SBC Podjetnik - februar 2020: Prvi vitez dela. O izzivih 2020.
SBC Podjetnik je revija SBC - Kluba slovenskih podjetnikov, namenjena najboljšim slovenskim malim in srednjim podjetjem in ključnim posameznikom ter ustanovam v državi, ki bi vsak na svojem področju morali skrbeti za čim bolj podjetno in podjetniško Slovenijo.
SBC Podjetnik je revija SBC - Kluba slovenskih podjetnikov, namenjena najboljšim slovenskim malim in srednjim podjetjem in ključnim posameznikom ter ustanovam v državi, ki bi vsak na svojem področju morali skrbeti za čim bolj podjetno in podjetniško Slovenijo.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Slovenski
ISSN 2630-1539
Št. 6. | letnik 3
| Februar 2020
Revija za odgovorno podjetništvo
www.sbc.si
Prvi vitez dela
str. 14
O IZZIVIH 2020
42 55 69 54 41
Senad Oraščanin Miha Bavec
Katarina Ložar Tone Stanovnik
Jernej Vidic
2
CARINSKO POSREDOVANJE_NON-STOP
Carinjenje 24/7, 365 dni v letu za vse carinske postopke
Z ekipo 50. strokovnjakov z 26. letnimi praktičnimi izkušnjami s področja
logistike in carinskega poslovanja vam nudimo sledeče storitve:
Vse vrste carinskega zastopanja. Na področju carinskega
posredovanja imamo pridobljena dovoljenja za poenostavljene
postopke, s katerimi nam je omogočeno carinjenje 24/7, vse dni v letu
(uvoz, izvoz, T1, T2, T2L).
Poslovne enote RCM d.o.o. Slovenija: PE Gruškovje/Macelj, PE
Obrežje/Bregana, PE Novo mesto, PE Koper /Luka Koper.
Poslovne enote RCM Špedicija d.o.o., Hrvaška: PE Zagreb -
Jankomir in PE Tovarnik.
Zakaj RCM d.o.o.?
RCM d.o.o. je ponosen dobitnik prenovljenega
standarda ISO 9001 :2015, Sistema vodenja kakovosti.
Skladiščenje (v sodelovanju z Luko Koper vam pri uvozu,
izvozu in tranzitu nudimo skladiščenje na odprtih in zaprtih
površinah znotraj ekonomske cone).
Administrativne storitve (carinsko in davčno zastopanje,
inšpekcijske kontrole, svetovanje uvrščanja blaga pri
kombinirani nomenklaturi carinske tarife, predložitev RP-O in
DDV-O v EU sistemu INTRASTAT).
Organizacija mednarodnega in notranjega transporta
(nudimo vam celostno podporo pri organizaciji železniškega,
cestnega, pomorskega in letalskega prometa).
Certifikat pooblaščen gospodarski subject AEO C. Program
AEO Evropske unije je del svetovne pobude, da se zagotovi
varnost celotne dobavne verige.
Po aktualnih finančnih in gospodarskih dosežkih nas
bonitetna hiša Bisnode uvrša med prejemnike Zlate
bonitetne odličnosti AAA, ki jo v Sloveniji dosega
zgolj 2.648 registriranih podjetij.
S strani FURS-a smo pridobili dovoljenja za poenostavljene
postopke pri izvajanju carinskih formalnosti v carinskih
postopkih, kar pomeni hitrejšo izvedbo carinskih postopkov.
Član Mednarodnega združenja špediterjev FIATA.
Imetniki certifikata Excellent SME dosegajo v
primerjavi z ostalimi poslovnimi subjekti v Sloveniji
izjemne rezultate, imajo 9 % višje prihodke na
zaposlenega od povprečja te velikosti podjetij,
ustvarijo še enkrat višji dobiček na zaposlenega in
imajo za 1/6 višjo dodano vrednost na zaposlenega.
Logistično podjetje je
poslovni partner, ki vam
prihrani čas in denar.
Z logistom do manjših
logističnih stroškov
KAKO VAM LOGISTIČNO PODJETJE
PRIHRANI ČAS IN DENAR?
Logisti imajo dostop do mreže ponudnikov storitev,
njihovo znanje pri dostavi blaga pa izkoristite v
korist logističnih potreb svojega podjetja.
Logistično-špediterska podjetja s svojim strokovnim znanjem
na področju davčne in carinske zakonodaje pomagajo pri izbiri
optimalnega carinskega postopka. S tem lahko drastično izboljšate
svoj denarni tok in čas dostave.
Zaradi velikega števila dostav, lahko logistično podjetje pri svojih
ponudnikih ladjarjih pridobi boljše cenovne pogoje. Tako lahko
še naprej dostavljate blago, kot ste ga doslej, ob tem pa ste
deležni boljših popustov na enake storitve.
SBC | Kazalo | Kolofon | Februar 2020
3
Slovenski
Intervju: Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB: »Če mladih ne
bomo razumeli, jih bomo izgubili.« 24
Št. 6. | letnik 3 |
Februar 2020
Odgovorni urednik:
Goran Novković
Uvodnik
Še bolj kot pametne tovarne in mesta potrebujemo – pametne glave! 4
SBC Forum
Boj za mlade je boj za trdne temelje družbe 6
SBC Mladi
Mladi kadri, ki so odšli v tujino in tam ostali, so izgubljen biser 10
Izvršna urednica:
Katarina Klepec Kovač
Oblikovanje:
Nenad Bebić
Uredništvo:
Klub slovenskih podjetnikov GIZ
Dimičeva ulica 16
1000 Ljubljana
info@sbc.si
Trženje oglasnega prostora:
Eko dežela, d. o. o.
trzenje@sbc.si
01 5130 824
Vitez dela
Recept za rast, startup energijo in psihološko varnost 14
ZA Podjetno Slovenijo
Kako vse podjetnost zvišuje blaginjo 16
Mladi kadri
Pet nasvetov, kako privabiti mlade in jih prepričati, da ostanejo v
podjetju 18
3. SBC Forum v fotografijah 20
Intervju: Blaž Brodnjak
»Če mladih ne bomo razumeli, jih bomo izgubili« 24
Izzivi 2020
Med digitalizacijo in koronavirusom 32
Koronavirus prepolovil povpraševanje 38
Brexit – strah pred protekcionizmom 40
Recept za uravnavanje stroška surovin 42
Podjetja bodo v 1. polletju iskala 31.600 kadrov 46
Ohlajanje gospodarstva
V letu 2021 manj kot 5-odstotna rast izvoza 50
Produktivnost = rezultat/čas 54
5 nasvetov za spoštljivo odpuščanje 55
Spremenite status podjetja, če to narekuje trg 56
7 računovodskih in davčnih ukrepov v času ohlajanja 58
Davčne oprostitve
Nova, strožja pravila za davčne oprostitve 62
Spremenjena uredba
Dnevnice bodo še višje 69
eBOL
Ste pripravljeni na elektronske bolniške liste? 70
Prevajanje
Stroj ne dela človeških, človek pa popravlja strojne napake 72
SBC Podjetnik je revija SBC –
Kluba slovenskih podjetnikov,
namenjena najboljšim slovenskim
malim in srednjim podjetjem,
največjim podjetjem in ključnim
posameznikom ter ustanovam
v državi, ki bi vsak na svojem
področju morali skrbeti za čim
bolj podjetno in podjetniško
Slovenijo.
ISSN 2630-1539
4
SBC | Uvodnik | Februar 2020
Še bolj kot pametne tovarne
in mesta potrebujemo –
pametne glave!
Sredi februarja sem isti dan na televiziji videl dva
prispevka, ki zgovorno ponazarjata razmere v
Sloveniji.
V prvem je DeSUS v pogajanjih za novo vladno
koalicijo za pokojnine, demografski sklad in
dolgotrajno oskrbo zahteval dve milijardi evrov v enem mandatnem
obdobju. V drugem prispevku so številni mladi v šolskih klopeh
povedali, kako zelo si želijo – v tujino.
Nič ni narobe s tem, da DeSUS zahteva spodobne pokojnine in dolgotrajno oskrbo. Narobe je to, da
še ne vemo, kje bomo dobili dovolj denarja za oboje. Ne tako, da bomo zvišali davke, ampak tako,
da bomo več zaslužili. Potem bodo tudi javne blagajne bogatejše, pokojnine pa spodobnejše.
Nič ni narobe niti s tem, da si mladi želijo v tujino; seveda, če se potem želijo vrniti domov. V
nasprotnem primeru smo jih izšolali mi, delajo pa drugje in tam obenem plačujejo prispevke.
Tako je manj denarja tudi za naše javne blagajne in za spodobne pokojnine, krajše čakalne dobe
v zdravstvu in tako naprej.
Narobe je, da se v medijih in politiki še vedno večinoma pogovarjamo o tem, kako bomo komu
kaj dali, še preden vemo, kje bomo za to dobili denar. Ali povedano drugače: prej kot v šolah bi
morali nekaj tečajev o podjetniških vsebinah, finančni pismenosti in
»To je resnica, ki jo
moramo povedati
Slovenkam in
Slovencem!«
Avtor: Goran Novković, izvršni direktor SBC
– Kluba slovenskih podjetnikov
etiki opraviti v državnem zboru in političnih strankah ter jih objaviti v
slovenskih medijih.
V sodobnem svetu 21. stoletja, kjer države med seboj tekmujejo za
mlade in visokostrokovne kadre, se v Sloveniji vedemo, kot da nismo
končali osnove šole in kot da smo še vedno sredi 20. stoletja. Ljudi
strašimo s pokojninsko reformo, namesto da bi jim povedali, da je
treba zadržati mlade in privabiti tuje strokovne kadre, saj bodo davke
in prispevke tako plačevali pri nas, s tem pa bo tudi pokojninska
reforma bistveno blažja. Še več, do tujcev, ki bi prišli v Slovenijo, smo pogosto nezaupljivi, čeprav
bi prispevali v naše javne blagajne – spet za spodobnejše pokojnine in krajše čakalne dobe.
Ko sem v zadnjih letih nekomu blizu takratnega predsednika vlade predlagal, da začnemo ciljno
in selektivno, s sodobnimi digitalnimi marketinškimi orodji, v Slovenijo privabljati tuje strokovne
in deficitarne kadre, mi je hitro namignil, da bo to težko, ker v Sloveniji nismo preveč naklonjeni
tujcem.
V razmerah, ko imamo izrazito veliko neaktivnih prebivalcev in je breme aktivnega prebivalstva
zato že zdaj preveliko, demografski trendi pa še vedno slabi, s takšnim razmišljanjem sami sebi
kopljemo jamo. Če ne bomo zadržali in nazaj v Slovenijo privabili naših mladih generacij in če
hkrati ne bomo pritegnili bistveno več tujih kakovostnih kadrov, bo pokojninska reforma zelo
bolela, o dolgotrajni oskrbi pa bomo najbrž še naprej lahko bolj ali manj samo sanjali.
To je resnica, ki jo moramo povedati Slovenkam in Slovencem!
