
N · O · T · I · C · I · E · S · N · O · T · I · C · I · E · S · N · O · T · I · C · I · E · S ·<br />
Alonso, <strong>de</strong><br />
l’esperança<br />
a la <strong>de</strong>cepció<br />
SM el rei Juan Carlos va <strong>de</strong>sitjar molta<br />
sort a Alonso just abans que l’asturià<br />
pugés al Ferrari per disputar el GP<br />
i bastant <strong>de</strong>sprés que tots els pilots <strong>de</strong>l<br />
Mundial 2010 es fessin la foto ofi cial. “Ja<br />
sabeu que dóna mala sort dir alguna<br />
cosa abans <strong>de</strong> la carrera, però com comprendreu<br />
li <strong>de</strong>sitgem el millor <strong>de</strong>l millor”,<br />
va afi rmar el monarca espanyol als micròfons<br />
<strong>de</strong> la Sisena.<br />
En els últims minuts <strong>de</strong> carrera el box<br />
<strong>de</strong> Red Bull era un paquet <strong>de</strong> cigars nerviós.<br />
Horner no parava <strong>de</strong> moure les cames,<br />
Newey estava concentrat, alguns<br />
mecànics resaven i altres no volien ni<br />
mirar la tele. Consumat el títol <strong>de</strong> Vettel,<br />
l’explosió d’alegria va ser in<strong>de</strong>scriptible.<br />
Felicitacions i llàgrimes d’emoció per tots<br />
els costats que contrastaven amb la <strong>de</strong>cepció<br />
al “hospitality” <strong>de</strong> Ferrari, on Alonso<br />
va ser rebut amb abraça<strong>de</strong>s i aplaudiments.<br />
Quan l’asturià es va reunir amb els<br />
enginyers <strong>de</strong> l’equip, fi ns i tot va vessar<br />
algunes llàgrimes <strong>de</strong> tristesa. Abans, en<br />
un gest d’esportivitat, Fernando felicitar<br />
Horner al creuar al pàdoc.<br />
A Oviedo i <strong>Mar</strong>anello, <strong>de</strong>cepció absoluta.<br />
Tot el contrari <strong>de</strong> Heppenheim, el<br />
poble natal <strong>de</strong> Vettel, <strong>de</strong> 25.000 habitants<br />
i situat 60 km al sud <strong>de</strong> Frankfurt, on hi va<br />
haver una gran festa amb 1.500 afi cionats.<br />
A Oviedo, altres 1.500 afi cionats abarrotaven<br />
l’Auditori Príncep Felip, però <strong>de</strong>sprés<br />
<strong>de</strong> la carrera, gent <strong>de</strong> totes les edats, vestida<br />
amb samarretes i ban<strong>de</strong>res blaves<br />
i vermelles, van abandonar capcots el<br />
recinte. No hi ha dos sense tres. L’afi ció<br />
sempre amb tu, <strong>de</strong>ia una pancarta.<br />
Els miners <strong>de</strong> Xile<br />
A<br />
uns 700 metres <strong>de</strong> profunditat han<br />
romàs 33 miners xilens <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l passat<br />
cinc d’agost quan es va esfondrar<br />
el jaciment San José. Tanmateix, 69<br />
dies sota terra <strong>de</strong>sprés, per fi el dimecres<br />
14 d’Octubre <strong>de</strong>s <strong>de</strong> les 00:11 hores (5.11<br />
hores, a Catalunya) ha estat rescatat el primer<br />
<strong>de</strong>ls miners atrapats. Nom Florencio<br />
Avalos ja va assolir la superfície terrestre<br />
gràcies a la càpsula ‘Fènix II’, elaborada<br />
per l’Exèrcit xilè en col·laboració <strong>de</strong>ls treballadors<br />
<strong>de</strong> la NASA per rescatar tots els<br />
miners atrapats a la mina <strong>de</strong> San José, a<br />
l’estat d’Atacama, al nord <strong>de</strong> Xile.<br />
El Govern xilè va anunciar que ajudarà<br />
els miners rescatats a trobar noves feines,<br />
mentre les famílies van indicar que correspon<br />
als propis afectats <strong>de</strong>cidir si tornen<br />
a treballar com miners.<br />
Eleccions <strong>de</strong>l consell<br />
escolar al centre<br />
El Consell Escolar és l’òrgan <strong>de</strong> participació<br />
<strong>de</strong> la comunitat educativa<br />
en el govern <strong>de</strong>ls centres docents,<br />
amb funcions en l’àmbit <strong>de</strong> la Programació<br />
General <strong>de</strong>l Centre, i en el seguiment i<br />
l’avaluació <strong>de</strong> les seves activitats, així com<br />
en l’elecció <strong>de</strong> la direcció <strong>de</strong>l centre, entre<br />
d’altres funcions.<br />
Les eleccions <strong>de</strong>l consell escolar <strong>de</strong>l<br />
centre van ser el dimecres <strong>24</strong> <strong>de</strong> novembre<br />
en les quals es renovaven 3 professors,<br />
1 pare o mare d’alumne/a i 3 alumnes.<br />
L’horari <strong>de</strong> la votació va ser <strong>de</strong> les 9h<br />
<strong>de</strong>l matí a la 1 <strong>de</strong>l migdia; el lloc <strong>de</strong> la votació<br />
per a pares i professors va ser la sala<br />
<strong>de</strong>l professorat. Els alumnes van realitzar<br />
les seves votacions a l’hora <strong>de</strong> tutoria el<br />
mateix dimecres, <strong>de</strong> 10 a 11 <strong>de</strong>l matí.<br />
I aquest va ser el resultat <strong>de</strong> la votació:<br />
Els tres alumnes més votats:<br />
1. Clàudia Cluselles Castellà, 203 vots<br />
2. Eva Micó Espinar, 140 vots<br />
3. Ulisses <strong>Mar</strong>tí i Palma, 138 vots<br />
El pare més votat:<br />
1. Josep Comas Verdaguer, 15 vots<br />
Els tres professors elegits:<br />
1. Francisco Sánchez <strong>Mar</strong>tínez, 26 vots<br />
2. Xavier Escrihuela Bonet, <strong>24</strong> vots<br />
3. Joan Terrats Farrerons, 17 vots<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 9
10<br />
N · O · T · I · C · I · E · S · N · O · T · I · C · I · E · S · N · O · T · I · C · I · E · S ·<br />
La visita <strong>de</strong>l Papa<br />
a Barcelona<br />
Amb la visita <strong>de</strong>l Papa a Barcelona<br />
s’han tornat a sentir els tòpics<br />
<strong>de</strong> sempre: l’elevat cost <strong>de</strong><br />
l’organització <strong>de</strong> la visita, les molèsties<br />
que ocasiona als ciutadans, o que<br />
l’Església té una immensa riquesa que no<br />
<strong>de</strong>stina a eliminar la pobresa. Resulta curiosa<br />
la lleugeresa amb què es parla <strong>de</strong> tot<br />
això oblidant-nos que:<br />
• Una quarta part <strong>de</strong> Catalunya, catòlics<br />
o no, seguí la retransmissió per TV <strong>de</strong> la<br />
cerimònia emesa <strong>de</strong>s <strong>de</strong> la Basílica <strong>de</strong> la<br />
Sagrada Família, per la qual cosa la inversió<br />
efectuada es veurà àmpliament<br />
recompensada amb els benefi cis que reportarà<br />
al nom i imatge <strong>de</strong> la ciutat.<br />
Eleccions<br />
a Catalunya<br />
Les eleccions al Parlament <strong>de</strong> Catalunya corresponents<br />
a la IXa legislatura <strong>de</strong> l’actual perío<strong>de</strong> <strong>de</strong>mocràtic van<br />
celebrar-se el 28 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 2010. El Presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la<br />
Generalitat, José Montilla, signà el <strong>de</strong>cret <strong>de</strong> dissolució <strong>de</strong>l Parlament<br />
<strong>de</strong> Catalunya a la seva seu el 4 d’octubre que ofi cialitzava<br />
el que ja havia estat anunciat en començar el curs polític unes<br />
setmanes abans.<br />
Els resultats van ser els següents:<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
• Els béns <strong>de</strong><br />
l’Església proce<strong>de</strong>ixenfonamentalment<br />
<strong>de</strong> donacions<br />
i aportacions<br />
voluntàries i és la<br />
seva responsabilitat<br />
<strong>de</strong>cidir la <strong>de</strong>stinació<br />
que els dóna.<br />
Però sí que és responsabilitat<br />
nostra<br />
saber què es fa i<br />
en què es gasta els<br />
diners <strong>de</strong>ls nostres impostos. Diners que,<br />
a més, paguem obligatòriament i que, en<br />
canvi, sembla que ens preocupa bastant<br />
menys.<br />
Barça - Madrid (5-0)<br />
La millor versió <strong>de</strong>l Barça, la <strong>de</strong>l futbol<br />
en majúscules, la <strong>de</strong> l’estètica per<br />
sobre <strong>de</strong> tot, va <strong>de</strong>strossar el Reial<br />
Madrid (5-0) i va donar un cop d’autoritat<br />
davant <strong>de</strong>l món <strong>de</strong>l futbol. El dia <strong>de</strong>l 111<br />
aniversari <strong>de</strong> la seva fundació, els jugadors<br />
<strong>de</strong>l Barça van regalar una actuació<br />
somiada, van golejar al seu màxim rival i<br />
van convertir bona part <strong>de</strong> la segona part<br />
en un gran rondo amb els jugadors madridistes<br />
com a convidats.<br />
Va ser el triomf <strong>de</strong>l segell Barça, la cinquena<br />
victòria <strong>de</strong> Pep Guardiola sobre el<br />
Reial Madrid, en tots els partits que el seu<br />
equip ha jugat <strong>de</strong>s que va arribar, però<br />
la d’avui té més signifi cació, perquè la va<br />
aconseguir sent fi <strong>de</strong>l al seu estil i davant<br />
un equip que no havia perdut ni un sol<br />
partit en tota la temporada.<br />
El Parlament <strong>de</strong> Catalunya que surti d’aquestes eleccions estarà<br />
compost <strong>de</strong> 135 diputats. Aquests diputats es reparteixen<br />
en les 4 circumscripcions electorals <strong>de</strong> la següent manera:<br />
• Barcelona: 85 diputats<br />
• Tarragona: 18 diputats<br />
• Girona: 17 diputats<br />
• Lleida: 15 diputats<br />
Escons anteriors Escons aconseguits Variacions d’escons Vots Percentatge<br />
CiU 48 62 +14 1.198.010 38,47 %<br />
PCS 37 28 -9 570.361 18,32 %<br />
PPC 14 18 +4 384.019 12,33 %<br />
ICV-EUIA 12 10 -2 229.985 7,39 %<br />
ERC 21 10 -11 218.046 7,00 %<br />
SI 4 102.197 3,28 %<br />
C’s 3 3 = 105.827 3,28 %<br />
Toni González i <strong>Mar</strong>ia Grau
Entrevista a<br />
Manel Ferrer<br />
1- Amb quants anys vas començar?<br />
Doncs vaig començar a la ràdio amb tretze<br />
anys, però abans havia fet alguns articles<br />
a revistes locals.<br />
2- Qui et va introduir en aquest món?<br />
Al principi vaig fer-ho jo solet perquè estava<br />
en una revista on vaig entrar a partir<br />
d’un treball i llavors vaig començar a fer<br />
articles a la revista <strong>de</strong>l meu poble. Després<br />
vaig fer una càsting per a Comràdio<br />
al saló <strong>de</strong> la infància i em van agafar;<br />
a partir d’aquí anava cada dissabte a fer<br />
aquell programa i em van començar a<br />
sortir cosetes, però tot m’ho he buscat jo,<br />
tot i que algunes persones m’han ajudat<br />
una mica.<br />
3- En quantes emissores <strong>de</strong> ràdio<br />
treballes o has treballat?<br />
Doncs ara estic treballant a Catalunya ràdio,<br />
Comràdio, Ràdio Estel i també estic a<br />
Ràdio Gràcia fent una secció <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l tren.<br />
