Vaimne tervis. Infoülevaade
Infoülevaade on valminud 2020. aastal Tallinna Ülikooli Digitehnoloogiate Instituudi infoteaduse eriala magistriõppe aine „Andme- ja infoanalüüsi teenused organisatsioonis“ raames.
Infoülevaade on valminud 2020. aastal Tallinna Ülikooli Digitehnoloogiate Instituudi infoteaduse eriala magistriõppe aine „Andme- ja infoanalüüsi teenused organisatsioonis“ raames.
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
on defineerinud stigma kui häbi, põlguse või hukkamõistu märgi, millest tuleneb
indiviidi tõrjutus, tema diskrimineerimine ning väljajätt ühiskondlikust olemisest
[7]. Häbimärgistamine võib olla ühiskonna tasemel (näiteks läbi ajakirjanduse nõrkuse
taunimine), inimese enda sees (nt inimene arvab, et ta on ise oma haiguses süüdi) ja
üksteise suhtes [6].
Kuigi vaimse tervise probleemidest on üha rohkem rääkima hakatud, on abi otsida
endiselt raske ja on seotud häbitundega [2]. Inimesed väldivad tihti vaimse tervise
häirete ravi või peavad ilmnenud sümptomeid elu normaalseks osaks. Depressiooni
suhtutakse mõnikord ka kui iseloomunõrkusesse või laiskusesse, mis muudab
depressiivse inimese veelgi keerulisemaks ja kurnavamaks. Lisaks on mitmeid müüte,
mis raskendavad vaimse tervise probleemidest rääkimist [15]. Nendeks võivad olla
näiteks uskumused, et psüühikahäirega inimesed on lihtsalt vaimselt nõrgad või et
skisofreenia tähendab lõhestunud isiksust, aga ka et psüühikahäirega inimesed on
vägivaldsed ja ohtlikud [11].
15