Podatki o tem, kako naši mladi zapuščajo Slovenijo – samo v zadnjih petih letih jih je odšlo
10.639 –, so zato detektor tega, ali bomo v prihodnje pametnejši ali ne. Prav to je bila tudi glavna
tema rekordnega 3. SBC Foruma, ki smo ga na začetku februarja organizirali v Kongresnem
centru na Brdu pri Kranju.
Ne potrebujemo le pametnih tovarn, pametnih mest in pametnih omrežij, ampak tudi več
pametnih glav.
5
6 SBC | SBC Forum | Februar 2020
Boj za
mlade je boj
za trdne
temelje
družbe
Država mora podjetnikom
omogočiti, da so pri
zaposlovanju mladih lahko
konkurenčni. Potrebujemo
sistem, ki bo trajen in jasen. Če
ne bomo ukrepali takoj, bomo
izgubili vsi.
Foto: Barbara Reya
Foto: Barbara Reya
Vse leto
obdelujemo
njivo, potem pa
sosedu pustimo, da
pobere pridelke.
Marjan Batagelj, predsednik SBC
– Kluba slovenskih podjetnikov
SBC Forum 7
V Kongresnem centru Brdo pri Kranju je javno objavo predlogov iz
programa Mladi so prihodnost podjetne Slovenije na 3. SBC Forumu
spremljalo rekordnih več kot 420 udeležencev. Na SBC Forumu še
nikdar ni bilo toliko gostov. Kongresni center je bil nabito poln.
»V državi nimamo podjetniškega ekosistema, ki
bi zadržal mlade. Ta mora biti širši, zgled mora
biti vsej Evropi, kjer vsi izumljajo ugodnosti,
da bi pritegnili mlade. Pri nas je to za zdaj zelo
nedorečeno.
Donos naložbe (ROI) na šolanje v tujini je večji kot
ROI v Sloveniji. Mladi znajo ekonomsko izračunati, ali se
jim vrnitev v Slovenijo izplača.
Brez mladih in perspektivnih kadrov se ne podjetniki
ne podjetja ne bodo mogli več razvijati tako kot doslej, brez
množice podjetij in podjetnikov pa ne bo davčne osnove
za davčne prihodke, ki poganjajo državo. Ko bo enkrat
prepozno, bo razprava, kako visoki ali nizki naj bodo davki,
brezpredmetna, saj jih ne bo mogoče od ničesar pobrati.
Po nekaterih podatkih izobrazba do naziva
magistra državo stane približno 160.000 evrov; če
študent nato zaposlitev najde v tujini, je za državo
ta znesek izgubljen. Vse, kar smo vložili v izobrazbo
mladih, v trenutku, ko je šolanje končano, prepustimo
globalnemu trgu. To je tako, kot če bi vse leto obdeloval
njivo, potem pa pustil sosedu, da brezplačno pobere
pridelke.
Če bomo spregledali pomen mladih, bomo
spregledali pomen družbe. Boj za mlade je boj za trdne
temelje družbe. Bolje ko bo za mlade, bolje bo za vse.«
8 SBC | SBC Forum | Februar 2020
Odseljeni mladi državljani RS
(20-29 let) med letoma 2014 in 2018
N=10.639
Izobrazba odseljenih mladih
državljanov RS
(20-29 let) med letoma 2014 in 2018
2014
899
897
1.796
2015
1.035 1.072
2.107
N=10.639
2016
1.130 1.259
2.389
osnovnošolska ali
manj 1.491
2017
2018
1.205 1.400
865
877
1.742
2.605
srednješolska 5.473
višješolska in
visokošolska 3.639
moški ženske Vir: Surs
Vir: Surs
Avtor: Marko Vidrih
Kljub večletni konjunkturi je
samo v zadnjih petih letih
Slovenijo zapustilo 10.639
mladih, od tega 3675 s terciarno
izobrazbo. Mladi v zadnjih letih
Slovenijo zapuščajo celo bolj
kot pred in med krizo. Da bi Slovenija mlade
kadre zadržala doma, mora preoblikovati celoten
ekosistem.
Ukrepi iz programa SBC 2020–22 Mladi so prihodnost
podjetne Slovenije, ki jih je na 3. SBC Forumu
predstavil SBC – Klub slovenskih podjetnikov, so
zelo konkreten odgovor na ta negativni pojav, hkrati
pa imajo širši namen: povečati blaginjo za vse
državljane.
1Nagradimo in motivirajmo najboljše
zaposlene
Uzakonimo izplačilo nagrade za uspešnost
brez plačila prispevkov in dohodnine v višini
do 200 odstotkov povprečne mesečne plače
zaposlenega v zadnjem letu. Tako bi imela podjetja
možnost dodatnega stimuliranja kadrov,
vključno z mladimi nadarjenimi strokovnimi
kadri, s čimer bi zaradi kvalitetnejšega razvoja
posredno pridobili vsi zaposleni.
2Z novimi dohodninskimi spremembami
razbremenimo plače za vrhunske
strokovnjake
Ukiniti je treba najvišji dohodninski razred ali
bistveno dvigniti njegov prag na vsaj 100.000
evrov. Slovenski vrhunski podjetniki za takšne
kadre tekmujejo vsaj na regionalnem, če ne
tudi na svetovnem trgu strokovnjakov. Z razbremenitvijo
najvišjega dohodkovnega razreda
bi si lahko privoščili boljše strokovnjake in
razvijali še boljše proizvode, od tega pa bi imeli
koristi vsi.
3Slovenske talente zadržimo doma oziroma
jih iz tujine privabimo nazaj domov
a) Uzakonimo posebno davčno olajšavo – znižanje
osnove za plačilo davkov za tri- do petletno
obdobje, če se mladi talenti iz tujine vrnejo
in svojo raziskovalno pot nadaljujejo v javnem
ali zasebnem sektorju v Sloveniji. Glede na
eksodus mladih Slovencev je ta ukrep nujen in
tudi javnofinančno koristen.
b) Spodbudimo nagrajevanje zaposlenih z
delniškimi opcijami (s pravico do kasnejšega
nakupa po vnaprej določeni ceni). To je način
vključevanja zaposlenih, zlasti mladih talentov,
med lastnike.
SBC Forum 9
4Mladim omogočimo dostop do več
kadrovskih stanovanj
Oblikujmo davčne spodbude podjetjem, ki bodo
gradila kadrovska stanovanja za svoje zaposlene.
Obenem ukinimo bonitete za zaposlene, ki
jim delodajalci omogočijo bivanje v najemniških
kadrovskih stanovanjih. Gre za pozitiven ukrep v
sklopu družinske politike, ki zmanjšuje negativne
okoljske vplive, omogoča policentrično gradnjo
stanovanj, preprečuje beg možganov in podobno.
5Iz izračuna socialnih pomoči izključimo
kadrovske štipendije, uvedimo olajšave za
štipendije
Kadrovske štipendije naj bodo – kot spodbuda
marljivim dijakom in študentom – izvzete iz
skupnega dohodka gospodinjstva. Poleg tega
naj se podjetjem priznajo dodatne olajšave pri
plačilu prispevkov delodajalcev, in sicer v višini
100 odstotkov izplačanih štipendij. Mladim iz
socialno šibkejših družin bi tako gmotno pomagali
v času šolanja, obenem pa mladi talenti ne
bi toliko odhajali v tujino.
7Podjetniške vsebine in podjetniško etiko
uvedimo v šole
Vsaj od začetka srednje šole naprej naj se uvede
obvezni program podjetniških vsebin in etike,
vključno z osnovami finančne pismenosti
in praktičnim spoznavanjem dela podjetnikov
v lokalni skupnosti. Podjetniška etika je nujna
zaradi stranpoti v zasebnem in državnem gospodarstvu,
podjetniške vsebine pa so temelj
za razvoj podjetnosti, ki jo nujno potrebujemo
za hitrejši gospodarski razvoj.
8
Slovenijo promovirajmo kot kadrovsko
destinacijo za tuje strokovnjake
Država naj za selektivno privabljanje tujih kadrov
pripravi in zelo hitro začne izvajati akcijski
načrt za promocijo Slovenije kot kadrovske
destinacije za visokostrokovne in deficitarne
kadre. Visokostrokovni in deficitarni zaposleni
podjetnikom in zaposlenim v njihovih podjetjih
pomagajo k hitrejšemu razvoju, celotna slovenska
družba pa pridobi več delovno aktivnih.
6Mladim omogočimo osnovno pravico do
obveščenosti o zaposljivosti
Država naj zagotovi proaktivno javno objavljanje
podatkov o zaposljivosti diplomantov
po programih in fakultetah. Tovrstni podatki
morajo biti pripravljeni po transparentni in
objektivni metodologiji ter objavljeni agregatno,
z objektivno interpretacijo. To je pravica
mladih!
Foto: Barbara Reya
3. Forum
GENERALNI PARTNER
Ostali Spoznorji
SREBRNI SPONZOR
10 2 SBC | SBC Forum | Februar 2020
Ko je team building
‘Tisti!’ team building
TOP 5 TEAM
BUILDING
PROGRAMOV
V LETU 2020:
Priznajmo si. V številnih podjetjih
se team buildinga drži
slab sloves. Na »Gremo
na team building!« mnogi
zavijejo z očmi: »Spet nas
bodo silili k pretvarjanju, kakšna super
ekipa, da smo.« In res, pomislek je
pogosto upravičen. Pa vendar, Forbes
nas opominja: »Team building ni
zapravljanje. Team building je najpomembnejša
naložba v vaše ljudi.« Če
je tisti pravi, se razume.
Učinkovit in pravilno izveden team
building vzpostavlja zaupanje, zmanjšuje
konflikte, spodbuja komunikacijo
in povečuje sodelovanje. Dober team
building utrdi lojalnost, ki pa je dobra
tako za kulturo podjetja kot tudi za
celotno poslovanje. Če se ob tem še
zabavamo, je (pozitiven) učinek še
toliko večji. Skratka, team building
je metoda, ki ji morajo podjetja, če
naj bodo uspešna, posvetiti resno
pozornost. V ETC Adriatic s svojimi
programi krepimo veščine prodaje,
pogajanj in vodstvenih sposobnosti,
največji poudarek pa namenjamo
komunikaciji, zabavi in razumevanju
med sodelavci.
ETC Adriatic je turistična in team building
agencija, ki preko leta organizira
več kot 100 dogodkov za stranke iz
celotne Evrope na različnih lokacijah
v Sloveniji, na Hrvaškem, v Italiji in
Avstriji. Poleg team buildingov za vas
organiziramo tudi poslovne dogodke,
piknike in večdnevne izlete v tujino. V
decembru smo v Tivoliju organizirali
novoletno srečanje SBC. Verjamemo,
da imamo tudi za vaše podjetje nekaj
odličnih poslovno-zabavnih idej …
1. Newyorška Borza – Razgibana,
zabavna simulacija
newyorške borze, kjer ekipe
trgujejo z vrednostnimi
papirji, zlatom in bitcoini.
Zmaga ekipa, ki je preko
trgovalne ure najbolj spretna
in najbolj oplemeniti svoje
bogastvo.