4- Has treballat a programes<br />
<strong>de</strong> televisió?<br />
Sí, hi he treballat i aquest any estic començant<br />
a treballar-hi més. Ara estic al<br />
Canal Català, al programa “Vostè té la<br />
paraula” on entrevisto polítics i altres.<br />
També estic al TVist <strong>de</strong> TV3 on hi faig<br />
col·laboracions. I també estic a Barcelona<br />
Televisió, al programa “Hola nens”.<br />
5- Estàs estudiant? Quina carrera?<br />
Sí, estic estudiant un Grau <strong>de</strong> comunicació.<br />
Faré la carrera <strong>de</strong> Periodisme.<br />
6- Si no treballessis als mitjans<br />
<strong>de</strong> comunicació, a què t’agradaria<br />
<strong>de</strong>dicar-te?<br />
Abans volia ser professor <strong>de</strong> català, però<br />
<strong>de</strong>sprès vaig veure que m’agradava més<br />
això i vaig adonar-me que això <strong>de</strong> ser professor<br />
<strong>de</strong> català i castigar els nens era una<br />
mica rollo.<br />
7- Què els sembla als teus amics que<br />
surtis a la televisió i a la ràdio?<br />
Al principi als meus amics els resultava<br />
una mica estrany perquè era molt jove i<br />
no s’ho prenien gaire seriosament, però<br />
a mesura que han anat passant els anys<br />
han vist que realment m’agrada i que hi<br />
<strong>de</strong>dico molt <strong>de</strong> temps.<br />
Però a vega<strong>de</strong>s s’enfa<strong>de</strong>n una mica perquè<br />
no tinc temps per quedar, però s’ho<br />
han pres bé.<br />
8- En què ha canviat la teva vida<br />
<strong>de</strong>s que col·labores en diversos<br />
mitjans <strong>de</strong> comunicació?<br />
Home, ha canviat en moltes coses, perquè<br />
abans feia moltes activitats extraescolars,<br />
i a partir d’aquell moment m’hi havia <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>dicar cada cop més. I entre això i els<br />
estudis hi <strong>de</strong>dicava quasi tot el temps, i<br />
el poc que em sobrava quedava amb els<br />
amics.<br />
9- Has entrevistat algun/a famós/a?<br />
A qui?<br />
Ui, sí, sísísísí, l’Elsa Pataki, que va estrenar<br />
una pel·lícula fa un mes a Barcelona.<br />
11- A qui t’agradaria entrevistar?<br />
Per quin motiu?<br />
Uf! M’agradaria entrevistar la Belén Esteban<br />
perquè em sembla una manera<br />
intel·ligent d’estar 10 anys a la tele, vivintne,<br />
sense tenir estudis.<br />
12- Has hagut d’improvisar algun cop?<br />
Sí, moltes vega<strong>de</strong>s. Sobretot al principi,<br />
perquè em passaven els guions i quan em<br />
posava nerviós em saltava línies i <strong>de</strong>sprés<br />
havia <strong>de</strong> tornar a l’anterior i m’embolicava<br />
una mica.<br />
13- Tens previst seguir treballant<br />
en els mitjans <strong>de</strong> comunicació<br />
o t’agradaria treballar<br />
en alguna altra cosa?<br />
Doncs ara, en aquest moment, no.<br />
M’agrada molt això i m’agradaria <strong>de</strong>dicarm’hi.<br />
14- Què és el pitjor <strong>de</strong> la teva feina?<br />
Quan ha <strong>de</strong> presentar-se un convidat i<br />
arriba tard o no es presenta. I que la gent<br />
que veu i escolta la ràdio es creu amb força<br />
per po<strong>de</strong>r criticar el teu treball quan et<br />
veu pel carrer.<br />
15- Que és el millor <strong>de</strong> la teva feina?<br />
El fet <strong>de</strong> conèixer tanta gent i po<strong>de</strong>r comunicar-me<br />
amb ells.<br />
16- On t’agradaria anar <strong>de</strong> viatge?<br />
Per què? Amb qui?<br />
M’agradaria molt anar a Nova York.<br />
Perquè l’he vist a les pel·lícules i als llibres<br />
i tinc curiositat.<br />
Amb la meva xicota.<br />
17- Qui és el teu ídol? Per quin motiu?<br />
És l’Espartac Peran <strong>de</strong> TV3, perquè he treballat<br />
amb ell algun dia i m’agrada molt<br />
com treballa.<br />
18- Què li <strong>de</strong>manes al 2011?<br />
Seguir fent tot el que estic fent fi ns ara i, si<br />
és possible, afegir-n’hi més.<br />
Anna Oms i Patrícia Criado<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 11
CARLES PUJOL<br />
(cantant <strong>de</strong>l grup <strong>de</strong> pop català Filippo Landini)<br />
1- On us vau conèixer? I quan?<br />
La majoria ens coneixíem <strong>de</strong> l’escola, però<br />
com a grup <strong>de</strong> Filippo Landini portem uns<br />
6 anys plegats.<br />
2- Quan va començar tot?<br />
Quan no érem coneguts vam començar<br />
a penjar ví<strong>de</strong>os al Youtube, i una discogràfi<br />
ca es va interessar per nosaltres i<br />
vam començar a gravar el nostre primer<br />
disc (Primer primera) i la gent ens anava<br />
coneixent, però encara no es cantaven les<br />
nostres cançons.<br />
3- Com us inspireu per compondre<br />
cançons? Quan temps trigueu?<br />
Fins ara, el guitarrista, l’Oriol Ribes, porta<br />
una lletra i una melodia amb la guitarra i a<br />
partir d’aquí tots junts treballem la cançó<br />
i ho posem en comú.<br />
El temps que triguem és relatiu; potser<br />
un mes no estàs gens inspirat, però amb<br />
dues setmanes et surten moltes cançons<br />
<strong>de</strong> cop.<br />
4- Quant <strong>de</strong> temps assageu<br />
a la setmana?<br />
12<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
Normalment assagem dos dies, el cap <strong>de</strong><br />
setmana, perquè s’ha <strong>de</strong> combinar amb la<br />
feina.<br />
5- Si no estiguessis en el grup,<br />
a què t’agradaria <strong>de</strong>dicar-te?<br />
Si no em <strong>de</strong>diqués a la música ni a<br />
l’atenció al client en una ofi cina <strong>de</strong> Toyota,<br />
m’agradaria haver estudiat periodisme<br />
o magisteri.<br />
6- Quin és el teu somni?<br />
Doncs <strong>de</strong>dicar-me exclusivament a la música<br />
i po<strong>de</strong>r viure d’ella.<br />
7- Què creus que és el pitjor<br />
<strong>de</strong> la vostra feina?<br />
A part <strong>de</strong> la crisi, cantar en català no t’obre<br />
gaire portes i és complicat, ja que ara hi<br />
ha molta competència. Però el pitjor és<br />
muntar i <strong>de</strong>smuntar l’escenari.<br />
9- On t’agradaria actuar?<br />
Ara mateix on puguem.<br />
10- On t’agradaria anar <strong>de</strong> vacances?<br />
M’agradaria viatjar a Austràlia, Nova Zelanda<br />
o inclús a Amèrica.<br />
11- Us porteu bé entre vosaltres o hi ha<br />
algun confl icte?<br />
Ens portem bé entre nosaltres, hem d’estar<br />
units com a grup.<br />
12- Explica’ns alguna anècdota.<br />
Al fi nal <strong>de</strong> cada cançó tinc el costum <strong>de</strong> fer<br />
girar el micro i en més d’una ocasió, s’ha<br />
<strong>de</strong>sprès <strong>de</strong>l cable i ha sortit volant pels aires<br />
i més d’un cop he pogut fer mal a algú.<br />
13- Heu anat junts <strong>de</strong> viatge?<br />
Tots cinc junts, no, però un any vam anar<br />
quatre membres <strong>de</strong>l grup a la República<br />
Dominicana.<br />
14- Què us agrada, a més <strong>de</strong> cantar?<br />
El que m’agrada més és que quan fas<br />
cançons pròpies la gent et respongui<br />
cantant-la.<br />
15- Quans discs heu fet?<br />
Portem dos discs: Primer primera i Farem<br />
revolucions, amb la discografi a <strong>de</strong> “Maldita<br />
Nerea”, Tato Latorre.<br />
16- Esteu pensant <strong>de</strong> fer un<br />
nou projecte?<br />
<strong>Ai</strong>xò és el que pensem, però amb la crisi<br />
costa que surtin concerts.<br />
17- On assageu les cançons?<br />
Les assagem a un local d’Arenys, que<br />
compartim amb altres grups.<br />
18- A quins llocs heu actuat?<br />
Gairebé per tot Catalunya, Andorra, la Comunitat<br />
Valenciana…<br />
19- Quina va ser la vostra experiència<br />
al cantar al Palau Sant Jordi?<br />
Va ser al•lucinant, però només vam cantar<br />
una cançó, hi tocàvem molts grups, i<br />
veure tanta gent cantant les cançons impressionava<br />
bastant.<br />
20- Ho tornaríeu a fer?<br />
Sí, si pogués ara mateix!<br />
21- Què esperes d’aquest 2011?<br />
Primer salut, econòmicament que s’arregli<br />
tot, que ens surtin concerts i que la gent<br />
ens conegui més.<br />
Anna Oms i Patrícia Criado
JOVE S ESPORTISTE S<br />
E<br />
BASQUET: <strong>Mar</strong>c Bley / 2n A<br />
Quant fa que practiques aquest esport?<br />
Gairebé 10 anys.<br />
Per què vas escollir el bàsquet i no un altre esport?<br />
Perquè un familiar m’hi va enganxar.<br />
Tens algun amulet per tenir sort als partits?<br />
Amulet… Més aviat una canellera especial.<br />
Dediques moltes hores a entrenar?<br />
4 hores a la setmana.<br />
Què fas per concentrar-te abans <strong>de</strong> sortir a la pista?<br />
Desconnectar <strong>de</strong>l món i respirar fons.<br />
Què és per a tu el bàsquet?<br />
Doncs… Tot.<br />
Quin número portes?<br />
El 7.<br />
Qui són els 3 millors jugadors <strong>de</strong>l teu equip?<br />
No crec que <strong>de</strong>staqui ningú en especial, però si n’haig <strong>de</strong> <strong>de</strong>stacar<br />
algun, per mi serien en Mo<strong>de</strong>sto Ferrer, en Pau Mitjà i jo.<br />
Ets una persona que juga per guanyar o jugues per diversió,<br />
perquè t’agrada?<br />
Principalment perquè m’agrada, però guanyar mai hi està <strong>de</strong><br />
més.<br />
Ens pots explicar alguna anècdota que t’hagi passat?<br />
Saltant per un rebot, vaig caure malament i em vaig fer una fi ssura<br />
al peu dret.<br />
E<br />
FUTBOL: Jordi Xandri<br />
Quant fa que practiques aquest esport?<br />
2 anys, uns 50 partits.<br />
Per què et vas <strong>de</strong>cidir pel futbol?<br />
Perquè m’agrada i hi faltaven jugadors.<br />
Què és el que més t’agrada d’aquest esport?<br />
La competivitat i la <strong>de</strong>dicació.<br />
Quina posició ocupes al camp? Quin dorsal portes?<br />
Central. Número 4.<br />
A quin equip jugues?<br />
<strong>Canet</strong> FC.<br />
Quins dies a la setmana entrenes? Quantes hores en total?<br />
2 dies, dimarts i dijous. 4 hores, 2 i 2.<br />
Acostumes a sortir a l’onze inicial?<br />
Sí, sempre.<br />
Quin és el teu ídol?<br />
Gerard Piqué. És el millor central junt amb en Puyol.<br />
Quin és el teu equip preferit?<br />
FC Barcelona.<br />
Quin és el regat que t’agrada més fer?<br />
Croqueta i retall.<br />
És difícil compaginar estudis i esport?<br />
No, perquè només entrenem 2 dies.<br />
TENNIS: Noèlia Gómez<br />
Quant temps fa que practiques aquest esport?<br />
Fa 7 anys i mig que el practico aproximadament.<br />
Per què vas escollir el tennis?<br />
Tenia ganes <strong>de</strong> fer esport i vaig <strong>de</strong>cidir provar-ho amb el tennis.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 13
