Vaimne tervis. Infoülevaade
Infoülevaade on valminud 2020. aastal Tallinna Ülikooli Digitehnoloogiate Instituudi infoteaduse eriala magistriõppe aine „Andme- ja infoanalüüsi teenused organisatsioonis“ raames.
Infoülevaade on valminud 2020. aastal Tallinna Ülikooli Digitehnoloogiate Instituudi infoteaduse eriala magistriõppe aine „Andme- ja infoanalüüsi teenused organisatsioonis“ raames.
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
• vähene unevajadus, soov käia rohkem väljas, väga energiline, loov ja
suhtlemisaldis olemine, tormakas uute sõprussuhete loomine, võõraste
usaldamine või hoolimatu raha raiskamine;
• asjade kuuline ja nägemine, mida teised ei kuule ega näe;
• seletamatud või ebareaalsed hirmud;
• suitsiidimõtted [4].
Vaimse tervise häiretel ei ole üht ja konkreetset põhjust, neid võivad põhjustada nii
geneetilised, neurobioloogilised, psühholoogilised kui ka sotsiaalsed tegurid, samuti
nende faktorite kokku langemine [15].
2.1 Neurobioloogilised tegurid
Inimese käitumine, vaimu- ja hingeelu saavad alguse ajust, närvirakkude omavahelisest
koostööst. Meie meeleolu, tundeid ja käitumist mõjutavad ajus paiknevad
kemikaalisüsteemid. Kemikaale, mis toimivad närvirakkude vahel sõnumi kandjatena,
nimetatakse neurotransmitteriteks.. Ühte tüüpi neist nimetatakse monoamiinideks.
Sellesse tüüpi kuuluvad dopamiin, noradrenaliin ja serotoniin. Need kolm
neurotransmitterit kontrollivad paljusid aju funktsioone, näiteks söögiisu, und,
emotsioone, meeleolu, motivatsiooni. Psüühikahäirete puhul nende kemikaalide hulk
muutub ja need ei toimi enam tõhusalt. Ka keskkond ja stress võivad omakorda
mõjutada keha biokeemiat [15].
2.2 Geneetilised tegurid
Geenid kontrollivad organismi keemilisi protsesse. Geenid on justkui tehniline joonis,
mulle järgi kõik inimesed on loodud. Iga inimene pärib geenid oma vanematelt ning
need määravad tema välimuse (silmade, naha ja juuste värvi). Geenid mängivad olulist
rolli ka inimese isikupäras, mõjutades ajus neurotransmitterite süsteeme. Iga inimene
(va ühemunakaksikud) on geneetiliselt erinev. Kuigi mõni psüühikahäire, näiteks
depressioon võib suguvõsa liinis järeltulijatele edasi kanduda, ei tähenda see veel, et
depressiooniga kaasneb alati pärilik geneetiline risk. Arengut ja haigestumist võivad
mõjutada ka kasvatuslikud ja suhetega seotud tegurid. Pärilik foon ehk geneetilised
faktorid mõjutavad inimeste stressitaluvust ja tundlikkust nende keskkonnamõjude
suhtes [15].
8