2. Bitka za prestol – Kdo si ne
želi bojevati v seriji Game
of Thrones? Meči, lokostrelstvo,
vitezi, kralji, spletke,
zmaji … Oblečeni v srednjeveška
oblačila in žarečih oči
se zaposleni podajo v Bitko
za prestol.
3. Epic Hunt – Neskončno
število zgodb in lokacij. S
tabličnim računalnikom in
nahrbtnikom z obvezno
opremo lahko udeleženci
raziskujejo vse – od vrhov
Velike Planine do skritih kotičkov
mesta Rovinj, kjer se
spopadajo z različnimi izzivi
in miselnimi nalogami.
4. Grand Prix dirka – Izdelava
vozila, za katero se potrebuje
le podvozje, nekaj
materiala ter veliko ustvarjalnega
duha in sodelovanja.
Naloga je dinamična, zahteva
premišljeno razporeditev
sredstev in dobre pogajalske
sposobnosti.
5. Murder Mystery – Prva
konferenca ZN se je s
plenarnim delom v Ljubljani
začela že včeraj. Vse pa ne
gre po načrtu. Danes zjutraj
so pogrešili osrednjega
govornika konference, nekaj
ur kasneje pa so ga našli
mrtvega. Naloga prisotnih
bo – rešiti umor.
Promo
SBC | SBC Mladi | Februar 2020
11
Foto: Urban Štebljaj
Mladi kadri, ki
so odšli v tujino
in tam ostali, so
izgubljen biser
»Ni pomemben kapital, niso
pomembna poznanstva.
Pomembno je imeti strast, ljubezen
do dela ter vero vase, v ljudi, ki nas
obkrožajo, in v Slovenijo,« pravijo
člani SBC Mladih.
Avtor: Marko Vidrih
Cilj projekta SBC Mladi je
učinkovito povezati tri
podjetniške skupine: najbolj
etablirane podjetnike (člane
SBC), njihove naslednike
(SBC Nasledniki) in najbolj
perspektivne mlade podjetnike po stažu (SBC
Mladi).
Gre za selekcijo perspektivnih mladih
podjetnikov z nadpovprečnimi poslovnimi
rezultati, ki ambiciozno vodijo lastna podjetja in
gospodarstvu prinašajo nezanemarljivo dodano
vrednost. Kot vsem že uveljavljenim članom SBC
je tudi mladim skupno to, da imajo voljo do dela,
ustvarjanja in napredka, seveda ob upoštevanju
etike in moralnih vrednot.
Začne se s šolo
Dolgoročni načrt SBC Mladih pod sloganom
»Mladi za mlade« je uvedba podjetniških vsebin
in finančnega opismenjevanja v šole. Podjetniške
vsebine, etika in pozitivna miselna naravnanost
mladostnikov do podjetništva so ključ do zdrave
ekonomske prihodnosti, menijo člani SBC Mladih.
Za začetek se bodo usmerili na dve do tri
ključne točke za vsako obdobje izobraževanja in
se osredotočili na to, kaj je v hitro spreminjajočem
se družbenem okolju mogoče spremeniti z vidika
uporabnosti kadra za gospodarstvo. Kadri,
podkovani s temi vsebinami, bodo konkretneje
razvijali svoje sposobnosti v podjetjih, kar bo
dolgoročno privedlo do boljše gospodarske
klime v državi. Obenem pa po stažu mladi člani
12 SBC | SBC Forum Mladi | | Februar 2020
SBC želijo s primeri dobre prakse širiti zdravo
miselnost o podjetnikih in pomen podjetništva v
širšem smislu.
Nevarnost: pokojnine utegnejo biti še
skromnejše
Namesto da bi morda zagnali digitalni marketing
in promovirali Slovenijo kot kadrovsko destinacijo
za visoko deficitarne kadre, je Slovenija še
vedno najbolj aktivna na Balkanu, kjer se bazeni
delavcev praznijo. »Očitno se ne zavedamo, da
bodo pokojnine, če tega ne storimo, še bolj uboge
kot sicer,« poudarjajo pri SBC Mladih.
Po njihovem mnenju bi se morali nehati bati
tujcev, saj se pri slovenski miselnosti že v osnovi
čuti odpor do tuje delovne sile. Prav mešanje
znanj in izkušenj je zelo pomembno za napredek
podjetij in gospodarstva. Fluktuacija mladih kot
delovnega kadra je v Evropi nekaj normalnega in
se intenzivno povečuje, medtem ko v Sloveniji
miselnosti še nismo spremenili in za to si bo treba
dejavno prizadevati, opozarjajo SBC Mladi.
Med razlogi, zakaj mladi Slovenijo
zapuščajo še bolj množično kot v času krize,
izpostavljajo dva. Prvi je povezan z mobilnostjo
mladih, ki je čedalje večja, njihova vpetost v
globalne izobraževalne in karierne trge pa s tem
tudi intenzivnejša. Po drugi strani se jim razmere
zdijo slabše, kot so v resnici, predvsem zaradi
politikov in drugih pomembnih odločevalcev, ki
onesnažujejo javno mnenje.
Drugi razlog vidijo v izobraževanju: »Povsem
upravičen je očitek, da zastarela izobraževalna
vertikala ne sledi potrebam podjetij in podjetnikov.
Stik med izobraževanjem in podjetništvom je
preslab. Navsezadnje slovenska podjetja prav
zato pri ponujanju plač in drugih izzivov ne morejo
slediti konkurentom v razvitih državah, kjer je
dodana vrednost zaradi bistveno bolj sinhronega
delovanja države in podjetij opazno višja kot v
Sloveniji.«
»Naj politika zagotovi perspektivno
prihodnost«
Glavnega krivca za nastali položaj člani SBC
Mladih vidijo v političnih strankah, ki mladih ne
uvrščajo v središče svojih programov. »Ključno je,
da nam v Sloveniji zagotovijo močno perspektivno
prihodnost,« pravijo. »Slednje lahko dosežejo
predvsem z močnim podjetniškim okoljem,
kjer bodo podjetja mladim lahko ponudila
perspektivne službe. To bi moralo postati glavni
fokus programov političnih strank.«
Mladi kadri, ki so odšli v tujino in tam ostali, so izgubljen
biser, saj je celotna družba vlagala vanje. Da bi se izognili
ponovni seriji napak, si SBC Mladi želijo, da bi država
upoštevala predloge, ki jih je predstavil SBC, in bila v prihodnje
mladim talentom sposobna ponuditi višjo dodano vrednost.
Matic Vizjak, predsednik iniciativnega odbora sekcije
SBC Mladi.
V devetih letih prek devetih služb do
podjetništva
Matic Vizjak, predsednik iniciativnega odbora
sekcije SBC Mladi in dvakratni prejemnik naziva
inovativnega mladega kmeta.
»Čeprav sem bil rojen na ekološki kmetiji
in vzgojen v slogu spoštljivega ravnanja z
naravo, me ta panoga nikoli ni privlačila do te
mere, da bi jo videl kot svoj poklic. Zato sem
samo nekaj dni po prestopu praga polnoletnosti
zapustil Slovenijo in se odpravil delat na tovorno
ladjo v Singapur. Do danes je bila to najtežja
preizkušnja v mojem življenju. A če bi zavrtel čas
15 let nazaj, bi vse skupaj zagotovo ponovil.
Ko si še kot rosen najstnik cele mesece
odvisen samo od sebe na drugem koncu sveta,
na odprtem morju, brez stikov s prijatelji in
družino, res spoznaš, kje so tvoje meje. S to
odpravo sem pridobil neutrudne delovne navade,
samostojnost in notranjo psihično stabilnost v
stresnih trenutkih.
Kot kuharski chef sem živel in delal tudi
v Avstraliji, nakar sem po dveh letih nadaljeval
službovanje v Portorožu, kjer sem vztrajal do 27.
leta. Skratka, v devetih letih sem zamenjal devet
služb, nato pa se naveličan vsega vrnil domov na
kmetijo ter se prijavil na zavod med brezposelne.
To je bila najnižja točka v mojem življenju.
Nisem imel denarja, še manj znanja o
kmetijstvu, imel pa sem kup idej in izjemno
srečo, da jim je bil oče, ki zame predstavlja
pravo enciklopedijo znanja, vedno pripravljen
prisluhniti. Tako sva združila moči in po enem
letu našo kmetijo popeljala do naziva inovativni
mladi kmet Slovenije 2017 & 2018.
Danes imamo štiri blagovne znamke,
24 produktov in smo prisotni na širšem delu
Slovenije. Lani so se nam začela odpirati
tudi vrata v tujino, a ker smo za izvoz seveda
mnogo premajhni, smo se v ta namen povezali
z zunanjimi izvajalci. Verjamem, da nam bo pri
tem pomagala tudi vizija in poslanstvo SBCplatforme,
saj med člani že potekajo nekateri
interni pogovori.«
Foto: Urban Štebljaj
Globalna tveganja v 2020 133
Vodilni
ponudnik
3D tiskanja
v regiji
Član
Deproma izvaja 3D tiskanje razvojnih prototipov in polizdelkov
za maloserijsko proizvodnjo, izvajajo pa tudi dodelave.
D
ružinsko podjetje Deproma
s Srednje Bele pri
Preddvoru se ukvarja s
3D tiskom plastičnih kosov.
Po besedah direktorja
Mateja Robleka so največji ponudnik
teh storitev v Sloveniji in tudi
na območju nekdanje Jugoslavije. So
tehnološko najmočnejši in primerljivi
s ponudniki iz razvitih držav.
Izdelava prototIpov
alI polIzdelkov
Usmerjeni so v visokokakovostno industrijsko
področje 3D tiska. Ponujajo
dva segmenta. Prvi je izdelava prototipov
v fazi razvoja izdelkov. »Sodelujemo
z večino večjih slovenskih podjetij,
ki imajo lasten razvoj; trenutno imamo
več kot 150 strank,« razlaga sogovornik.
Pri izdelavi prototipov s pomočjo
3D tiska Roblek njihovo prednost
vidi v hitrosti in kakovosti izdelave.
Te strankam omogočajo preverjanje
konstrukcije in funkcionalnost bodočega
izdelka, dizajn, ergonomijo, z njimi
lahko nastopajo na sejmih, ali pa jih
dajo kupcem v testiranje.
Vedno bolj se uporablja drugi segment,
ki ga ponujajo – 3D tisk kot proizvodna
tehnologija za izdelavo polizdelkov, kjer
gre za male serije ali tehnološko zahtevne
kose. »Tukaj podjetja tehtajo med
stroški izdelave orodja za injekcijsko
brizganje ali stroški 3D tiska. Pri tem se
polizdelek proizvaja neposredno iz računalniškega
modela,« pravi Matej Roblek.
vrhunska oprema In materIalI
Trenutno so opremljeni s petimi industrijskimi
3D tiskalniki in uporabljajo vrhunske
materiale. Pri tem gre za stroje, ki delujejo
na osnovi SLS in SLA tehnologije.