Què és el que més t’agrada d’aquest esport?<br />
Que et pots distreure.<br />
Has conegut algun tennista famós? Quin?<br />
Sí, en Rafa Nadal.<br />
On el vas conèixer ?<br />
A l’Open Godó <strong>de</strong> Barcelona.<br />
Quants entrenadors has tingut?<br />
He tingut 5 entrenadors.<br />
Quantes hores a la setmana entrenes?<br />
Entreno 5 hores aproximadament.<br />
Has jugat algun campionat? Quin?<br />
Sí, el Campionat <strong>de</strong> Catalunya.<br />
Has jugat algun torneig fora <strong>de</strong> Catalunya? On?<br />
No n’he jugat cap.<br />
Quin és el cop que costa més <strong>de</strong> millorar: “Drive”, “sacada”...?<br />
El Revés.<br />
A la teva família hi ha algú més que practiqui el tennis? Qui?<br />
Sí, tots estem implicats en el món <strong>de</strong>l tennis.<br />
T’agradaria arribar a ser una tennista professional?<br />
Sí, però és molt difícil d’arribar-hi, i cal molt d’esforç i sacrifi ci.<br />
Et costa molt compaginar-ho amb els estudis<br />
i amb la teva vida social?<br />
Sí, perquè hi has <strong>de</strong> <strong>de</strong>dicar molt <strong>de</strong> temps i, no només les hores<br />
que entrenes, sinó que també fas físic.<br />
NATACIÓ: Laia Benítez Manzanas<br />
Quant fa que practiques aquest esport?<br />
Vaig començar a 1r i a 2n <strong>de</strong> primària a l’escola Misericòrdia, i<br />
aquest any en farà 6 que sóc en el club.<br />
Per què la natació i no un altre esport?<br />
Perquè és l’esport que més m’agrada i perquè els metges em van<br />
aconsellar que era un <strong>de</strong>ls millors esports per als meus petits<br />
problemes respiratoris.<br />
Quan et llances a l’aigua, què sents?<br />
La veritat és que abans <strong>de</strong> llançar-t’hi, en els entrenaments, tens<br />
el típic sentiment <strong>de</strong> mandra, però jo em sento més relaxada<br />
quan sóc a dins.<br />
Tens algun amulet per a les competicions?<br />
14<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
Semblarà d’inútils, però sempre m’agrada llançar-me o competir<br />
amb una goma <strong>de</strong>l cabell en el canell.<br />
Dediques moltes hores a entrenar?<br />
La veritat és que <strong>de</strong>dico força hores a entrenar, aproximadament<br />
unes 10-12 hores a la setmana, i el més pesat són els entrenaments<br />
al matí abans <strong>de</strong> venir a l’institut.<br />
En quin club ne<strong>de</strong>s? Quant <strong>de</strong> temps fa que<br />
en formes en part?<br />
Nedo al Club Natació Calella, i farà 6 anys que en sóc fe<strong>de</strong>rada.<br />
Quin és l’estil que se’t dóna millor?<br />
No tinc un estil <strong>de</strong>fi nit, però l’estil que més m’agrada és la papallona.<br />
Què fas per concentrar-te abans <strong>de</strong> les competicions?<br />
Procuro tancar els ulls i respirar profundament encara que, amb<br />
els nervis que es passen, és difícil concentrar-se.<br />
Ens podries explicar alguna anècdota que t’hagi<br />
passat algun cop entrenant o abans d’alguna competició?<br />
Una anècdota, entre d’altres, va ser un dia que teníem una competició,<br />
i vaig veure que les meves companyes anaven cap a un<br />
noi, que em semblava conegut però no sabia ben bé qui era. Ens<br />
vam fer la foto, i al cap d’uns dies, vaig veure, per la tele, aquell<br />
mateix noi, i resulta que s’havia convertit en el campió d’Europa.<br />
Què és per tu la natació?<br />
Jo crec que per als que es <strong>de</strong>diquen <strong>de</strong> ple a aquest esport no ho<br />
veuran pas com una afi ció, sinó com una forma <strong>de</strong> vida diferent<br />
ja que t’ho has <strong>de</strong> combinar tot molt bé: els <strong>de</strong>ures, els entrenaments,<br />
el fet <strong>de</strong> preferir entrenar abans que anar amb els teus<br />
amics <strong>de</strong> festa, etc.<br />
La veritat és que és dur, però si t’hi esforces arribes a obtenir<br />
recompenses. També és més fàcil si hi ha gent que et recolza,<br />
com els amics, la família i també els entrenadors. Gràcies a ells<br />
he progressat molt.<br />
PATINATGE: Alba Ríos Gálvez<br />
Quant fa que practiques esport?<br />
Des <strong>de</strong>ls 8 anys.<br />
Per què el patinatge i no un altre esport? Què té d’especial?<br />
No ho sé, però crec que té molta difi cultat i al mateix temps és<br />
bonic i és un esport amb molt d’estil. Has <strong>de</strong> treballar molt per<br />
aconseguir que et surtin bé els salts i les piruetes. Crec que és
JOVE S ESPORTISTE S<br />
E<br />
això el que té d’especial perquè <strong>de</strong>sprés d’aquest treball et surt<br />
perfecte.<br />
Dediques moltes hores a entrenar?<br />
Doncs sí, els dies que tinc entrenament són: el dilluns, dimecres,<br />
dijous i dissabte (al matí). Tots els dies 3 hores i el dijous 2 hores.<br />
Tens algun amulet que et porti sort per a les competicions?<br />
Sí, tinc un collaret que és un patí i sempre el porto.<br />
Són molt difícils les piruetes que feu?<br />
N’hi ha algunes que són més difícils que altres, però totes les<br />
piruetes tenen la seva difi cultat.<br />
En un futur t’hi voldries <strong>de</strong>dicar a nivell internacional?<br />
Sí que m’agradaria <strong>de</strong>dicar-m’hi a nivell internacional, però és<br />
molt difícil arribar-hi i has <strong>de</strong> ser molt bona patinant.<br />
Els vestits que porteu a les competicions els escolliu vosaltres<br />
o els <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ix l’entrenadora?<br />
Po<strong>de</strong>m escollir el color i una mica la forma que volem que tingui,<br />
però l’entrenadora <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ix perquè han <strong>de</strong> tenir alguna cosa a<br />
veure amb la música i, tot i això, les i<strong>de</strong>es quasi sempre les dóna<br />
la modista.<br />
T’exigeixes molt a tu mateixa en les competicions?<br />
Sí, perquè m’agrada que em surti molt bé i perquè així vas més<br />
segura a la competició, però igualment sempre em poso molt<br />
nerviosa.<br />
Pots explicar alguna anècdota que t’hagi passat?<br />
En un festival <strong>de</strong> patinatge, al fi nal surten tots els clubs i quan<br />
ens va tocar a nosaltres, vam sortir molt ràpid i anàvem agafa<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> les mans i teníem a davant unes nenes petites. Com que<br />
anàvem agafa<strong>de</strong>s <strong>de</strong> les mans, ens vam emportar per davant les<br />
nenes petites i van caure a terra. Per sort, no es van fer mal! I van<br />
començar a riure igual que nosaltres.<br />
FUTBOL SALA: Adrián Quiles Vera<br />
Quants anys fa que practiques l’esport?<br />
Practico aquest esport fa 12 anys.<br />
Per què vas escollir futbol sala i no un altre esport?<br />
Perquè <strong>de</strong> petit el meus pares m’hi van apuntar i <strong>de</strong>s <strong>de</strong> llavors<br />
m’ha agradat.<br />
E<br />
Tens algun amulet per tenir sort als partits?<br />
No, això són tonteries que no valen per a res.<br />
Dediques moltes hores a entrenar?<br />
El normal, dos o tres dies a la setmana, d’hora i mitja la sessió.<br />
Què fas per concentrar-te abans <strong>de</strong> sortir a la pista?<br />
Escoltar música o, simplement, estar callat i pensar en el partit.<br />
Quin número portes?<br />
Porto el 14.<br />
Qui són els 3 millors jugadors <strong>de</strong>l teu equip?<br />
Pablito, Jacobo, Escoto. Tot i que tots els meus companys són<br />
molt bons.<br />
Ets una persona que juga per guanyar o per diversió? Per<br />
què t’agrada?<br />
Jo jugo per passar-m’ho bé, però a qui no li agrada guanyar algun<br />
cop...<br />
Ens pots explicar algun anècdota que t’hagi passat?<br />
Doncs al principi d’una fi nal d’un torneig vaig rebre una puntada<br />
<strong>de</strong> peu i em van trencar un os <strong>de</strong>l peu; tot i així, vaig continuar<br />
jugant i vam acabar guanyant.<br />
HÍPICA: <strong>Mar</strong>ia Grau<br />
Quant <strong>de</strong> temps fa que muntes a cavall?<br />
Fa 8 anys que munto a cavall.<br />
Com es diu el teu cavall?<br />
Es diu Nimeño.<br />
Amb quina edat vas començar a practicar l’equitació?<br />
Amb 6 anys vaig començar a muntar.<br />
Qui t’hi va introduir?<br />
Ningú.<br />
Al començament et feia por?<br />
No, por no, però si que tenia una mica d’inseguretat.<br />
Què t’agrada més: el pas, el trot o el galop?<br />
M’agrada més el galop, perquè és quan el cavall va més ràpid i<br />
és més emocionant.<br />
Tens cavall propi?<br />
Sí, tinc dos cavalls, un <strong>de</strong> blanc i un <strong>de</strong> negre.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 15
Has competit algun cop?<br />
Sí, he fet algunes competicions <strong>de</strong> Doma Clàssica.<br />
Et consi<strong>de</strong>res bona?<br />
Sí.<br />
Com t’agradaria que fos el teu cavall?<br />
M’agradaria que fos més ràpid i més bo.<br />
HOQUEI: Arnau Ramon<br />
Quant fa que practiques aquest esport?<br />
Fa 5 anys que el practico.<br />
Per què l’hoquei i no un altre esport? Què té d’especial?<br />
Perquè (l’hoquei) és molt divertit; el que té d’especial és que a mi<br />
m’agrada <strong>de</strong>s <strong>de</strong> petit i és molt complet.<br />
Dediques moltes hores a entrenar?<br />
Sí, hi <strong>de</strong>dico gairebé 7 hores a la setmana.<br />
DIÀLEGS APM<br />
PISCILÀNDIA I CLIENT<br />
-Hola, bona tarda.<br />
-La verdad es que nunca me habían preguntao ezo eh.<br />
-Perdoni, què diu?<br />
-Calli!<br />
-Com?<br />
-Que calliii!<br />
-Perdoni, no em falti al respecte.<br />
-No oigo ná!<br />
-Li dic que no em falti al respecte.<br />
-Pero mira si es buena persona.<br />
-Escolti, li truco <strong>de</strong> l’empresa “Piscilàndia”, perquè tenim unes<br />
ofertes interessantíssimes. Li agradaria tenir alguna piscina?<br />
-Tengo tres piscinas.<br />
-Sí, però segur que no tenen climatització, ni autoneteja.<br />
-Que nos estan engañando, que no nos engañen, que nos digan<br />
la verdad.<br />
-Miri si té els papers <strong>de</strong> les piscines, si us plau.<br />
-Huy, no me he traío las gafas <strong>de</strong> cerca.<br />
-Miri, em sembla que no ens entenem.<br />
-EH! Cabróó!<br />
-No m’insulti que jo he estat respectuosa amb vostè en tot moment.<br />
-Bye bye hasta otro ratito.<br />
CONTROL D’ALCOHOLÈMIA<br />
-Pot parar el cotxe si us plau. Li farem el control d’alcoholèmia?<br />
Quants jugadors sou a l’equip? Quina posició ocupes?<br />
Som 7 jugadors, jo ocupo la posició <strong>de</strong> davanter.<br />
És difícil estar tanta estona perseguint la pilota<br />
amb un estic?<br />
No, perquè quan t’hi acostumes, ja no és difícil.<br />
En un futur voldries ser jugador professional?<br />
Sí, i m’esforçaré fi ns aconseguir-ho.<br />
Quin dorsal portes?<br />
Porto el número 27.<br />
A l’hora <strong>de</strong> jugar un partit, ets molt competitiu<br />
o simplement jugues per diversió?<br />
Sóc molt competitiu perquè m’agrada guanyar i si per<strong>de</strong>m s’ha<br />
d’acceptar.<br />
Ens pots explicar alguna anècdota que t’hagi passat?<br />
Sí, doncs que un dia vaig conèixer el meu jugador preferit. És en<br />
Jordi Adroher.<br />
Andrea Quiles i Miranda Teulé<br />
- Se va abe un follón que no sabe ni dón<strong>de</strong> sa metio...<br />
-Em pot ensenyar el permís <strong>de</strong> conduir i la documentació <strong>de</strong>l<br />
vehicle?<br />
-Huy, pues no me he traío las gafas <strong>de</strong>l cerca.<br />
-Surti <strong>de</strong>l cotxe, si us plau.<br />
- Tinc els pebrots que m’exploten ja!<br />
-Faci el favor. Bufi aquí si us plau, sense parar, fi ns que el llum<br />
s’apagui.<br />
- Que nos vamos a ahogar.<br />
- Ha triplicat la taxa d’alcoholèmia. Aquí té la seva multa.<br />
-A robar carteras que no hay pasta para comer.<br />
-Segurament li traurem 4 punts <strong>de</strong>l carnet.<br />
-Ho haveu vist, ho haveu vist, la mare que us va parir!<br />
-Ara truquem a un familiar perquè el vingui a buscar.<br />
-<strong>Mar</strong>avilloso, espectacular, me amozionao al verlo.<br />
-Adéu, i vagi amb compte<br />
-Me’n vaig, ja no vull sapiguer res.<br />
Álvaro Cano, Joan Sánchez, Adrià Velasco,<br />
Ignacio Miran<strong>de</strong>, Anna Oms i Patrícia Criado
Alumes d’ESO
18<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011
Alumes <strong>de</strong> BAT<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 19
Un año más, el Instituto <strong>de</strong> <strong>Canet</strong><br />
<strong>de</strong>ci<strong>de</strong> visitar el Duero y el caudal<br />
<strong>de</strong> poemas que recoge <strong>de</strong> tan<br />
ilustres poetas.<br />
Yendo camino a Soria, nos a<strong>de</strong>ntramos<br />
en un paisaje amarillo ro<strong>de</strong>ado <strong>de</strong> la<br />
inmensidad azul <strong>de</strong>l cielo: ahí, está, en lo<br />
alto, Medinaceli. Esa ciudad diamantina<br />
que <strong>de</strong>cía Gerardo Diego, nos abre su ancha<br />
puerta romana como en su día estuvo<br />
abierta para El Cid. Pero Soria es mucho<br />
más que una imagen cidiana, soleada y<br />
ancha, porque es llana y extensa y la atraviesan<br />
kilómetros <strong>de</strong> soleda<strong>de</strong>s don<strong>de</strong><br />
explorarse sin prisa el forro <strong>de</strong>l alma. Nos<br />
acogemos a este sosiego que nos brinda,<br />
que es lo que más <strong>de</strong>mandan las gentes<br />
que la visitan.<br />
Seguimos nuestra ruta hacia Val<strong>de</strong>geña,<br />
pueblo <strong>de</strong> Avelino Hernán<strong>de</strong>z, don<strong>de</strong><br />
recibimos la cálida acogida <strong>de</strong> su hermano<br />
Ricardo, y la mujer <strong>de</strong> éste, Dolores.<br />
Des<strong>de</strong> el primer momento, nos damos<br />
cuenta que ellos son unos gran<strong>de</strong>s embajadores<br />
<strong>de</strong>l sistema <strong>de</strong> valores que Avelino<br />
nos enseñó en “Mientras cenan con nosotros<br />
los amigos”. Nuestra presencia,<br />
nuestras risas, nuestras charlas y el<br />
arte literario <strong>de</strong>l autor y <strong>de</strong>l escultor<br />
Colomo hacen que, <strong>de</strong> alguna<br />
manera, la esencia <strong>de</strong> un pueblo<br />
abandonado como es Val<strong>de</strong>geña,<br />
no se diluya para siempre.<br />
El segundo día, visitamos la<br />
ciudad <strong>de</strong> Soria. Empezamos teniendo<br />
una vista panorámica <strong>de</strong><br />
ésta <strong>de</strong>s<strong>de</strong> El Mirón. Des<strong>de</strong> ahí<br />
vemos por don<strong>de</strong> traza el Duero<br />
su curva <strong>de</strong> ballesta, aludiendo<br />
a esa Castilla guerrera <strong>de</strong> antaño<br />
y <strong>de</strong>trás <strong>de</strong>l río, el Moncayo<br />
azul. Nuestro amigo César Sanz<br />
nos <strong>de</strong>leita con su amor por su<br />
tierra y sus gentes a través <strong>de</strong><br />
su discurso y su fotografía, y<br />
con él nos a<strong>de</strong>ntramos en la<br />
cali<strong>de</strong>z <strong>de</strong> la luz <strong>de</strong> la tar<strong>de</strong><br />
soriana.<br />
Machado comenzó a ver<br />
Soria a través <strong>de</strong> los ojos <strong>de</strong><br />
su amada Leonor, soriana <strong>de</strong><br />
nacimiento. Por ello, el poe-<br />
SORTIDES<br />
SORIA. 1º DE BACHILLERATO<br />
ta exalta la belleza <strong>de</strong> los paisajes sorianos.<br />
En el paseo <strong>de</strong> San Polo a San Saturio,<br />
los álamos dorados en torno al río que llevan<br />
en sus cortezas cifras que son fechas<br />
<strong>de</strong> enamorados, son testigos <strong>de</strong>l amor <strong>de</strong><br />
Antonio y Leonor.<br />
Pero ¿quién iba a presagiar ese trágico<br />
fi nal? Córtazar en Rayuela dice que “uno<br />
no elige el amor, sino que el amor te elige<br />
a ti” y el poeta llora en sus poemas la<br />
pérdida <strong>de</strong> la amada. El olmo seco, centenario,<br />
hendido por el rayo sirve <strong>de</strong> inspiración<br />
al poeta para hablar <strong>de</strong> la lamentable<br />
situación <strong>de</strong> su mujer. Al lado <strong>de</strong>l río,<br />
recordamos el pasado místico y guerrero<br />
<strong>de</strong> Castilla a través <strong>de</strong>l Monasterio <strong>de</strong> San<br />
Juan <strong>de</strong> Duero, don<strong>de</strong> monjes templarios,<br />
el día <strong>de</strong> todos los santos salen por la noche<br />
en el Monte <strong>de</strong> las Ánimas y cometen<br />
atrocida<strong>de</strong>s.<br />
En Soria ciudad, recorremos su arteria<br />
comercial “El Collado” y retroce<strong>de</strong>mos<br />
cien años en el tiempo al entrar en el<br />
Casino Numantino, don<strong>de</strong> <strong>Mar</strong>i Carmen<br />
ya nos espera para enseñarnos el piano<br />
Steinway que tocaba Gerardo Diego y la<br />
sala don<strong>de</strong> Machado y el profesor Zunón<br />
entablaban sus conversaciones.<br />
Tambíen conocemos otra <strong>de</strong> las facetas<br />
<strong>de</strong>l poeta: su labor como profesor. En<br />
el Instituto Antonio Machado, acudimos a<br />
la “Aula Machado” y <strong>de</strong>scubrimos que su<br />
labor docente estaba encaminada a “sembrar<br />
inquietu<strong>de</strong>s”, <strong>de</strong>jar una semilla “que<br />
algún día ha <strong>de</strong> madurar”<br />
El último día, subimos a la Laguna Negra,<br />
en los Picos <strong>de</strong> Urbión, don<strong>de</strong> nace<br />
el Duero y en el seno <strong>de</strong> sus aguas brillan<br />
las estrellas. Bajamos para comer rumbo<br />
a Matalebreras, don<strong>de</strong> Carmen nos espera<br />
con su <strong>de</strong>liciosa comida. Mientras, con<br />
nosotros, comen nuestros amigos Ricardo<br />
y Dolores. Tiempo <strong>de</strong> <strong>de</strong>spedidas y<br />
abrazos.<br />
Ya, en <strong>Canet</strong>, los alumnos marchan a<br />
sus hogares con una mochila <strong>de</strong> impresiones<br />
que seguro <strong>de</strong>jan huella en el espíritu.<br />
En algún momento, en el andar <strong>de</strong><br />
la vida echarán la vista atrás, y recordarán<br />
“esos días azules y ese sol <strong>de</strong> la infancia”.<br />
Astrid Roig
Estada a Alemanya<br />
La <strong>Mar</strong>ta Bujalance, <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong> batxillerat<br />
A, ha estat sis mesos a Schwerin<br />
(Alemanya), <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l juliol fi ns al<br />
<strong>de</strong>sembre passat. La valoració <strong>de</strong> la seva<br />
experiència en aquest intercanvi és molt<br />
positiva i, a més, li ha permès fer una immersió<br />
lingüística intensiva . Us en fem<br />
cinc cèntims en la següent entrevista.<br />
1. Què és el que et va motivar per<br />
marxar?<br />
El meu interès per aprendre d’altres cultures,<br />
costums i maneres <strong>de</strong> viure.<br />
2. Et va costar molt adaptar-t’hi?<br />
Bé, al principi vaig tenir una sèrie <strong>de</strong> problemes<br />
que van complicar la meva adaptació,<br />
però fi nalment tot va acabar molt<br />
millor <strong>de</strong>l que mai hagués imaginat.<br />
3. Sabies parlar bé l’idioma?<br />
Vaig anar-hi sense tenir un gran domini<br />
<strong>de</strong> la llengua i al principi no creia que pogués<br />
aprendre’l mai, però amb paciència<br />
i esforç vaig aconseguir <strong>de</strong>senvolupar el<br />
poc que sabia.<br />
4. Quin era l’horari escolar?<br />
L’horari em va encantar. És bastant dife-<br />
rent <strong>de</strong>l nostre i no tan intens.<br />
Les classes duren 45 minuts i hi<br />
ha <strong>de</strong>scansos <strong>de</strong> 10 minuts entre<br />
una i altra, excepte <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong><br />
la segona i <strong>de</strong> la quarta hora, en<br />
què els <strong>de</strong>scansos són <strong>de</strong> 20 minuts.<br />
Cada assignatura es treballa<br />
durant dues hores, amb la duració<br />
i els intervals esmentats. El<br />
marc horari és <strong>de</strong> 7:50h a 13:30h.<br />
Segons les assignatures escolli<strong>de</strong>s,<br />
algun dia s’hi havia d’anar a<br />
la tarda durant dues hores.<br />
5. Vas aconseguir fer amics<br />
ràpidament?<br />
Ràpidament no, pels problemes<br />
que abans he esmentat, però<br />
més tard en vaig fer i <strong>de</strong> molt<br />
bons i amables amb mi.<br />
6. Amb qui vivies?<br />
Vas estar-hi a gust?<br />
Vaig viure amb la Valeska, una<br />
noia alemanya que va estar al<br />
centre el curs passat. Hi vaig estar molt<br />
bé, la família era molt carinyosa amb mi.<br />
7. Quines diferències hi ha entre els<br />
dos centres?<br />
De diferències n’hi ha moltes. He vist que<br />
els alumnes són més disciplinats i aprofi<br />
ten millor les seves capacitats. El tracte<br />
al professorat és <strong>de</strong> vostè i les classes<br />
són més fàcils <strong>de</strong> fer, és a dir, la gent es<br />
comporta molt a l’aula i fa el que toca. Els<br />
45 minuts que dura la classe són <strong>de</strong>l tot<br />
profi tosos. Tot i això, també hi ha estones<br />