Pri tehnologiji SLA (stereolitografija) so
izdelki narejeni iz smole, ki se jo oblikuje
s pomočjo laserja. Z njo se proizvajajo
zlasti prototipi. Ti so natančno izdelani,
imajo gladko površino, dobre mehanske
lastnosti, možni sta izdelava drobnih
detajlov in enostavna naknadna obdelava
(brušenje, barvanje, metaliziranje
in lepljenje). V okviru te tehnologije
imajo tri stroje in tri različne materiale:
klasičnega belega (podoben ABS-u),
transparentnega (omogoča svetlobno
prepustnost) in specialni material z
visoko temperaturno obstojnostjo.
»Storitve s pomočjo SLA tehnologije
za industrijsko rabo ponujamo edini v
Sloveniji,« poudarja Matej Roblek.
Pri tehnologiji SLS (selektivno lasersko
sintranje) je osnovni material plastični
prah, ki se stopi s pomočjo laserja in
tako oblikuje izdelke. Ti so namenjeni
za prototipe in končne izdelke v okviru
maloserijske proizvodnje. Pri tej je ob
večjih količinah mogoče doseči tudi
precejšnje znižanje cene izdelkov.
dodelave In uvajanje InjekcIjskega
brIzganja
V Depromi izvajajo tudi dodelave, kot so
barvanje, mehanske dodelave in sestavljanje.
Pri barvanju opravljajo osnovno
barvanje, lakiranje in potopno barvanje.
Zlasti potopno barvanje s črno barvo
je zanimivo za maloserijske izdelke. S
potopnim barvanjem se kosi zaščitijo
brez dodatnega nanosa sloja, saj se
barva kemično veže in delno impregnira
v izdelek. Dodatno uvajajo dejavnost
injekcijskega brizganja prototipnih in
maloserijskih kosov, tudi v kombinaciji s
3D tiskanimi plastičnimi orodnimi vložki.
vztrajna dvomestna rast
Depromi obseg prihodkov nenehno
raste – na leto za približno 30 odstotkov.
Lani so ustvarili 390 tisoč evrov
prihodkov. V podjetju so trije zaposleni.
Več kot 80 odstotkov prihodkov
ustvarijo v Sloveniji, ostalo pa na
Hrvaškem, Avstriji in Nemčiji. Obseg
proizvodnje bodo povečevali. V letu
2019 so v nove tehnologije in proizvodne
kapacitete investirali 0,5 milijona
evrov. Njihov cilj je svojim strankam
zagotavljati najnovejšo tehnologijo in
materiale ter s tem visokokakovostno,
ekonomično in hitro izdelavo.
Pravijo, da so specialisti za 3D tisk.
Dosedanji rezultati in dolgoročno
partnersko sodelovanje z njihovimi
strankami jim to pritrjuje.
DEPROMA d.o.o., Razvoj, prototipiranje in proizvodnja / Srednja Bela 10, 4205 Preddvor, Slovenija
T: +386 40 29 77 55 / E: info@deproma.si / W: www.deproma.si
Promo
14 SBC | SBC Vitez Forum dela | Februar | 2020
Trije elementi kipca
vitez dela: kamen,
kovina in steklo.
Foto: Urban Štebljaj
Recept za rast,
startup energijo
in psihološko
varnost
»Moč podjetništva ni le nizanje
poslovnih uspehov, ampak predvsem
vlaganje v zaposlene, da imajo možnost
za kakovosten osebni razvoj in timsko
delo,« izpostavlja letošnji prejemnik
nagrade vitez dela Janez Novak.
Avtor: Marko Vidrih
Kipec viteza dela je sestavljen
iz treh komponent – prva
je temeljna ideja: začetek in
močan temelj, ki ga simbolizira
trden kamen. Sledijo različne
poti realizacije, različni pristopi
in pogledi vsakega posameznika v timu ter
nadgradnje, ki jih simbolizira upogljiva kovina.
Tretja pa je notranja bit, srce, srčika tistega,
kar mora imeti v sebi vsak, ki stremi k napredku –
to pa predstavlja osrednji del kipca, steklo. Ko vse
tri komponente združimo, dobimo celovito sliko
trdno stoječega, idejno razgibanega in unikatno
realiziranega viteza dela.
Tako so na 3. SBC Forumu predstavili kipec
priznanja vitez dela. Na natečaj za priznanje se je
prijavilo dvanajst vrhunskih podjetnikov. Med njimi
je šestčlanska strokovna komisija, ki so jo sestavljali
Nataša Bazjak Cristini (kadrovica leta 2019 in
regionalna HR-direktorica v Atlantic Grupi), Milan
Dragić (regijski direktor v Bisnodu), Miro Smrekar
(direktor v Adeccu Slovenija), Marjan Batagelj
(predsednik SBC in predsednik UO Postojnske
jame), Miha Bavec (član SBC ter ustanovitelj in
direktor Transformacije) ter Goran Novković (izvršni
direktor SBC), izbrala pet finalistov.
Peterica v finalnem izboru
Plaketo za uvrstitev v finalni izbor so prejeli:
Miran Rauter (lastnik podjetja Hermi, d. o. o.),
Marko Lotrič (večinski lastnik podjetja Lotrič
Meroslovje, d. o. o.), Robert Medle (lastnik
podjetja Roletarstvo Medle, d. o. o.), Miha Lavtar
(lastnik podjetja Optiweb, d. o. o.) in Janez Novak
(solastnik podjetja RLS merilna tehnika, d. o. o.),
ki je bil razglašen tudi za prejemnika priznanja.
Vitez dela
15
Ob prejemu veličastnega kipca vitez dela je
Janez Novak izpostavil pomen sodelovanja.
Pravite, da je pomembno sodelovanje. Lahko
navedete primer dobre prakse?
Bolj kot enkratna praksa je to naša organizacijska
kultura, ki sodelovanje omogoča in spodbuja. Ta
je odprta, vključujoča, omogoča največjo potrebno
pretočnost informacij in, kar je najpomembnejše,
ponuja dovolj psihološke varnosti. V takem okolju
sta sodelovanje in vsesmerna komunikacija
naravna.
Katere ukrepe ste sprejeli oziroma katerih
načel se držite?
Zelo težko bi govoril o posameznih ukrepih.
Govorim lahko o naši organizacijski kulturi, v
kateri nam je kljub hitri rasti uspelo ohraniti
dovolj startup energije in agilnosti, da ostajamo
inovativni. Znanje je v podjetju vrednota in veliko
vlagamo v razvoj zaposlenih.
Kaj vam pomeni priznanje vitez dela?
To priznanje je bilo podeljeno prvič in res sem
ponosen, da sem ga dobil. Še posebej pomembno
se mi zdi sporočilo, ki ga nosi to priznanje;
namreč, da moč podjetništva ni le nizanje
poslovnih uspehov, ampak predvsem vlaganje
v zaposlene, da imajo možnost za kakovosten
osebni razvoj in timsko delo.
Foto: Barbara Reya
Peterica finalistov v
izboru za nagrado
vitez dela.
Podjetje so zaposleni, sodelavci
s svojim znanjem, veščinami in
kompetencami, zato je nujno skrbeti
za strokovni in osebnostni razvoj
svoje ekipe.
Zakaj so po vašem mnenju zaposleni
pomembni?
Podjetje so zaposleni, sodelavci s svojim
znanjem, veščinami in kompetencami, zato je
nujno skrbeti za strokovni in osebnostni razvoj
svoje ekipe. Poleg tega je treba zagotoviti takšno
infrastrukturno in kulturno okolje, da se sodelavci
lahko maksimalno razvijejo in maksimalno
prispevajo.
Kako pomembno je zaupanje zaposlenim
in prenos odgovornosti nanje za izvedbo
določenega dela?
Pomembno je, da vzgajaš zaupanja vredne
sodelavce. Odgovornost se gradi skupaj s tem.
Kakšen bi bil vaš konkreten
recept za višjo dodano vrednost
na zaposlenega?
V naši panogi so bistveni trije koraki:
inoviranje, patentna zaščita in trženje.
Pomembno je, da vlagamo v inovacije
in ponujamo vedno nove izboljšave.
Ko spodbujamo inovativnost,
obvezno poskrbimo, da je novost oziroma
izboljšava patentno zaščitena. S tem lahko tudi
cena izdelka dalj časa ostane visoka. Ko ugotoviš,
kako ustvariti unikaten in dragocen izdelek, pa je
treba poskrbeti, da je ta tudi primerno predstavljen
na trgu.
Kateri ukrep je bil ključen za napredek
zaposlenih v vašem primeru?
Bolj kot ukrep je to način dela z zaposlenimi in
uspešno obvladovanje hitre rasti našega podjetja.
Napredek je konstanten, in ne stvar prelomnice ali
enega dogodka.
Foto: Urban Štebljaj
Predsednik SBC Marjan Batagelj in prejemnik priznanja Janez Novak, RLS
merilna tehnika, ob podelitvi nagrade.
16 SBC | ZA SBC podjetno Forum | Slovenijo Februar 2020 | Februar 2020
Kako vse
podjetnost
zvišuje blaginjo
Osem ključnih poant
sogovornikov z omizja
o pomenu podjetnosti
na 3. SBC Forumu.
Avtor: Marko Vidrih
Podjetnost in podjetniška
miselnost nista povezani le
s podjetniki, pač pa ju lahko
uporabi vsak posameznik,
na glede na to, kaj v življenju
počne. Je orodje, s katerim
lahko posameznik uresničuje tako zasebne kot
poklicne cilje. Ker podjetnost zvišuje blaginjo
države, prinaša koristi vsem družbenim
skupinam.
Akcija ZA podjetno Slovenijo je nadaljevanje
istoimenske peticije, ki jo je SBC zagnal kot
podporo ukrepom za boljše podjetniško okolje.
Kampanjo, ki stremi h krepitvi pomena podjetnosti
v Sloveniji, so s svojimi izjavami med diskusijo na
3. SBC Forumu 2020 podprli ambasadorji, člani
usmerjevalnega odbora in člani SBC – Kluba
slovenskih podjetnikov.
Učni načrti niso v
skladu z realnimi
potrebami.
Alenka Knez, soustanoviteljica
portala S.O.S. šola
Vsak naj odkrije svojo
dodano vrednost.
Alma Kochavy,
Odprta kuhna, ambasadorka ZA
podjetno Slovenijo
»Učni načrti v OŠ so
preobsežni ter niso v
skladu s potrebami
realnega življenja
in razmerami, v
katerih živimo. V
okviru SBC povežimo
nekaj zainteresiranih
posameznikov v
skupino, ki bo spremljala pouk matematike v
prvih treh razredih OŠ. Če bi predmete v prvi
triadi naravnali tako, da bi z dobro učiteljevo
razlago učenec imel jasna navodila za primeren
obseg šolskega in domačega dela, vloženi trud
pa bi bil nagrajen s pravično in realno oceno, bi
šolarji in učitelji osnovne elemente podjetništva
udejanjali, torej živeli, vsako šolsko uro posebej.«
Foto: Urban Štebljaj
»Vsak naj se zazre vase
in odkrije svojo dodano
vrednost. Treba je
razvijati tisto, v čemer
smo dobri.«
Podjetništvo ponuja
svobodo.