en què es fan bromes o es xerra. Una cosa<br />
que m’ha agradat molt és la companyonia,<br />
però preferiria no haver <strong>de</strong> tractar el<br />
professorat <strong>de</strong> vostè.<br />
8. Per què vas escollir Alemanya?<br />
Perquè <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> conèixer la Valeska,<br />
em va convidar a passar un temps allà.<br />
9. Tens intenció <strong>de</strong> repetir<br />
l’experiència?<br />
Sí, em moro <strong>de</strong> ganes <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r repetir<br />
una experiència tan fabulosa i emocionant<br />
com la que he viscut, bé sigui a Alemanya<br />
o a un altre lloc.<br />
10. Quin és el millor record que te<br />
n’has emportat?<br />
El millor record són les paraules tendres i<br />
emotives <strong>de</strong>ls meus amics quan van acomiadar-se<br />
<strong>de</strong> mi. Va ser molt trist haver <strong>de</strong><br />
tornar.<br />
11. Quins tràmits vas haver <strong>de</strong> fer?<br />
Cap. La Valeska va venir a casa meva a través<br />
d’una organització i vam establir una<br />
amistat molt forta; tant, que hi vaig anar<br />
perquè ella m’hi va convidar.<br />
Eric Bascuñana<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 21
Viatjar forma; i transforma, afegiria<br />
jo. L’alumnat <strong>de</strong>l nostre centre<br />
que ha participat en alguna ocasió<br />
en l’intercanvi que <strong>de</strong>s <strong>de</strong> ja fa uns cursos<br />
organitzem amb un centre alemany,<br />
així ho testimonia: una necessitat sobtada<br />
d’obrir-se al món, <strong>de</strong> <strong>de</strong>scobrir nous<br />
indrets, una altra cultura, etc. I així ho tenen<br />
<strong>de</strong> clar , també, els responsables <strong>de</strong><br />
l’institut alemany Hans Carossa, la nostra<br />
“Gastschule” a Berlín. Una bona part <strong>de</strong>l<br />
seu espai web <strong>de</strong>splega un programa extensíssim<br />
que té com a principal objectiu<br />
informar l’alumnat sobre algunes <strong>de</strong> les<br />
possibilitats <strong>de</strong> què disposa si <strong>de</strong>sitja participar<br />
en algun programa internacional.<br />
No es tracta <strong>de</strong> cap centre d’elit ni <strong>de</strong> cap<br />
fet extraordinari o cas aïllat, sinó d’una<br />
aposta habitual que fan els centres alemanys<br />
i les autoritats educatives d’aquest<br />
país. Un temps enrere, quan vàrem en<strong>de</strong>gar<br />
el primer intercanvi amb la Internationale<br />
Gesamtchule, <strong>de</strong> Hei<strong>de</strong>lberg, em va<br />
impressionar el fet que aquell centre or-<br />
22<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
SORTIDES<br />
REISEN BILDET... IM AUSLAND<br />
ZUR SCHULE GEHEN NOCH MEHR<br />
ganitzés intercanvis amb el nostre centre,<br />
amb un centre ucraïnès, amb un centre<br />
francès, amb un d’anglès, etc.<br />
També facilitaven als estudiants la<br />
possibilitat d’escolaritzar-se en un centre<br />
estranger i, sobtava, veure aleshores (ja<br />
fa uns 9 anys) que acollien estudiants <strong>de</strong><br />
diverses nacionalitats, i tenien estudiants<br />
distribuïts per diversos països <strong>de</strong>l món,<br />
com ara Xina, Nova Zelanda, el Regne<br />
Unit, etc. La nostra “Gastschule” berlinesa<br />
té un programa igualment extens i, així, si<br />
donem un cop d’ull als programes internacionals<br />
estrella, veurem que organitzen<br />
intercanvis d’estudiants amb els Estats<br />
Units, amb Anglaterra i amb nosaltres (és<br />
clar), però alhora, disposen d’una bossa<br />
<strong>de</strong>, “Gastfamilien” o famílies disposa<strong>de</strong>s a<br />
acollir estudiants proce<strong>de</strong>nts <strong>de</strong> diversos<br />
països, i també disposen d’un “Auslandsjahr”,<br />
o programa d’escolarització, durant<br />
un curs, en països tan diversos com ara<br />
Rússia, Nova Zelanda, Japó, etc.<br />
És clara i evi<strong>de</strong>nt la vocació interna-<br />
cional que tenen els centres alemanys i,<br />
penso que és una opció per la qual hauria<br />
<strong>de</strong> seguir apostant el nostre centre.<br />
Els darrers cursos, a més <strong>de</strong> l’intercanvi,<br />
el nostre centre ha acollit i escolaritzat estudiants<br />
<strong>de</strong> diversos països (d’Alemanya,<br />
<strong>de</strong>ls Estats Units, Austràlia, etc.); ha inscrit<br />
estudiants a camps <strong>de</strong> treball o d’estiu<br />
al Regne Unit; ha facilitat la possibilitat a<br />
l’alumnat que estudia alemany <strong>de</strong> passar<br />
un temps a Alemanya, assistint a l’escola<br />
(durant un trimestre o al llarg d’un curs<br />
escolar sencer o, fi ns i tot, durant el mes<br />
d’agost a Berlin); ha organitzat sessions<br />
<strong>de</strong> vi<strong>de</strong>oconferència amb el Regne Unit o<br />
amb els Estats Units, per exemple. I és que<br />
viatjar, <strong>de</strong> manera real o virtual, forma...<br />
Reisen bil<strong>de</strong>t.<br />
http://www.hans-carossa-gymnasium.<br />
<strong>de</strong>/<br />
Jordi Canalda
QÜESTIONARI:<br />
NOMS:<br />
-Enzo Mauro.<br />
-Rubén Cipeanu.<br />
-Gustavo Londoño.<br />
-<strong>Mar</strong>iamma Bokung.<br />
-Timoty Ruiz.<br />
-Keimer Franco.<br />
-Yingi Ly.<br />
-Mohamed El Yaiaui.<br />
-Florencia Saavedra.<br />
INTERCULTURALITAT<br />
El centre és un refl ex <strong>de</strong> la realitat social, diversa, integradora<br />
i multicultural. Catalunya és <strong>de</strong>s <strong>de</strong> fa temps un<br />
país d’acollida. Hem entrevistat 9 alumnes <strong>de</strong> l’institut<br />
1. D’on ets?<br />
-Uruguai.<br />
-Romania.<br />
-Colòmbia, Cali.<br />
-He nascut aquí però els meus pares són<br />
<strong>de</strong> Gàmbia.<br />
-De Filipines.<br />
-Equador.<br />
- Xina.<br />
-D’Espanya.<br />
-D’Argentina.<br />
2. Quants anys fa que vas arribar<br />
a Catalunya?<br />
-10 anys.<br />
-9 anys.<br />
-6 anys.<br />
-Els meus pares van arribar aquí el 1991.<br />
-Vaig arribar fa 6 anys.<br />
-3 anys, crec.<br />
- 12 anys.<br />
-He nascut aquí.<br />
-Fa 6 anys.<br />
3. Hi ha alguna cosa que enyores<br />
<strong>de</strong>l teu país ?<br />
-No, era petit quan vaig arribar<br />
a Catalunya.<br />
-Els amics.<br />
-Tot en general: els amics, els<br />
pares...<br />
-Els meus pares enyoren la<br />
meva família.<br />
-Del meu país enyoro la família,<br />
el menjar i les festes<br />
<strong>de</strong>l meu poble.<br />
-Les platges.<br />
-El menjar.<br />
-Sí, les ciutats i el menjar.<br />
-La família i les tar<strong>de</strong>s<br />
prenent “mate” amb els<br />
amics.<br />
4. Com va ser el teu<br />
procés d’integració?<br />
-Bo.<br />
-Normal, ràpid.<br />
-Xungu, com tots.<br />
-Els meus pares se sentien rars perquè no<br />
sabien l’espanyol.<br />
-El primer any només parlava anglès i Tagalog<br />
i vaig haver d’aprendre català i castellà,<br />
però a poc a poc vaig anar coneixent<br />
la llengua i els amics.<br />
-Bo.<br />
-Una mica difícil ja que no entenia l’ho<br />
qe <strong>de</strong>ian i es reian <strong>de</strong> tu per ser d’un altre<br />
pais...<br />
-No va haver-hi integració, vaig néixer<br />
aquí.<br />
-Bé, al principi va ser molt difícil. Havia<br />
<strong>de</strong>ixat els amics i la família i l’únic que repetia<br />
als meus pares era que volia tornar.<br />
Vam arribar al juny i vaig passar-me l’estiu<br />
sola. El setembre vaig començar 6è <strong>de</strong> primària;<br />
tots els meus companys parlaven<br />
entre ells i no m’adonava <strong>de</strong> res <strong>de</strong>l que<br />
<strong>de</strong>ien. Durant dos anys vaig anar a l’aula<br />
d’acollida amb altres alumnes per aprendre<br />
la llengua i integrar-me més ràpid. El<br />
fet <strong>de</strong> voler ser una més d’aquí, em va donar<br />
força per voler dominar al més aviat<br />
possible la llengua.<br />
5. T’hi sents a gust ?<br />
-Sí, molt.<br />
-Sí.<br />
-A vega<strong>de</strong>s sí, a vega<strong>de</strong>s no.<br />
-Els meus pares i jo ens sentim a gust.<br />
-Sí.<br />
-Sí.<br />
que provenen <strong>de</strong> països diferents perquè ens expliquin<br />
com va ser la seva arribada i el seu procés d’integració, i<br />
la importància <strong>de</strong> l’aula d’acollida en aquest procés.<br />
- No molt.<br />
-És clar.<br />
-És clar que sí. Vaig<br />
tenir la sort <strong>de</strong> trobar<br />
persones agradables<br />
que sempre m’han<br />
donat un cop <strong>de</strong> mà.<br />
He fet amistat amb<br />
molt bona gent i encara<br />
segueixo coneixent<br />
persones que em sorprenen.<br />
Ara em costaria<br />
molt <strong>de</strong>ixar Catalunya i<br />
<strong>Canet</strong> <strong>de</strong> <strong>Mar</strong>.<br />
6. Com és l’educació al<br />
teu país? Quants cursos<br />
hi ha? Com s’estructura?<br />
Qui és el calendari escolar?<br />
Utilitzeu ordinadors?<br />
-Igual que aquí, exactament igual.<br />
-L’estructura i el calendari són els mateixos,<br />
però el grau d’exigència és més alt.<br />
-Dolenta, <strong>de</strong> 5è <strong>de</strong> primària passes a batxillerat;<br />
comença al juliol o agost i acaba<br />
abans.<br />
-És la mateixa educació que aquí, però si<br />
no estudies has <strong>de</strong> treballar. També hi ha<br />
ordinadors.<br />
-És molt més estricte que aquí. Igual que<br />
aquí, el curs comença al juny i acaba l’abril<br />
-Molt bona. Igual. Igual. Igual. Sí.<br />
- No ho sé, perquè no vaig estudiar a Xina.<br />
Els mateixos, però és <strong>de</strong> 1r-3r ESO i <strong>de</strong> 1r-3<br />
bat. No ho sé però pots estudiar fi ns i tot<br />
durant les vacances en el col·legi per reforçar<br />
els teus estudis. Crec que no.<br />
-Normal. L’educació s’acaba a 2n <strong>de</strong> batxillerat.<br />
De 10:00 a 14:00 h.<br />
-L’educació és molt similar, potser una<br />
mica més conservadora, però les assignatures<br />
són les mateixes. La primària té 7<br />
cursos i l’ESO, 5. A l’ESO es po<strong>de</strong>n escollir<br />
dues modalitats: una es coneix com a<br />
“comercial”, relacionada amb les lletres;<br />
l’altra, <strong>de</strong>nominada “batxillerat”, està vinculada<br />
a les ciències.<br />
El calendari escolar va <strong>de</strong> març a <strong>de</strong>sembre,<br />
tot i que al juliol hi ha dues setmanes<br />
<strong>de</strong> vacances.<br />
Pel que fa a l’ús d’ordinadors, als centres<br />
públics la infraestructura és precària i<br />
l’ambient hostil; els privats compten amb<br />
equipaments informàtics, però bàsics.