Tanja Skaza, članica
UO SBC, Plastika Skaza
»Podjetništvo ponuja
svobodo, ki si jo
moramo prilagoditi, da
ustvarjamo takrat, ko
tako čutimo.«
Foto: Barbara Reya
Foto: Urban Štebljaj
ZA Podjetno podjetno Slovenijo
17
Podjetništvo je kot
alpinizem.
Marko Lukić, član
SBC, Lumar IG
Opolnomočiti je treba
učitelje in ravnatelje.
Katja Kraškovic,
članica SBC, Gea College
»Podjetništvo je kot
alpinizem, oba sta
ekstremna športa – če
narediš napako, te ta
ogromno stane. Prava
pot vodi le preko vrha,
varni pa smo šele, ko
se vrnemo v dolino. Če
ti v Sloveniji spodleti, si
preprosto mrtev. V tujini je drugače; vemo, da je
najboljšim podjetnikom mnogokrat spodletelo,
preden so uspeli.«
Poznamo tri tipe
podjetnih oziroma
podjetniških ljudi.
Sašo Palčič, član SBC Mladi,
Madwise
»Poznamo tri tipe
ljudi. Vse tri je treba
izobraževati, vendar o
zelo različnih zadevah.
Podjetni so tisti, ki
jih žene ustvarjanje.
Treba jim je zagotoviti
ustrezne pogoje za delo,
jih spodbujati, hvaliti in
jim omogočiti, da navdihujejo tudi druge.
Podjetniški, in ne tudi podjetni, so tisti, ki
jih je treba povezati s podjetnimi, saj jim ti lahko
pomagajo uresničiti podjetniške ideje.
Tretji tip so podjetni s podjetniško žilico.
Njim je dobro predstaviti denimo zamisel o 'spinoffu'
kot možnosti, v kateri lahko nekdo v okviru
obstoječega podjetja razvije svojo idejo.«
Foto: Urban Štebljaj Foto: Urban Štebljaj
»Nujno je treba
opolnomočiti učitelje
in ravnatelje, če želimo
doseči preobrat v
celotnem šolskem
sistemu.«
Študentom ponudimo
mentorstvo in prakso.
David Aleš, član SBC
Mladi, ABC Business Academy
»Naši študentje imajo
premalo možnosti videti,
kako podjetništvo deluje
v praksi. Študentom
ponudimo mentorstvo in
prakso.«
Od besed je treba
preiti k dejanjem.
Žiga Gombač,
ambasador ZA podjetno
Slovenijo in mladinski pisatelj
»Spremeniti je treba
dojemanje, da je
to nekaj slabega in
odvečnega. Podjetnost
je nujno potrebna, da
lahko počnemo, kar
želimo, ob tem pa
osebnostno rastemo
in vračamo družbi. Od
besed je treba preiti k dejanjem.«
Foto: Barbara Reya Foto: Barbara Reya
Foto: Urban Štebljaj
18 SBC | SBC Mladi Forum kadri | Februar 2020
Pet nasvetov, kako privabiti
mlade in jih prepričati, da
ostanejo v podjetju
Podpora, mentorstvo,
motivacija in izzivi so
ključni elementi, ki jih
mladi danes pričakujejo
na delovnem mestu.
Avtor: Marko Vidrih
Kljub gospodarski rasti in številnim
pozitivnim kazalnikom se Slovenija
že leta spopada z uhajanjem rok
v tujino. Čeprav se najpogosteje
govori o begu možganov, torej o
visoko izobraženih kadrih, pa delo
v tujini iščejo tudi tisti z
nižjo izobrazbo, ki jih naše
gospodarstvo prav tako
potrebuje. Kako naj slovenska
podjetja privabijo in prepričajo
mlade, da ostanejo pri njih,
z dobrimi primeri iz prakse
ponazarja Miha Lavtar iz
podjetja Optiweb, član SBC –
Miha Lavtar,
Kluba slovenskih podjetnikov,
Optiweb, d.o.o. ki je mlad podjetnik tudi sam.
Foto: Urban Štebljaj
1»Employer branding« ali znamčenje
delodajalca
Prednosti delodajalca, delovno okolje, ki ga ponuja,
ekipa in tudi splošno vzdušje v podjetju
morajo biti jasno prikazani.
Lavtar: »Pri Optiwebu se vedno trudimo, da
svojo Opti-kulturo izražamo na naših družbenih
omrežjih, v medijih in tudi v živo. Vse kanale izkoristimo
v svoj prid in prek njih sporočamo, da
smo mlado podjetje z inovativnimi digitalnimi
rešitvami, ki skrbi za svoje zaposlene, je družini
prijazno in transparentno. Tako v podjetje privabimo
primerne kandidate in jih po najboljših
močeh poskušamo zadržati tudi na dolgi rok.«
2Selekcijski postopek
Pri izbiri primernih kandidatov mora podjetje
nastopiti transparentno, ponujeno delovno
mesto mora prikazati realno in se držati obojestranskega
dogovora.
Lavtar: »Že od samega začetka sodelovanja
vedno stremimo k temu, da kandidatu ponudimo
največ. Tako imata obe strani največje možnosti
za uspeh. Uskladimo pričakovanja, kolikor mogoče
realno prikažemo potek dela in smo pri tem
iskreni. Slednje morda na dolgi rok pomeni, da si,
če s kandidatom 'nismo za skupaj', to tudi priznamo,
a se vedno razidemo v dobrih odnosih.«
3Odločilnih je prvih šest mesecev
Med poskusno dobo se najbolj pokaže, ali je
kandidat zares primeren za podjetje ali ne.
Lavtar: »Pri Optiwebu poskusna doba traja šest
mesecev. Prav v tem obdobju je ključno, da se
izkažemo mi kot delodajalec in kandidat kot
potencialni zaposleni. V prvi vrsti je naša naloga,
da kandidatu zagotovimo čim več podpore in primerno
mentorstvo ter s tem povečamo možnosti
za obojestranski uspeh. V tem času pa se enako
lahko izkaže tudi kandidat in se razvije v lojalnega
ambasadorja podjetja ali pa med poskusno
dobo ugotovi, da mu delo ni povsem pisano na
kožo, kar pozneje vodi v zaključek sodelovanja.«
4Delovno okolje in kultura podjetja
Ustvariti delovno okolje, ki zaposlene motivira,
in hkrati ohraniti kulturo podjetja, s katero
dosegamo najboljše rezultate, ni preprosto,
vendar je ključnega pomena za podjetja, ki želijo
privabiti in obdržati mlad kader.
Lavtar: »Za nas so naši zaposleni vedno na
prvem mestu. To povečuje motivacijo in daje
zagon, hkrati pa zaposlenim prinaša občutek
varnosti in pripadnosti podjetju. Vedno se
trudimo ohranjati dobre odnose, morebitne
ovire na poti rešujemo in gladimo sproti, hkrati
pa vedno upoštevamo mnenja in se trudimo
ustvariti delovno okolje, v katerem je slišan
prav vsak.«
5Delo, ob katerem možgani ne spijo
Mlajše kandidate privablja delo, ki ponuja
intelektualne izzive ter možnost nadgrajevanja
in izboljšav.
Lavtar: »Pri Optiwebu že narava dela zahteva
sprejemanje vedno novih izzivov, saj se na
področju digitalnih rešitev spremembe dogajajo
skoraj vsak dan. Naši zaposleni imajo tako
možnost nadgrajevanja svojega znanja, pri
čemer rastejo tako osebnostno kot karierno.
Prav odmik od rutinskega dela je tisto, s čimer
jih uspemo privabiti in zadržati.«
Obvladovanje tveganj
19
30 LET
BIVANJA
V SOŽITJU
Praznujemo 30 let razvoja okolju in zdravju prijaznih, energetsko učinkovitih ter
tehnološko dovršenih lastnih konstrukcijskih sistemov in uspešnega poslovanja.
Ponosni smo na vrednote, ki jim sledimo od samega začetka – individualnost,
prilagodljivost, kakovost. Vsaki naši stranki se posvetimo v celoti, od začetka
načrtovanja do tega, da zanjo zgradimo dom po meri.
WWW.RIHTER.SI
20
SBC | Forum v fotografijah | Februar 2020
1
2
5
6
9
10
13
14
Forum v fotografijah 21
3
4
7
8
11
12
1 – Zbrane je nagovoril tudi predsednik
republike Borut Pahor.
2 – Razprava o mladi koaliciji za
Slovenijo .
3 – Janko Kodila, član SBC in lastnik
šunkarne Kodila (desno), v pogovoru
z direktorjem Tehnološkega parka
Ljubljana Jernejem Pintarjem.
4 – Izvršni direktor SBC Goran Novković
je na forumu predstavil paket
ukrepov, ki bodo podprli mlade in s
tem prihodnost Slovenije.
5 – »Mladi morajo v tujino. Hkrati
pa dajmo pripeljati svet v Slovenijo.«
Tako je v studiu o ukrepih za mlade
razmišljal Andrej Ržišnik, član SBC in
lastnik podjetja Protim Ržišnik Perc
(tretji z leve). Ob njem na levi Jernej
Pintar in predsednik uprave NLB Blaž
Brodnjak, na desni pa Timotej Homar
iz Društva VTIS, ki združuje 1500 članov
– v tujini izobraženih Slovencev,
in Martin Nahtigal iz Mladinskega
sveta Slovenije.
6 – Dvorana na Brdu pri Kranju je bila
polna do zadnjega kotička.
7 – Diskusija o tem, ali je okolje v
Sloveniji spodbudno za mlade podjetniške
upe.
8 – V studijskem pogovoru so se
sodelujoči dotaknili tudi izobraževalnega
sistema v Sloveniji: Katja
Kraškovic, članica SBC in direktorica
Gea College, ustanoviteljica Odprte
kuhne Alma Kochavy, ki je tudi ambasadorka
akcije ZA podjetno Slovenijo
in član SBC Mladih David Aleš iz
podjetja ABC Business Academy.
9 – Trenutek pred slovesno razglasitvijo
dobitnika nagrade vitez dela.
10 – Tone Stanovnik, direktor podjetja
Špica International, je izpostavil,
da Slovenija lahko s pridom izkoristi
svojo agilnost in izjemen geostrateški
položaj. Po besedah Tomaža Laha,
lastnika podjetja Nektar Natura, je
treba mlade spodbujati k rasti znotraj
podjetij, z znanjem in izkušnjami pa
lahko pri tem občutno pomagajo
tudi člani SBC. Da so mladi hrbtenica
in prihodnost, je prepričan tudi
lastnik podjetja Gambit trade Aljoša
Domijan.
11 – Posebni gost – Portugalec
Andre Costa iz organizacije Start up
Lizbona.
12 – Sproščeno druženje udeležencev
Foruma.
13 – Zanimanje medijev za dogodek.
14 – Foto postanek.
Foto: Urban Štebljaj
(1, 2, 3, 4, 5, 7, 9, 12, 13)
Barbara Reya
(6, 8, 9, 10, 11, 14)
22
Član
Krepko začenja
pohod na
evropske trge
Kefirji Krepko, ki so prepričali marsikaterega Slovenca, so
od lani na voljo tudi Avstrijcem v tamkajšnji Sparovi verigi;
naslednji izvozni cilj pa je Skandinavija, kjer si tudi želijo
okus pravega kefirja.
Mlekarna Krepko
se je na osvajanje
evropskega trga
podala s pomembno
konkurenčno
prednostjo – edina v EU proizvaja
kefir po tradicionalni kavkaški
metodi iz kefirnega zrna. Temu
se je zapisala že pred dobrimi
dvajsetimi leti, ko sta jo leta 1995
ustanovila zakonca Dunja in Brane
Kelečević, ki sta iz držav nekdanje
Sovjetske zveze prinesla živa kefirjeva
zrna in v majhni mlekarni v
Lazah pri Logatcu začela izdelavo
tradicionalnega kefirja.
In ravno naravni izvor njihovega kefirja
je prepričal Avstrijce, ki sicer najraje
posegajo po lokalnih, v njihovi državi
pridelanih živilih. Podobno je tudi v
Skandinaviji. Tamkajšnji kupci vedo,
da je kefir zdrav, želijo pa si okus
pravega, po tradicionalnem receptu
narejenega kefirja. V mlekarni Krepko
načrtujejo, da jim ga bodo ponudili še
letos. Z eno od skandinavskih držav,
ki jo zanima odkup njihovega kefirja,
se že pogovarjajo o sodelovanju.
Proizvodnja kefirja Po zahtevni
tradicionalni metodi
Sandra Turnšek, direktorica ekološke
Promo
23
mlekarne Krepko, ki sodi v drugo
generacijo družine Kelečević, v zvezi
z njihovo poslovno filozofijo pravi:
»Kefirja se nismo lotili zaradi denarja,
ampak zaradi tega, ker smo ga pogrešali.
Njegovo izdelavo po tradicionalni
metodi iz Kavkaza pa smo začeli zato,
ker je to edini pravi kefir in le tako
pripravljen prinaša opevane učinke
na zdravje. Proces je zelo zamuden in
dolgotrajen, zato se ostale mlekarne
večinoma odločajo za izdelavo kefirja
iz instant pripravka. To, kar ponujajo
trgovine, s pravim kefirjem nima dosti
skupnega – seveda z izjemo našega
tradicionalnega Krepka.«
Prenovljena celostna
grafična podoba za večjo
Prodornost
Za bolj uspešen osvajalski pohod
po Evropi so v letošnje leto stopili s
prenovljeno celostno grafično podobo.
»Na embalaži bolj izstopa napis kefir,
hkrati na izdelkih prvič poudarjamo
svoje tehnološke prednosti pred
drugimi. Želimo si, da naš krepki suhec
postane sinonim za pravi kefir, in doseči
tako prepoznavnost, da bodo kupci,
ko se bodo spomnili na kefir, pomislili
na Krepko,« poudarja sogovornica.
Poleg nove celostne podobe so letošnja
novost tudi novi okusi kefirjev –
maline, rdeče pese in višnje. Obenem
bodo še bolj poudarjali dejstvo, da je
kefir iz kefirjevega zrna varen tudi za
ljudi, ki imajo močno alergijo na laktozo.
Kot dokaz so na osnovi kontrole
neodvisnega pooblaščenega laboratorija
pridobili certifikat 'brez laktoze'.
V mlekarni Krepko tako ponujajo
celovito linijo kefirjev iz ekološkega
in konvencionalnega mleka, sadno-
-zelenjavne in brez laktoze. Z njimi
ustvarijo 80 odstotkov prihodkov.
tudi drugi ekološki izdelki
Poleg kefirja njihova proizvodnja obsega
celotno paleto mlečnih izdelkov
– vsi so živila z visoko biološko dodano
vrednostjo in narejeni iz visokokakovostnega
nehomogeniziranega slovenskega
mleka. Ekološko pridelavo mleka
so začeli leta 2007. Ob tem Sandra
Turnšek pravi, da proizvajajo le izdelke,
ki bi si jih želeli kupiti tudi sami. V prihodnosti
želijo pridelati večino slovenskih
bio-ekoloških mlečnih izdelkov, s poudarkom
na razvoju in trženju izdelkov, ki
vsebujejo tradicionalni kefir.
oranje ledine od
samega začetka
Uspehi pa niso prišli čez noč. Sogovornica
pravi, da je bil osnovni pogoj
za ekološko pridelavo, da so organizirali
kmete, da so pridobili ekološke
certifikate, se začeli ukvarjati z ekološko
pridelavo mleka in organizirali njegov
odkup. »Težav je bilo cel kup, tudi
tehničnih, saj takrat še ni bilo ločenih
cistern za ekološki prevoz mleka,« se
izzivov v tistih časih spominja Sandra
Turnšek. Pri tem so orali ledino, saj
so potrebne certifikate v Sloveniji
pridobili prvi.
Podjetništvo iz roda v rod
Družini Kelečević je podjetništvo položeno
v zibelko. Dunja in Brane Kelečević
sta se na začetku devetdesetih
let iz založniških voda z nakupom
zadružne sirarne, ki se je tako kot večina
podobnih obratov po letu 1991
znašla v težavah, podala na občutljivo
področje proizvodnje hrane. Sicer
je v tistem času na slovenskem trgu
močno primanjkovalo dobrih mlečnih
izdelkov iz nekdanje Jugoslavije, a je
bila njuna poteza vseeno tvegana.
Preden sta delo začela v mlekarni
Krepko, sta se v okviru lastnih podjetniških
projektov kalila tudi Sandra
Turnšek in njen brat Daniel Kelečević,
ki je danes tehnični direktor.
sproščeni odnosi in vodenje
Družinsko vzdušje vlada tudi v
mlekarni Krepko, ki deluje kot dobro
utečeni stroj. Sandra Turnšek je najsrečnejša,
ko iz proizvodnje zasliši nasmejane
glasove ali celo petje. »Veseli
so, ko me zjutraj srečajo. Če me nekaj
dni ni, me celo objamejo in to so tiste
lepe stvari, ki te ženejo naprej.«
Bo poslanstvo mlekarne Krepko nadaljevala
tudi tretja generacija družine
Turnšek-Kelečević? Sandra Turnšek
na to odgovarja: »Starši me v kakršnokoli
svojo idejo ali pa v podjetništvo
nikdar niso želeli vpeljati na silo, so
mi pa vedno stali ob strani. Ko bi se
počutila zrelo, sposobno in ko bi to
želela, pa so mi bila vrata na stežaj
odprta. Enako jaz počnem s svojimi
otroki. Naj se izkusijo v življenju, naj
jih ono izuči, ne mlekarna.«
24
SBC | Intervju: Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB | Februar 2020
»Naši mladi so globalni
državljani, govorijo tuje
jezike in imajo socialne
mreže razpletene po
vsem svetu. Njim moramo
posvetiti ukrepe, s katerimi
jih bomo zadržali ali
privabili nazaj domov!«
poudarja predsednik
uprave NLB Blaž Brodnjak.
Avtor: Jan Tomše
Foto: Barbara Reya
Intervju: Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB
25
»Če mladih ne bomo
razumeli, jih bomo
izgubili«
Edina stalnica danes je
nestabilnost geopolitičnega
in ekonomskega dogajanja
v svetu. Poleg umirjanja
dolgoletne visoke gospodarske
rasti in razpleta brexita lahko
v zadnjih obdobjih spremljamo opazen
prenos geopolitične moči iz atlantskega proti
pacifiškemu vplivnemu območju.
Na čelu tega procesa je Kitajska.
Tudi Rusija in Indija vedno bolj kažeta svoje
mednarodne ambicije, poudarja predsednik
uprave NLB Blaž Brodnjak, ki pravi, da se v novi
ureditvi sveta poraja tudi vprašanje, kakšna bo v
njem vloga Evrope.
»Je Evropa sposobna globalno
nastopiti kot enoten 500-milijonski
trg? Zna oblikovati skupna strateška
stališča in ponuditi rešitve, ki bodo
koristile vsem, ki tu živimo? Zdi se,
da v tem trenutku zaradi interesne
razdrobljenosti, ki je posledica
različnih dejavnikov, na to ni
mogoče odgovoriti pritrdilno,« pravi Brodnjak, s
katerim smo se pogovarjali o položaju Slovenije
v spreminjajočih se globalnih razmerah ter (ne)
izkoriščenih priložnostih države in podjetnikov na
mednarodnih trgih.
SBC – Klub slovenskih podjetnikov je na 3.
SBC Forumu predstavil 10 ključnih ukrepov
za več podjetnosti in blaginje v državi.
Ukrepi izhajajo iz ugotovitev, da je danes v
Sloveniji premalo delovno aktivnih, da imamo
prenizko produktivnost in da mladi odhajajo
iz države, z njimi pa tudi potencial, znanje
in kreativnost. Kako ocenjujete položaj
Slovenije in njeno razvojno naravnanost?
Slovenija je danes fragmentirana in razdvojena.
Ne ukvarjamo se z vizijo razvoja države in
gospodarstva, nimamo pravih razvojnih
poudarkov. Ne poenotimo se glede prednostnih
nalog, ki bi jih potem odločno izpostavljali.
To je naloga tako političnih voditeljev kot
gospodarstvenikov.
Večkrat omenjate, da ima Slovenija en sam
legitimen interes. Lahko razložite?
Slovensko gospodarstvo je eno najbolj odprtih na
svetu, saj izvoz dosega kar 80 % našega BDP. To
zahteva mednarodno konkurenčnost. Pri enaki
kakovosti moramo biti cenejši oziroma pri enaki
ceni dosegati višjo kakovost od konkurence.
Moramo se začeti zavedati, da je nujno sodelovati in
se pogovarjati. Cilje bomo lahko dosegali, ko bodo
jasno postavljeni. Če se ne pogovarjamo o tem,
kako bi želeli živeti, težko maksimiramo kakovost
življenja državljanov. Zato je po mojem mnenju
edini legitimen interes Slovenije mednarodna
konkurenčnost. To pa je mogoče doseči le s talenti,
ki lahko razvijejo rešitve, zanimive za globalne trge.
V Sloveniji preprosto moramo priti do točke,
ko bomo skupaj razumeli, da je uspeh zaželen;
da to ni anomalija v družbenem sistemu, ampak
nekaj dobrega.
Mladi talenti so tudi v središču Programa
SBC 2020–22: Mladi so prihodnost podjetne
Slovenije, kjer klub navaja ukrepe, s katerimi
jih je mogoče zadržati in privabiti.
Pogosto slišimo, da je narobe, če mladi odhajajo
v tujino. V tem ni nič tragičnega. Prav je, da
odhajajo v svet in tam pridobijo neprecenljive
izkušnje. Težava nastane, če se potem ne vrnejo
domov. V Sloveniji se moramo s svojimi otroki
začeti ukvarjati na drugačen način, saj so globalni
državljani, govorijo tuje jezike in imajo socialne
mreže razpletene po vsem svetu. Njim moramo
posvetiti ukrepe, s sprejetjem katerih jih bomo
zadržali ali privabili nazaj domov. Če jih ne bomo
razumeli, jih bomo izgubili. Mladi se v zgodovinsko
obremenjenih temah, o katerih danes žal še vedno
govori politika, nikakor ne prepoznavajo.