7. Hi ha més exigència que aquí?<br />
-No.<br />
-No.<br />
-No, ni molt menys.<br />
- No ho sé.<br />
-És com aquí.<br />
-Igual.<br />
-Sí. No pots portar arraca<strong>de</strong>s ni la cara<br />
pintada ni les ungles, si no no pots entrar.<br />
-N’hi ha menys.<br />
-Depèn <strong>de</strong> si vas a un centre públic o<br />
privat; en els privats el professorat pot<br />
dur a terme la seva tasca sense tants entrebancs<br />
<strong>de</strong>rivats <strong>de</strong> la confl ictivitat <strong>de</strong><br />
l’alumnat.<br />
8.Com són les classes?<br />
-Normals, més difícils.<br />
-Normals.<br />
-Com aquí.<br />
-Igual que aquí, però en un altre idioma , i<br />
amb fulls, no amb llibres.<br />
-Els alumnes estan asseguts i quan entra<br />
el professor s’aixequen i diuen: “Bon dia,<br />
senyor professor”.<br />
-Com aquí.<br />
-Depèn <strong>de</strong>l centre, però normal, crec que<br />
com al nostre.<br />
-Tenen dues portes.<br />
-Les classes segueixen la mateixa rutina.<br />
Quan el professor entrava per la porta,<br />
feia preguntes orals a qualsevol alumne<br />
per veure qui havia seguit la darrera classe.<br />
Després obríem el llibre, subratllàvem<br />
el que era rellevant mentre el professor<br />
esquematitzava a la pissarra els continguts.<br />
9. Ens pots dir algun menjar típic?<br />
Com es prepara?<br />
-Xurrasco a la paella.<br />
-Sopa.<br />
-Patates al forn. Agafes les patates i les poses<br />
al forn fi ns que quedin toves.<br />
-Un menjar típic és la crema <strong>de</strong> cacauet<br />
amb arròs. No sé com es prepara.<br />
-Pansit Canton (fi <strong>de</strong>us amb arròs i verdures).<br />
Es barregen la ceba, les mongetes<br />
tendres, el pollastre i l’all; s’hi afegeixen<br />
els fi <strong>de</strong>us d’arròs i tot seguit el caldo.<br />
-No en sé cap.<br />
-Crec que l’arròs, però n’hi ha d’altres que<br />
es preparen manualment, que són la pasta<br />
xinesa. Depèn <strong>de</strong> la persona, s’utilitzen<br />
uns ingredients o altres.<br />
-Cus-cus. Amb tot tipus <strong>de</strong> verdura.<br />
-Les empana<strong>de</strong>s. Són discos <strong>de</strong> massa<br />
que contenen carn picada, ou dur, ceba i<br />
olives. Es tanquen fent formes al voltant<br />
<strong>de</strong> la massa i es fornegen durant trenta<br />
minuts.<br />
<strong>24</strong><br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
10. Quant fa que no vas el teu país?<br />
-9 anys.<br />
-2 anys.<br />
-2 anys.<br />
-Mai hi he anat, però l’any que ve, a l’estiu<br />
hi aniré.<br />
-Fa dos anys.<br />
Els passats dies 11 i 17 <strong>de</strong> novembre,<br />
els grups <strong>de</strong> 4t d’ESO vam fer una<br />
sortida a la Colònia Vidal, prop <strong>de</strong> Puigreig<br />
(Berguedà). L’objectiu <strong>de</strong> la sortida<br />
era po<strong>de</strong>r refl exionar sobre com era<br />
la vida a una colònia industrial, a més<br />
d’aprendre i comprendre el seu funcionament.<br />
Vam sortir a un quart <strong>de</strong> nou <strong>de</strong> la parada<br />
<strong>de</strong> bus <strong>de</strong>ls Comediants <strong>de</strong> <strong>Canet</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>Mar</strong> i el viatge va durar aproximadament<br />
una hora i mitja.<br />
En arribar a la colònia, ens van <strong>de</strong>ixar<br />
un temps per esmorzar. Després ens<br />
van passar un ví<strong>de</strong>o on ens explicaven<br />
l’origen d’aquesta i en acabar, ens van<br />
separar en dos grups i mentre uns visitaven<br />
la fàbrica, els altres recorrien la<br />
comunitat i els seus espais socials.<br />
Durant la visita a la fàbrica ens van<br />
mostrar les diferents fases en què el cotó<br />
(principal matèria utilitzada a la fàbrica)<br />
havia <strong>de</strong> ser tractat per convertir-se en<br />
fi l. També ens van ensenyar els telers<br />
amb què teixien. Per altra banda, també<br />
vam po<strong>de</strong>r escoltar la sirena <strong>de</strong> la fàbri-<br />
- Fa molt temps.<br />
- -----<br />
-2 mesos.<br />
-Des d’aquest estiu. Acostumo a anar-hi<br />
cada dos anys.<br />
Carla Gil i Carla Amargant<br />
Can Vidal:<br />
el passat <strong>de</strong> la indústria catalana<br />
ca, que indicava el començament <strong>de</strong>l<br />
torn <strong>de</strong> la jornada <strong>de</strong>l treballador. La fàbrica<br />
era impulsada per energia hidràulica,<br />
obtinguda <strong>de</strong> les turbines <strong>de</strong>l riu.<br />
Al poble, vam po<strong>de</strong>r presenciar indrets<br />
<strong>de</strong> la vida quotidiana <strong>de</strong>ls obrers<br />
i <strong>de</strong> les seves famílies com per exemple:<br />
el safareig, on les dones netejaven la<br />
roba <strong>de</strong> tota la setmana i xerraven <strong>de</strong> les<br />
seves coses; la botiga, que era l’únic lloc<br />
on les famílies podien trobar menjar; el<br />
banc, on s’organitzaven tots els temes<br />
econòmics; la biblioteca, on els que podien<br />
llegir anaven a passar-hi una estona;<br />
l’escola, on se separaven els nens <strong>de</strong><br />
les nenes i els pisos <strong>de</strong>ls obrers, on les<br />
famílies vivien.<br />
Aquesta sortida ens ha servit per refl<br />
exionar sobre les diferències entre les<br />
actuals condicions <strong>de</strong> vida i treball i les<br />
que havien d’afrontar els obrers <strong>de</strong> la<br />
colònia, extenuants, inacabables i insanes<br />
jorna<strong>de</strong>s laborals.<br />
Susanna Pérez, <strong>Mar</strong>ia Dulsat<br />
i <strong>Mar</strong>ta Dotras, 4t A.
Festival <strong>de</strong> Nadal<br />
Com cada curs, el Festival <strong>de</strong> Nadal va tancar l’any acadèmic i ens va permetre compartir una estona abans <strong>de</strong> <strong>de</strong>sitjarnos<br />
un bon any nou. Hi van prendre part alumnes i professors, amb diverses actuacions <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s (cançons, coreografi<br />
es, interpretacions musicals) que ens va permetre comprovar el gran talent artístic que hi ha al centre, exceptuant<br />
potser la Nadala cantada pel professorat, que hi va posar, això sí, molta voluntat.<br />
La Redacció<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 25
26<br />
TPUS DE MÚSICA<br />
Pop: S’entén com a música pop a una combinació <strong>de</strong> diferents gèneres musicals que són altament populars dins d’una societat.<br />
Aquest tipus <strong>de</strong> música es feta per ser altament comercialitzada.<br />
Michael Jackson: “Billy jean / Bad / Black or write” Madonna: “Celebration / Bad girl / Vogue”<br />
Pop rock: És un gènere musical que combina elements <strong>de</strong>l rock amb melodies suaus. Les cançons són i<strong>de</strong>ntifi ca<strong>de</strong>s per ser<br />
d’estructura simple, melodia atrapant i repetició <strong>de</strong>l cor o tornada i per usar com a base instrumental la guitarra elèctrica i el teclat.<br />
Literalment, pop rock és la traducció abreujada <strong>de</strong> l’anglès “Popular Rock”, que s’evoca a un públic pertanyent a l’àmbit i global.<br />
McFly: “That girl / Falling in love / All about you” One Republic: “Stop and stare / All the right moves / Apologize”<br />
Punk rock: És un gènere <strong>de</strong> música rock i un moviment cultural que neix a mitjans anys 70, principalment al Regne Unit<br />
i als Estats Units. Les arrels musicals <strong>de</strong>l punk rock es troben en els grups <strong>de</strong> garage rock americans i <strong>de</strong> beat britànics <strong>de</strong>ls anys 60,<br />
en el pub rock i glam rock britànics <strong>de</strong> principis <strong>de</strong>ls 70.<br />
Sum 41: “In too the <strong>de</strong>ep / With me / Still waiting” Red Union: “No lesson learned / I hate girls like you / The partisan”<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011
Rock: És un estil musical que evolucionà a partir <strong>de</strong>l Blues. El nom rock avui dia s’aplica a molts altres estils, en particular quan<br />
un grup <strong>de</strong> música porta una o més guitarres elèctriques, una bateria, solistes vocals i, molt freqüentment, un baix elèctric.<br />
Linkin Park: “Ind the end /What I’ve done / Numb” The Beatles: “Help / Yesterday / Let it be”<br />
Dance: És un estil musical, subgènere <strong>de</strong> la música electrònica, nascut als anys 80 però l’explosió <strong>de</strong>l qual no es va produir fi ns<br />
als anys 90. Es caracteritza principalment pel seu peculiar ritme, compost <strong>de</strong> quatre cops <strong>de</strong> percussió per compàs.<br />
O-Zone: “Despre tine / Noma Numa / Dragontea din tei” DJ Bobo: “Superstar / Es mi vida / Everybody”<br />
Hip-hop: Consisteix a cantar o parlar lletres rima<strong>de</strong>s acompanya<strong>de</strong>s d’un ritme repetitiu i sincopat. Es pot parlar <strong>de</strong> molts<br />
temes, normalment es parla <strong>de</strong> la vida <strong>de</strong>ls carrers, es fa crítica social, o bé les lletres parlen <strong>de</strong> les pròpies experiències. Està basat<br />
en rimes que sorgeixen als barris negres novaiorquesos vinculats <strong>de</strong>s <strong>de</strong> principis <strong>de</strong>ls 80 als ambients <strong>de</strong> la cultura hip-hop.<br />
Daara J: “Esperanza / Boomrang / Allah” LL Cool J: “Mama said knock you out / I need love / I’m bad”<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 27
House: És un estil <strong>de</strong> música electrònica. Les arrels <strong>de</strong>l house comencen el 1985. Els seus creadors mesclaven elements <strong>de</strong> la<br />
música disco amb sons electrònics infl uïts per la música <strong>de</strong> Kraftwerk, si bé aquest moviment s’originà com una reacció a la saturació<br />
produïda per la música disco i <strong>de</strong>rivats.<br />
28<br />
David Guetta: “Sexy bitch / Memories / When love takes over” DJ Tïesto: “Power mix / Traffi c / Elements of life”<br />
Regaetton: És un ritme llatí, infl uenciat pel hip-hop <strong>de</strong> zones llatines <strong>de</strong> Miami, Los Àngeles i Nova York. Neix a partir <strong>de</strong><br />
les festes en les quals els DJ punxaven.<br />
Calle 13: “ Atrevete te te / Pa’l norte / Un beso <strong>de</strong> <strong>de</strong>sayuno” Bob <strong>Mar</strong>ley: “One love / No woman no cry / Three little birds”<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
Adrià Velasco
Entrevista<br />
als membres <strong>de</strong>l PAS<br />
Formen part <strong>de</strong> la comunitat educativa i la seva tasca és<br />
essencial per al funcionament <strong>de</strong>l centre. Parlem <strong>de</strong> les<br />
persones que treballen a Secretaria i Consergeria.<br />
“Em pots fer una fotocòpia d’urgència?”, “Em dónes la<br />
clau <strong>de</strong>l lavabo, d’informàtica, <strong>de</strong> la biblioteca...?”, “Ja t’he fi r-<br />
Secretària: Mercè Amor Arias<br />
1. Quant fa que treballes en aquest<br />
centre?<br />
-Des <strong>de</strong> l’1 <strong>de</strong> juliol <strong>de</strong>l 2008, és a dir, dos<br />
cursos sencers amb nosaltres.<br />
2. Has treballat en algun altre centre?<br />
-No, aquest és el primer.<br />