Menite, da potrebujemo močnejši
generacijski prelom?
Že zdaj položaje postopno, tako v gospodarstvu
kot v drugih družbenih strukturah, prevzemajo
ljudje nove generacije, ki so manj obremenjeni in
26 SBC | Intervju: Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB | Februar 2020
Strošek plač v Sloveniji, ki
tekmuje v globalnem okolju, je
za mednarodno konkurenčne
talente ekscesno visok. Ena od analiz je
pokazala, da je v Sloveniji strošek za
menedžerski kader skoraj 60 % višji kot
na Madžarskem in 75 % višji kot na
Češkem.
želijo delovati bolj povezovalno. Komunikacijski
tok poskušajo usmerjati tako, da se sprašujemo,
kaj so potenciali te države in kaj bomo z njo
storili ter kako bomo njih, naše mlade, nadobudne
intelektualce, podjetnike in športnike, pripustili
na položaje, na katerih bodo svojo sposobnost
povezovanja in učinkovitega komuniciranja lahko
uporabili in s tem soustvarjali našo prihodnost.
Uspešnost v Sloveniji ni vedno dobro
sprejeta. Spreminjanje dojemanja podjetnosti
in uspeha je tudi cilj akcije ZA podjetno
Slovenijo. Namen je prepoznati podjetnost
kot lastnost, od katere sta odvisni blaginja
in uspešnost države. Zakaj uspeh ni dobro
sprejet?
To je največja zabloda v našem okolju. Glavni
vrednoti bi morali biti trdo delo in rezultati, torej
meritokracija. Spodbujati bi morali razumevanje,
kaj pomeni biti uspešen in kako nagrajevati uspeh
ter kako talente in uspeh ustrezno prepoznati.
Če namreč želimo mednarodno konkurenčnost
dosegati s ceno, bomo kot gospodarstvo, ki je
umeščeno v Srednjo Evropo, zelo težko tekmovali
z drugimi večjimi državami. Lahko pa smo resni
igralci pri nišnih rešitvah. Zares bomo težko
najcenejši, zato moramo tekmovati s kakovostjo.
Za to pa so potrebni kakovostni kadri …
Če tekmujemo s kakovostjo, se moramo
vprašati, kateri talenti bodo razvijali naše
izdelke in storitve. Ti ljudje morajo biti globalno
konkurenčni. Vsi vemo, kako pomembno je danes
dobiti informatike in druge profile, ki razmišljajo
odprto in so sposobni tekmovati globalno. Le z
visoko motiviranimi in najboljšimi talenti bomo
lahko razvili rešitve, ki so zanimive za globalni trg.
Težava v Sloveniji so obremenitve plač.
Vemo, da so prejemki še vedno preveč
obremenjeni. SBC – Klub slovenskih
podjetnikov med drugim predlaga, da bi
ukinili najvišji dohodninski razred oziroma
dvignili prag z zdajšnjih 72.000 na vsaj
100.000 evrov. Tako bi razbremenili plače za
vrhunske strokovnjake.
Strošek plač v Sloveniji, ki tekmuje v globalnem
okolju, je za mednarodno konkurenčne talente
ekscesno visok. Ena od analiz je pokazala, da je
v Sloveniji strošek za menedžerski kader skoraj
60 % višji kot na Madžarskem in 75 % višji kot na
Češkem. Na ta način seveda za vrhunske kadre
ne bomo mogli tekmovati. Mobilnost je danes
dejstvo in za ključne kadre vsi tekmujejo z vsemi.
Vemo pa tudi, da so vprašanja nagrajevanja
najboljših izrazito nepriljubljena, zato se politika z
njimi ne želi ukvarjati.
Izvirni greh je že pri prejemkih ključnih
predstavnikov izvršne oblasti. Pričakovanje, da
bomo ob takšnih prejemkih v te strukture privabili
najsposobnejše rojakinje in rojake, je naivno. A
prav take tam potrebujemo, saj definirajo pogoje
gospodarjenja. Napočil je tudi čas za slovo od
tako imenovanega Lahovnikovega zakona, ki je
negativno kadrovsko selekcijo še utrdil.
Naš cilj bi moral biti, da
bomo naši blagovni znamki
postavili višjo ceno.
Po potencialu, ki ga ima, Slovenijo radi
primerjate s Singapurjem. Zakaj?
Slovenija ima po moji presoji s Singapurjem
primerljiv geostrateški položaj. Prevoz blaga iz
Luke Koper do Münchna, ki je srce industrijske
Evrope, traja pet dni in pol manj kot prevoz
skozi Hamburg, zato bi si morali postaviti zelo
jasen cilj, da bomo logistična velesila Evrope.
Luka Koper ima potencial, da postane južna
izhodiščna točka navpične evropske razvojne osi
do pristanišča Gdansk na severu, ki postaja eno
največjih v Evropi. Moramo biti pragmatični ter
trgovati z zalednimi trgi in naravnimi zavezniki.
Pri tem mislim predvsem na tako imenovano
Višegrajsko skupino in trge JV Evrope. Posel mora
biti pomembnejši od ideoloških prepričanj in temu
mora slediti izgradnja produktivne infrastrukture,
podprta z diplomatskimi napori.
V čem je po vašem glavni problem Slovenije?
Naš problem ni toliko v izvedbi. Ko pridemo do
točke izvedbe, stvari tudi izpeljemo. Težava je v
tem, da pogosto ne pridemo niti do točke izvedbe.
»V obdobju negotovosti, v katerem smo
trenutno, je večna podjetniška in poslovna
dilema, kako se ukvarjati s predkriznimi
elementi. Podjetniki naj se osredotočijo na
denarni tok. Pomembno je, da je ta predvidljiv
in zanesljiv. Kam vlagati? Najbolje je vlagati
v tisto, kar najbolje znaš – v jedrni posel. Za
podjetja obstaja tveganje, kadar vlagajo na
področja, ki jih ne poznajo najbolje, na primer
v nepremičnine. To lahko ogrozi njihov jedrni
posel,« izpostavlja Blaž Brodnjak.
Intervju: Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB
27
Pri nas se naložbe pripravljajo več desetletij, kar
je seveda predolgo. Poglejmo, kaj se dogaja s
tremi velikimi infrastrukturnimi projekti: z drugim
tirom, drugo cevjo karavanškega predora in tretjo
razvojno osjo. Tako ne moremo priti nikamor.
Namesto da bi se zelo intenzivno osredotočili
na ključne strateške cilje in pospešili razvoj, se
leta dolgo ukvarjamo z izbiro izvajalcev, tras in
podobno.
Česa bi se morali lotiti prednostno?
Poleg obmejnega fokusa in razvoja vertikalne
osi ima Slovenija priložnost, da bistveno bolje
izkoristi potencial v JV Evropi. Ustvarjati bi morali
regijske prvake, saj so poslovni učinki tega lahko
izjemni. Ta priložnost je še posebej izrazita, ker so
v tej regiji omejeno prisotni globalni igralci. V tem
25-milijonskem prostoru bi morali prevzeti pobudo.
To denimo počnemo v NLB, za katero trdim, da je v
tem prostoru zgodba o uspehu. Imamo tržni delež,
ki skoraj na vseh regijskih trgih presega 10 %.
Če se zavestno odločimo, da bo denimo
logistika naša strateška panoga, potem
moramo začeti razmišljati tudi o tretjem tiru
in avtocestnih pasovih. V logistiki se skrivajo
velike priložnosti, vendar jih ne izkoristimo. Po
drugi strani pa imamo jasna pričakovanja, da
se mora država razvijati policentrično. Med
Trbovljami in Preboldom bi denimo potrebovali
le nekajkilometrski predor, pa bi Zasavje povsem
odprli v svet. Zakaj tega nimamo, zakaj se o
tem ne pogovarjamo? Da potenciala za razvoj
turizma in povrnitev lesnopredelovalne verige
sploh ne omenjam; to so že tri panoge z naravno
konkurenčno prednostjo.
Smo pa uspešni v športu. V Sloveniji se zdi,
da športnikom še nekako privoščimo, da
so uspešni, pri uspešnih podjetnikih pa se
pogosto neha.
V športu dosegamo res izjemne rezultate. Vložki
v šport so pri nas razmeroma nizki, promocijski
učinki za državo pa veliki in izjemno pomembni.
Nekaj deset milijonov, vloženih v slovenski šport,
je za prepoznavnost v globalnem kontekstu
odlična naložba, saj gradi blagovno znamko
Slovenije. Po drugi strani pa žal z lahkoto na
stotine milijonov evrov namenimo za nekatere
komunikacijsko všečne bombončke, ki so celovito
gledano na ravni posameznika zanemarljivi.
Za vlade je nepriljubljeno načenjati strateško
pomembne teme, ki jih ljudje težje ponotranjijo.
Nujno na primer potrebujemo temeljite reforme v
zdravstvu in izobraževanju, z ustrezno izvedeno
pokojninsko reformo pa lahko s preusmeritvijo le
dela prihrankov v pokojninske sklade Slovenke
in Slovenci postanemo pomembni lastniki naših
podjetij, ki lahko s tem tudi napajajo svojo rast.
Ob naši dodani vrednosti
živimo celo zelo dobro, ker je
porazdelitev poslovnih učinkov
še vedno precej egalitarna. S to izjavo
tvegam veliko nepriljubljenost, a
Slovenija je ena od najbolj egalitarnih
družb nasploh.
Foto: Barbara Reya
28
SBC | Intervju: Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB | Februar 2020
Poleg obmejnega fokusa in
razvoja vertikalne osi ima
Slovenija priložnost, da
bistveno bolje izkoristi potencial v JV
Evropi. Ustvarjati bi morali regijske
prvake, saj so poslovni učinki tega lahko
izjemni.
Akcija ZA podjetno Slovenijo govori o
podjetnosti, o nagrajevanju podjetnosti, o
prepoznavanju te lastnosti kot ključne za
dobro življenje in blaginjo vseh v družbi.
Mislim, da v Sloveniji preprosto moramo priti
do točke, ko bomo skupaj razumeli, da je uspeh
zaželen; da to ni anomalija v družbenem sistemu,
ampak nekaj dobrega. Potem bo tudi prepoznan,
pripoznan, ustrezno nagrajen in promoviran.
Uspešni rojaki in sosedje bi nas morali motivirati,
da bi se po njih zgledovali in se od njih učili. Takrat
bomo tudi kot družba uspešnejši. Z uspehom bomo
bistveno bolj prepoznavni v globalnem kontekstu in
naša blagovna znamka bo vredna več. To pomeni,
da nam ne bo treba biti cenejši od konkurenčnih
držav oziroma bomo na neki točki lahko svoji
znamki postavili višjo ceno. To bi moral biti cilj.
talente, ki so uporabni na trgu dela, motivirani
in mednarodno konkurenčni. Izobraževalni
sistem bi moral biti izrazito agilen in odprt, kar
danes ni. Potrebujemo učinkovito prilagajanje
gospodarskim razmeram in okolju ter realnim
potrebam družbe.