3. T’agrada el teu treball? Per què?<br />
-Sí, per moltes raons, i una és la d’estar relacionada<br />
amb el servei públic.<br />
4. Tens alguna anècdota que t’hagi<br />
passat en el centre?<br />
Sí, moltes, però ara no me’n recordo <strong>de</strong><br />
cap.<br />
5. Quin horari fas?<br />
- Dilluns, dijous i divendres <strong>de</strong> 8h a 15h;<br />
dimarts i dimecres <strong>de</strong> 8h a 14h i <strong>de</strong> 15h<br />
a 17h.<br />
6. Tens bona relació amb l’alumnat?<br />
- Consi<strong>de</strong>ro que és bona.<br />
7. En què consisteix la teva feina?<br />
- Bàsicament amb tot allò relacionat amb<br />
la informació i la gestió <strong>de</strong> documentació<br />
acadèmica, atenció al públic, etc.<br />
8. Què és el que més t’agrada<br />
<strong>de</strong>l teu treball?<br />
-Que cada dia és diferent, la feina és variada<br />
i m’agrada treballar al meu poble.<br />
Secretària: Montserrat Castellà Pujol<br />
1. Quant fa que treballes en<br />
aquest centre?<br />
15 anys.<br />
2.Has treballat en un altre centre?<br />
Sí.<br />
3. T’agrada el teu treball? Per què?<br />
Sí. Pel contacte amb els alumnes, pares i<br />
famílies.<br />
4. Tens alguna anècdota que<br />
t’hagi passat en el centre?<br />
Moltíssimes i relaciona<strong>de</strong>s amb els alumnes.<br />
5.Quin horari fas?<br />
De 8 a 13:30h i <strong>de</strong> 15 a 17:30h (dilluns, dimarts<br />
i dijous)<br />
De 8 a 15h (dimecres i divendres)<br />
6.Tens bona relació amb l’alumnat?<br />
Molta.<br />
7.En què es basa la teva feina?<br />
Expedients acadèmics (qualsevol tema<br />
relacionat amb l’alumnat).<br />
Tràmits relacionats amb el professorat<br />
mat les actes?”, “Em pots mirar això a l’expedient?”...<br />
Quantes vega<strong>de</strong>s ens hi hem adreçat <strong>de</strong>manant-los això i<br />
tantes altres coses... Hem volgut entrevistar-les per saber-ne<br />
més coses: com és el seu dia a dia, quines anècdotes han viscut<br />
i què els agrada <strong>de</strong> la seva feina.<br />
(baixes i altes per malaltia, etc.).<br />
8.Què és el que més t’agrada<br />
<strong>de</strong>l teu treball?<br />
El contacte amb els alumnes.<br />
Conserge: <strong>Mar</strong>garida Titus Pérez<br />
1.Quant fa que treballes en<br />
aquest centre?<br />
-Des que van obrir l’Institut.<br />
2.Has treballat en un altre centre?<br />
-Sí, a Arenys <strong>de</strong> <strong>Mar</strong>.<br />
3.T’agrada aquest treball? Per què?<br />
-Sí, és agradable estar amb la gent.<br />
4.Tens alguna anècdota que t’hagi<br />
passat en el centre?<br />
-Unes quantes: quan plovia, la riera no es<br />
podia creuar i havíem <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixar els cotxes<br />
a Vila Flora i anar a agafar el tren a l’estació<br />
caminant.<br />
5.Quin horari fas?<br />
-De 7:30 a 13h i <strong>de</strong> 15 a 18h, dilluns i dimarts.<br />
-De 7:30 a 13.30h dimecres i dijous.<br />
-De 7:30 a 14h divendres<br />
6.Quina és l’època en què tens<br />
més feina?<br />
-En l’època d’exàmens i sorti<strong>de</strong>s.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 29
7.Tens bona relació amb l’alumnat?<br />
-Molta.<br />
8.Què és el que més t’agrada<br />
<strong>de</strong>l teu treball?<br />
-Els alumnes.<br />
9. Què és el que menys t’agrada<br />
<strong>de</strong>l teu treball?<br />
-Llevar-me aviat.<br />
10. Quantes vega<strong>de</strong>s al dia et<br />
<strong>de</strong>manen la clau per anar al lavabo?<br />
- Aproximadament unes 50 vega<strong>de</strong>s al dia.<br />
Conserge: Albert Pujadas Barrera<br />
1. Quant fa que treballes<br />
en aquest centre?<br />
- Des <strong>de</strong>l curs 2007-08.<br />
2. Has treballat en algun altre centre?<br />
- No, aquest és l’únic centre en què he fet<br />
<strong>de</strong> conserge.<br />
3. T’agrada aquest treball? Per què?<br />
- És un feina prou entretinguda i distreta,<br />
amb un tracte directe amb la gent, tant<br />
El passat 27 <strong>de</strong> gener els alumnes <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong> Batxillerat van<br />
tenir l’oportunitat d’assistir al Teatre Principal d’Arenys <strong>de</strong><br />
<strong>Mar</strong> a la representació <strong>de</strong> l’obra Laura a la ciutat <strong>de</strong>ls sants,<br />
basada en la novel·la escrita l’any 1931 per Miquel Llor, amb el<br />
mateix títol, que <strong>de</strong>scriu la maduresa literària <strong>de</strong> l’autor i la societat<br />
catalana en l’època <strong>de</strong>l mo<strong>de</strong>rnisme.<br />
Es representa la història <strong>de</strong> la Laura, una dona atractiva i<br />
inexperta que prové <strong>de</strong> Barcelona amb el <strong>de</strong>sig d’evadir-se <strong>de</strong><br />
la mediocritat i <strong>de</strong> la rutina <strong>de</strong> la gran ciutat. La protagonista es<br />
casa amb Tomàs Muntanyola, un ric hereu en una petita localitat<br />
anomenada Comarquinal. Durant la convivència amb la família<br />
<strong>de</strong>l seu espòs, la Laura no tarda a adonar-se’n <strong>de</strong> la hipocresia <strong>de</strong><br />
la burgesia rural que només es mou per interessos i, a més, comença<br />
a experimentar una forta opressió a causa <strong>de</strong> l’ambient<br />
<strong>de</strong> la llar i <strong>de</strong>l menyspreu <strong>de</strong> la seva cunyada Teresa.<br />
La protagonista sembla con<strong>de</strong>mnada a una amarga vida, fi ns<br />
que apareix en Pere Gifreda, un advocat <strong>de</strong> 27 anys culte, afable,<br />
elegant i respectuós, <strong>de</strong> qui la Teresa havia estat sempre secretament<br />
enamorada.<br />
Aquesta obra ha estat representada per diversos actors amateurs,<br />
entre els quals, una companya <strong>de</strong> l’institut, estudiant <strong>de</strong> 2n<br />
<strong>de</strong> Batxillerat d’Arts Escèniques, l’Ariadna <strong>de</strong> Vilar, que realitzava<br />
el paper <strong>de</strong> Beatriu, confi <strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la Laura, tímida i vergonyosa.<br />
30<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
<strong>de</strong> cara amb l’alumnat com al professorat<br />
o als pares. Una feina prou variada. Doncs<br />
sí, m’agrada, però cal dir també que hi ha<br />
moments <strong>de</strong> tot.<br />
4. Tens alguna anècdota<br />
que t’hagi passat en el curs?<br />
- Hi ha diverses anècdotes. No ho sé... Un<br />
cop es va quedar tancada una noia en el<br />
lavabo i la vam treure pel damunt amb<br />
una escala; una altra vegada al Carnestoltes<br />
em vaig disfressar d’Obama i va tenir<br />
molt d’èxit entre l’alumnat.<br />
5. Quin horari fas?<br />
-Faig 3 dies jornada intensiva i dos dies<br />
matí i tarda.<br />
Estel Arnó<br />
6. Quina és l’època que tens més feina?<br />
-A principi i a fi nal <strong>de</strong> curs.<br />
7. Tens bona relació amb l’alumnat?<br />
-Sí, i és reconfortant. Crec que és una edat<br />
<strong>de</strong>cisiva per a ells i és importat que es formin<br />
bé. També cal dir que hi ha moments<br />
<strong>de</strong> tot, a vega<strong>de</strong>s vénen amb presses,<br />
nervis i poca educació. Però en general<br />
l’ambient és aprovable i satisfactori.<br />
8. Què és el que més t’agrada<br />
<strong>de</strong>l teu treball?<br />
- L’horari i que treballo a prop <strong>de</strong> casa.<br />
9. Què és el que menys t’agrada<br />
<strong>de</strong>l teu treball?<br />
-El soroll a l’hora <strong>de</strong>l pati, els canvis <strong>de</strong><br />
classe, etc. També que les papereres es<br />
fan servir massa poc.<br />
10. Quants cops et <strong>de</strong>manen la clau<br />
per anar al lavabo?<br />
-Massa cops, crec que hi van per vici o sols<br />
per po<strong>de</strong>r sortir <strong>de</strong> classe.<br />
Toni Gonzalez i <strong>Mar</strong>ia Grau<br />
SORTIDA AL TEATRE
Racó <strong>de</strong>núncia<br />
Amb aquestes imatges no calen paraules.<br />
Miranda Teulé<br />
ABCdari <strong>de</strong> l’Institut<br />
Alumne: Persona que té 7 hores menys al dia.<br />
(Es)Borrador: Objecte que <strong>de</strong>sapareix a l’aula.<br />
Classes: Lloc on véns a passar l’estona.<br />
Director: Policia que si et veu et pot<br />
posar una multa.<br />
Estudiar: El que tot els alumnes diuen haver fet<br />
o prometen que faran.<br />
Facebook: Tothom el fa servir a l’aula virtual.<br />
Guix: Objecte blanc que veus passar volant.<br />
Hores: Temps perdut a classe.<br />
Institut: Espai social d’aprenentatge.<br />
Justifi cant: Ningú el porta.<br />
K: No està permesa escriure-la<br />
Llibreta: Bloc <strong>de</strong> full per fer avions <strong>de</strong> paper.<br />
Menjador: Falta d’higiene.<br />
No ho sé: Típica resposta quan no vols parlar.<br />
Optativa: La majoria tria la més fàcil.<br />
Pírcing: Cosa <strong>de</strong> moda a l’institut.<br />
Quina hora és?: La pregunta que més es fa a classe.<br />
Retard: Casualment són per adormir-se.<br />
Silenci: El professor sempre en <strong>de</strong>mana.<br />
Teatre: Excusa per anar a casa.<br />
Universitat: Molts es que<strong>de</strong>n pel camí.<br />
Vacances: Després <strong>de</strong> 6 comunicats en tens.<br />
WC: Lloc totalment prohibit a<br />
l’hora <strong>de</strong> classe.<br />
Xino: Cara que fem al matí.<br />
Y: Falta d’ortografi a per a molts alumnes.<br />
Zoo: Institut Lluís <strong>Domènech</strong> i Montaner.<br />
Adrià Velasco i Eric Bascuñana<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 31
32<br />
Interview 6:<br />
Name: Ana Smolrović<br />
1: What motivated you to<br />
come to Spain?<br />
The Spanish language and the nice location<br />
motivated me to come to Spain.<br />
2: Where do you come from?<br />
I come from Berlin.<br />
3: How long are you staying for?<br />
I am staying here for one week.<br />
La mediació la constituïm un grup<br />
d’alumnes i professors/es. Aquests<br />
alumnes prèviament han fet un curs<br />
per informar-se <strong>de</strong> tot el que era la mediació.<br />
La fi nalitat és ajudar nois i noies <strong>de</strong><br />
l’ institut amb els problemes que tinguin<br />
amb qualsevol altra persona <strong>de</strong> la comunitat<br />
educativa. És un servei confi <strong>de</strong>ncial,<br />
per tant els mediadors/es no po<strong>de</strong>n dir res<br />
a ningú; la persona que vol utilitzar aquest<br />
servei pot escollir el mediador/a que vulgui.<br />
En aquest servei el mediador/a no pot<br />
prendre partit per cap <strong>de</strong>l implicats sinó<br />
que ha <strong>de</strong> ser imparcial davant la situació<br />
amb l’objectiu <strong>de</strong> trobar una solució al problema.<br />
Aquest servei no és molt sol·licitat en<br />
aquests moments i és per això que animem<br />
els nois i noies que si tenen algun problema<br />
el comuniquin al professor Ramon Ten que<br />
és qui coordina aquest curs el servei <strong>de</strong> la<br />
mediació.<br />
Miranda Teulé<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
4: Do you keep in touch with<br />
your family? How?<br />
Yes, but not a lot, because I had a lot to do<br />
and not a lot of time.<br />
With the Mobil phone – messenger.<br />
5: Is this high school very<br />
diff erent from yours?<br />
There are not a lot of diff erence between<br />
this building and my school building in<br />
Berlin, but I think teachers teach in a different<br />
way.<br />
Who are you staying with?<br />
I am staying with Mireia.<br />
7: Have you got any friends<br />
in <strong>Canet</strong> <strong>de</strong> <strong>Mar</strong>?<br />
At fi rst no, but I got to know a lot of<br />
people yesterday, so I think they are my<br />
friends now.<br />
8: Do you like Spain? Why?<br />
Yes, I like Spain, because of the buildings,<br />
the sea, the people, the language and the<br />
feeling. (Spain mentality)<br />
9: What do you like the most of Spain?<br />
I love the mentality.<br />
10: What course/level are you in?<br />
I am in the level 10.<br />
11: Have you visited any monument<br />
in Barcelona?<br />
Not until this moment, but I am going to<br />
visit some monuments of Barcelona, today.<br />
12: Do you feel welcome?<br />
Yes, the people are very nice here.<br />
13: What are the main diff erences<br />
between the local food and yours?<br />
What do you like the most?<br />
I didn’t eat a lot of Spanish food at this<br />
moment, because I am the fi rst day in<br />
Spain, that’s why I can’t comment it.<br />
Andrea Quiles i Miranda Teulé<br />
Mediació
RECOMANACIONS<br />
1r- Call of duty<br />
Aquest joc està ambientat a la Segona<br />
Guerra Mundial.<br />
Portat per un jugador que ha <strong>de</strong> fer<br />
una sèrie <strong>de</strong> missions a Europa, en la<br />
pell d’un soldat anglès, americà i rus.<br />
2n- Sing Star<br />
Simula un karaoke que segons<br />
l’entonació <strong>de</strong> la veu calcula puntuacions.<br />
Pots cantar diferents cançons <strong>de</strong> diferents<br />
estils.<br />
VIDEOJOCS MÚSICA<br />
Els alumnes <strong>de</strong> d’institut han <strong>de</strong>cidit que els millors vi<strong>de</strong>ojocs són:<br />
3r- PES 2010<br />
(Pro Evolution Soccer)<br />
Simulador d’un partit <strong>de</strong> futbol en què<br />
pots triar equip, jugadors....<br />
4t- Tony Hawk<br />
Simulador d’un skater; pots escollir la<br />
taula i llavors vas per la ciutat i, amb<br />
els objectes que vas trobant, fas trucs.<br />
Els jocs més escollits<br />
pels professors són:<br />
1r- Tetris<br />
2n- Wii fi t plus<br />
3r- Comecocos<br />
4t- PES 2010 (Pro Evolution Soccer)<br />
La música més votada<br />
entre els alumnes ha estat:<br />
1r- Metallica<br />
2n- Fito & Fitipaldis<br />
3r- Canto <strong>de</strong>l Loco<br />
4t- Black Eyed Peace<br />
5è- David Guetta<br />
La música que més agrada<br />
entre els professors ha estat:<br />
1r- Raimon<br />
2n- Manel<br />
3r- Joaquín Sabina<br />
4t- Maná<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 33
34<br />
PEL·LÍCULES<br />
Les pel·lícules que més<br />
agra<strong>de</strong>n als alumnes són:<br />
1r- Avatar<br />
2n- El niño con el pijama <strong>de</strong> rayas<br />
3r- Scary Movie<br />
4t- Sexo en Nueva York<br />
5è- Hanna Montana 2<br />
6è- Mama Mía<br />
Les pel·lícules que més<br />
agra<strong>de</strong>n als professors són:<br />
1r- Àgora<br />
2n- El graduado<br />
3r- La guerra <strong>de</strong> las galàxies<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
MARCA O ESTIL DE ROBA<br />
La roba que més es porta<br />
actualment a d’institut és:<br />
1r- Stradivarius<br />
2n- DC<br />
3r- Bershka<br />
4t- Roxy<br />
5è- Vans<br />
6è- ALFI (al fi nal <strong>de</strong>l “mercadillo”)<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 1r d’ESO<br />
han escollit com a<br />
millors professors a:<br />
1r- Ramon Ten<br />
2n- Imma Garcia<br />
3r- Anna Franquesa<br />
4t- Paco Garófano<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 2n d’ESO<br />
han escollit com<br />
a millors professors a:<br />
1r- Enric Abadal<br />
2n- Miquel Ribas<br />
3r- Imma Garcia<br />
4t- Ramon Ten<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 3r d’ESO<br />
han escollit com<br />
a millors professors a:<br />
1r- Miquel Galceran<br />
2n- Carina Torres<br />
3r- Lluís Illas<br />
4t- Enric Abadal<br />
La roba que porten<br />
els professors és:<br />
1r- ALFI (al fi nal <strong>de</strong>l “mercadillo”)<br />
2n- Calvin Klein<br />
3r- Zara<br />
4t- Punt Roma<br />
5è- Adolfo Domínguez<br />
6è- Mango<br />
PROFESSORS PREFERITS<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 4t d’ESO<br />
han escollit com a<br />
millors professors a:<br />
1r- Xevi Escrihuela<br />
2n- Emi Perelló<br />
3r- Francisco Sánchez<br />
4t- Rita González<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong> BAT<br />
han escollit com a<br />
millors professors a:<br />
1r- Lluís Illas<br />
2n- Anna Tàpies<br />
3r- Manel Tostón<br />
4t- Julia García<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 2n <strong>de</strong> BAT<br />
han escollit com<br />
a millors professors a:<br />
1r- Toni Chaveinte<br />
2n- Albert Galicia<br />
3r- Imma Font<br />
4t- Albert Herrero<br />
Eric Bascuñana i Ignacio Mirandé<br />
RECOMANACIONS
ARXIU<br />
CASA-MUSEU JOAN MARAGALL<br />
Da<strong>de</strong>s bàsiques<br />
Adreça: c/ Alfons XII, 79<br />
Zona: Sant Gervasi - Galvany<br />
Districte: Sarrià-Sant Gervasi<br />
Codi Postal: 08006<br />
E-mail: arxiumaragall@hotmail.com<br />
Telèfon: 93<strong>24</strong>13004<br />
FAX 932001416<br />
Enguany se celebra el 150è aniversari<br />
<strong>de</strong>l naixement <strong>de</strong>l poeta mo<strong>de</strong>rnista<br />
Joan <strong>Mar</strong>agall (Barcelona,<br />
1860-1911). La seva obra Visions i cants<br />
és una <strong>de</strong> les lectures prescriptives <strong>de</strong> la<br />
matèria optativa <strong>de</strong> Literatura catalana <strong>de</strong><br />
2n <strong>de</strong> batxillerat. Els alumnes van visitar<br />
el dijous 13 <strong>de</strong> gener l’antiga residència<br />
<strong>de</strong>l poeta que acull l’Arxiu Joan <strong>Mar</strong>agall,<br />
una secció <strong>de</strong> la Biblioteca <strong>de</strong> Catalunya<br />
orientada als estudiosos <strong>de</strong> la fi gura, la<br />
trajectòria i l’obra <strong>de</strong> l’escriptor i <strong>de</strong>l conjunt<br />
<strong>de</strong>l Mo<strong>de</strong>rnisme.<br />
Les <strong>de</strong>pendències <strong>de</strong> l’Arxiu <strong>Mar</strong>agall<br />
són, alhora, casa-museu i estan condiciona<strong>de</strong>s<br />
per a la realització <strong>de</strong> visites <strong>de</strong> diferents<br />
habitacions i estances on el popular<br />
poeta <strong>de</strong> la “paraula viva” va passar els<br />
darrers dotze anys <strong>de</strong> la seva vida.<br />
La visita la va guiar Pere <strong>Mar</strong>agall, un<br />
<strong>de</strong>ls néts <strong>de</strong>l poeta. Després <strong>de</strong> veure el<br />
ví<strong>de</strong>o El meu avi, programa <strong>de</strong> TV3 que<br />
<strong>de</strong>dicà un <strong>de</strong>ls seus capítols a la fi gura<br />
<strong>de</strong> <strong>Mar</strong>agall, l’alumnat va passejar per les<br />
estances <strong>de</strong> la casa, observant encuriosits<br />
fotografi es, quadres, mobiliari... i seguint<br />
amb atenció les explicacions, mentre anaven<br />
responent les preguntes <strong>de</strong>l dossier<br />
didàctic.<br />
La Redacció<br />
Dies Hores Preus Observacions<br />
Dilluns i dimarts <strong>de</strong> 10:00 h a 14:00 h Visites guia<strong>de</strong>s<br />
Dimecres <strong>de</strong> 10:00 h a 14:00 h i<br />
<strong>de</strong> 15:00 h a 20:00 h Gratuït Dimecres, en horari <strong>de</strong> matí<br />
Dijous i divendres<br />
Últim dissabte <strong>de</strong> mes <strong>de</strong> 10:00 h a 14:00 h Últim dissabte al mes<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 35
Rècord Guinness<br />
36<br />
L’HOME AMB EL MAJOR<br />
NOMBRE DE PÍRCINGS<br />
John Lynch té el record <strong>de</strong>l món<br />
amb <strong>24</strong>1 pírcings; d’aquets, 151<br />
estan en el seu cap.<br />
CAMES MÉS LLARGUES<br />
Svetlana viu a Torremolinos (Espanya),<br />
on es van mesurar les seves cames <strong>de</strong><br />
132 cm el 8 <strong>de</strong> juliol <strong>de</strong> 2003.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011<br />
UNGLES MÉS LLARGUES<br />
Melvin té les ungles llargues en<br />
ambdues mans, amb una longitud<br />
conjunta total <strong>de</strong> 9,05 m, un rècord<br />
absolut en el món <strong>de</strong> les ungles.<br />
L’HOME MÉS TATUAT DEL MÓN<br />
Amb un 99,9% <strong>de</strong> la seva pell tatuada,<br />
Tom Leppard no va guanyar el rècord<br />
Guiness ja que Lucky Rich té el 100% <strong>de</strong><br />
la pell tatuada.<br />
L’HOME MÉS PESAT DEL MÓN<br />
Manuel Uribe Garza pesava 560 kg , ho van<br />
<strong>de</strong>scobrir gràcies al fet que ell va posar un<br />
anunci al diari perquè volia recuperar la seva<br />
vida d’abans; ara pesa 299,3 kg.<br />
Toni Gonzalez i <strong>Mar</strong>ia Grau
E | N | T | R | E | T | E | N | I | M | E | N | T | S<br />
ENIGMÀRIUS:<br />
1. Vida religiosa que requereix companyia <strong>de</strong> primats, <strong>de</strong> 7 lletres.<br />
2. La posició natural <strong>de</strong> l’advocat, <strong>de</strong> 4 lletres.<br />
3. L’ única fúria contra la qual hi ha vacuna, <strong>de</strong> 5 lletres.<br />
4. Les espècies més musicals, <strong>de</strong> 5 lletres.<br />
5. Membrana <strong>de</strong> cine, <strong>de</strong> 9 lletres.<br />
6. Tòrax d’en Brad, <strong>de</strong> 3 lletres.<br />
7. Herbes que enguany no creixeran al Camp Nou, <strong>de</strong> 11 lletres.<br />
8. La divisa <strong>de</strong> Pau Gasol, <strong>de</strong> 7 lletres.<br />
9. Aparco el vaixell d’un davanter periquito, <strong>de</strong> 6 lletres.<br />
10. Especialitat d’en Xavi <strong>de</strong>l Barça que és una í<strong>de</strong>m, <strong>de</strong> 7 lletres.<br />
PALÍNDROMS:<br />
Els palíndroms són frases que es llegeixen tant <strong>de</strong>l dret<br />
com <strong>de</strong>l revés, i tenen el mateix signifi cat.<br />
A Calaf, l’Acili, si li cal, fa laca.<br />
La pols és lo pal.<br />
Casa seva reps el trofeu? Que fort! L’esperaves a sac!<br />
Mulla la llum.<br />
Troba les 7 diferències<br />
ENDEVINALLES:<br />
1. Passo la vida fent voltes caminant a poc a poc però per més<br />
que camini sempre estic al mateix lloc.<br />
2. A tot arreu la trobem perquè agrada molt a la gent.Però<br />
amb cura l’ has <strong>de</strong> mirar si no et vols perjudicar.<br />
3. No sóc maco, però lligo molt.Sóc tan fort que et protegiré sempre.<br />
No tinc martell però si clau.Sóc obert amb els que em coneixen bé.<br />
4. Tinc dues banyes,i un cos daurat. Segur que si em proves<br />
t’hauré agradat!.<br />
5. Sovint em vesteixo amb un abricencara que no sóc gens<br />
fredolic, i passo un gran calvariquan em pengen a l’armari.<br />
SOLUCIONS: 1: Monacal, 2: Dret, 3: Ràbia, 4: Claus, 5: Pel·lícula, 6: Pit, 7: Alfàbregues, 8: Quetzal, 9: Ancoro, 10: Passada<br />
SOLUCIONS: 1: Rellotge, 2: Televisió, 3:Ca<strong>de</strong>na, 4:Cruisant, 5:Penjador.<br />
<strong>Ai</strong>...! DOMÈNECH - REVISTA NÚM. <strong>24</strong> - FEBRER 2011 37