Menim, da bi bilo nujno izvajati sistematične
projekcije pričakovanih potreb po kadrih glede na
stanje na trgu in v podjetjih – torej po posameznih
pričakovanih profilih za kadre za prihodnje
desetletje. To pomeni, da v katerega od fakultetnih
ali srednješolskih programov kakšno leto tudi
ne bi vpisovali novih študentov oziroma dijakov.
To seveda zahteva bistveno večjo fleksibilnost
sistema, saj govorimo o premikih delovnih mest.
A hkrati to tudi pomeni, da bi se profesorji
kakšno leto posvečali lastnemu razvoju in v
praksi preizkušali svoje nauke. Zadnje bi bilo na
vsakih nekaj let smiselno zahtevati v vsakem
primeru. Danes je znanje tri klike stran, otroci pa
potrebujejo aplikativne izkušnje. Ko svoje otroke
spremljam pri že davno preživetem memoriziranju
informacij za ocene, sem zgrožen. V tem, da
proizvajamo generacije nezaposljivih ali težje
zaposljivih ljudi, ki jih morajo nato podjetja
prekvalificirati, ni nobene koristi.
Ta cilj je nujen predpogoj za socialno državo,
o kateri govorimo. Najprej moramo ustvariti,
da bi lahko delili. Mar ne pozabljamo na to?
Socialno državo si moramo biti sposobni
privoščiti. Delimo lahko samo tisto, kar smo
ustvarili. Če bomo skupaj ustvarili več, bomo
lahko delili več, toda najprej se moramo na
razvojni krivulji premakniti na višjo točko, da
bomo to lahko storili. Ob naši dodani vrednosti
živimo celo zelo dobro, ker je porazdelitev
poslovnih učinkov še vedno precej egalitarna. S to
izjavo tvegam veliko nepriljubljenost, a Slovenija
je ena od najbolj egalitarnih družb sploh. To sicer
podpiram, a zavedati se je treba, da če bomo kot
skupnost hoteli imeti več in živeti bolje, bomo
morali tudi stimulirati in spodbujati podjetnost ter
krepiti sposobnost naših podjetij, da bodo še bolj
konkurenčna v mednarodnem okolju. Vrednost, ki
bo prišla iz tega, pa bomo lahko delili v skladu s
premislekom, kaj želimo doseči.
Imamo relativno visoko gospodarsko rast
in nizko brezposelnost, a po drugi strani
strukturno brezposelnost, saj podjetja na trgu
ne najdejo ustreznih kadrov. Podjetja sama
ustanavljajo izobraževalna središča, kjer
ustrezno usposabljajo kadre za svoje potrebe.
Kakšen je vaš pogled na izobraževalni sistem
v Sloveniji?
Izobraževalni sistem je treba nujno korigirati in
vzpostaviti zavedanje, da moramo proizvajati
Foto: Barbara Reya
29
Dodana vrednost
na zaposlenega:
52.480 €
Čista donosnost
kapitala:
17,1 %
Kapital:
1,17 mrd €
Čisti dobiček:
190 mio €
Število članov:
214
Naša odgovornost je ustvarjanje
boljše družbe – varne družbe.
Imamo čvrste temelje sodelovanja;
nič politike in predanost delu.
Marjan
Batagelj,
predsednik
SBC
Postanite tudi vi člani SBC,
kluba vrhunskih podjetnikov.
info@sbc.si
30
28 LET IZKUŠENJ
Član
Visoko
kakovostni
strojni elementi
na ključ
V skoraj treh desetletjih delovanja so v podjetju ECU, d. o.
o., ki nastopa na področju kovinostrugarstva, mehanike in
finomehanike, postali vrhunski strokovnjaki za obdelavo
kovin, kot so razna jekla, barvne kovine oziroma aluminij
ali medenina, po potrebi pa se lotijo tudi obdelave
plastičnih materialov.
V
njihovih proizvodnih
prostorih v Pesnici pri
Mariboru opravljajo
storitve, kot so univerzalno
struženje, CNC
struženje z gnanimi orodji in CNC
triosno, dva plus tri osno in pet
osno-simultano rezkanje, notranje
in zunanje brušenje, notranje,
zunanje, ravno in poševno ozobljenje
oziroma izdelava zobnikov in
verižnikov ter izdelava in montaža
manjših reduktorjev. Prav izdelava
reduktorjev je njihova posebnost.
Od načrta dO cinkanja
Za naročnika izvedejo celotno izdelavo
strojnih elementov, ki zajemajo
strojno obdelavo, kaljenje, nitriranje,
cinkanje, eloksiranje. Elemente izdelujejo
po načrtih stranke, pomagajo pri
konstruiranju, glede na želje pa tudi
sami naredijo načrte po naročnikovi
zamisli oziroma vzorcu.
Leta 2019 se je podjetje ECU d.o.o. preselilo v nove, sodobne proizvodne
prostore.
Le 5 OdstOtkOv prOizvOdnje
prOdajO dOma
»V podjetju ECU, kjer zaposlujemo
skoraj dvajset visoko usposobljenih
strokovnjakov za obdelavo kovin,
smo izvozno usmerjeni, saj kar 95
odstotkov proizvodnje prodamo na
trg Evropske unije. Naše izdelke lahko
torej najdete skoraj po vsej Evropi.
Največ jih izdelamo za nemški
trg in za svoje naročnike v Avstriji,
na Finskem in Irskem, trudimo pa se
prodreti tudi na trg Švice in Nizozemske.
Letno izdelamo okoli 3.000
različnih strojnih elementov – od
ležajev, zobnikov in ostalih elemen-
tov za mehanski prenos energije.
Naročila in posledično naša proizvodnja
iz leta v leto rastejo, zato smo
morali razširiti svoje proizvodne
zmogljivosti. Lani smo tako dokončali
in se preselili v nove, sodobne
proizvodne prostore,« pravijo v
pesniškem podjetju.
Promo
28 LET IZKUŠENJ
31
Storitve podjetja
ECU, d. o. o.
CNC struženje, univerzalno
struženje
CNC rezkanje
Notranje in zunanje brušenje
Notranje, zunanje, ravno in
poševno ozobljenje
Izdelava reduktorjev
ECU d.o.o. / Pesnica pri Mariboru 32 B, 2211 Pesnica pri Mariboru / www.ecu.si
Tel: +386/2/654 35 16 / Tel: +386/2/654 35 17 / GSM: +386/41-719-688 / E-mail: info@ecu.si
Prodamo 5-osni obdelovalni
center SPINNER U5-620
Stroj je letnik september 2018 in je še v garanciji.
• 5 osni univerzalni obdelovalni center
• Z integrirano 2 osno CNC mizo z nasprotnim ležajem
(obojestransko uležajanje)
• Z elektro zavoro osi mize
• Z direktnim sistemom merjenja v obeh oseh mize
• Nosilnost mize 500 kg
• Območje gibanja mize: B=-5° (-90°)/+100°
• Z grafičnim vmesnikom SIEMENS SHOPMILL/Operate
• 15˝barvni ekran
• Glavno vreteno 12.00Rpm
• ´In-Line Direktni pogon´: 19kW/121 Nm (10% ED)
• Hitri hodi v X/Y/Z oseh 48 m/min
• Pomiki osi X=620 mm, Y=520 mm; Z=460 mm
• Vpenjanje držal za orodja po standardu SK 40: DIN 69871a,
vlečni vijaki po DIN 69872A
• Izpihovanje vpenjalnega konusa na vretenu
• Visoko hitrostni 2-kraki menjalec orodji, 32 mestni
• Linearna vodila v vseh X/Y/Z oseh
• Merilne letve v X/Y/Z oseh za U? 620
• Nivelirni elementi vgrajeni v posteljo stroja
• Osvetlitev delovnega prostora
• Dokumentacija v digitalni obliki na CD-ROM
• Lakiranje dvobarvno RAL 7035/5008
• Visokotlačna črpalka 22 bar s samostojnim rezervoarjem in
parpirnim filtrom
Več informacij na 041 719 688, Ivan Koželj.
MODEL U5-620
krmilnik
SIEMENS 840 DE
hod X (mm) 620
hod y (mm) 520
hod z (mm) 460
hitri hodi X/Y/Z/ (m/min) 48
B os -5° (-90°) / + 110°
dimenzije 5 osne mize (mm) D = 650 / snemljiva na D = 500
max. obremenitev 5 osne mize (kg) 500
VRETENO
tip vretena
in-line
max. št. vrtljajev (1/min) 12.000
vpenjalni konus SK 40
moč vretena (kW) 19
vrtilni moment (Nm) (10% ED) 121
MENJALNIK ORODIJ
število orodij 24 (opcija 32,54)
max. premer (mm) 80
menjava preko 2 krakega menjalnika
da
32
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
Foto: Shutterstock
Med
digitalizacijo in
koronavirusom
Digitalizacija, kadri, tuji
trgi – skupni izzivi za
različne panoge v letu
2020. Štrene že meša
koronavirus.
Avtorica: Katarina Pernat
Podjetja iz povsem različnih panog za
letos napovedujejo spoprijemanje z
nekaterimi podobnimi izzivi, svoje
pa bodo dodale še aktualne razmere,
tudi oskrba z električno energijo in
izid volitev v ZDA.
1Pomanjkanje kadra
»Eden izmed izzivov informacijske tehnologije
je pridobivanje vrhunskih sodelavcev, saj je
trg zaposlitev v naši panogi zelo konkurenčen.
Nanj se pripravljamo tako, da plodovito sodelujemo
s fakultetami in smo aktivno prisotni
na zaposlitvenih sejmih, ter predvsem tako, da
mladim že v času študija prek študentskega
dela omogočamo poglabljanje znanja tudi v
praksi,« pojasnjujejo v XLAB-u in dodajajo, da
s spodbudnim okoljem, programi mentorstva
in močno kulturo podjetja skrbijo, da mladi tudi
ostanejo in kariero razvijajo pri njih.
2Digitalna transformacija
Drugi velik izziv predstavlja digitalna transformacija,
ki omogoča optimizacijo poslovanja.
V XLAB-u menijo, da se podjetja takšnega
izziva pogosto lotijo s tehnološkega vidika,
pozabijo pa na organizacijske spremembe,
ki so za uspešno preobrazbo celotne organizacije
nujne: »Tu mora zato IT-panoga, ki se
ne osredotoča več zgolj na prodajo tehničnih
rešitev, vnašati dodano vrednost in se povezovati
z drugimi področji. Ključen izziv, ki je
pred nami, je sprememba fokusa, ki se seli na
uporabnika: razumevanje njegovih potreb in
Izzivi 2020
33
uvajanje tehnologije, ki rešuje njegove specifične
težave.«
Da je razširjanje digitalizacije in s tem
transformacija poslovanja eden izmed največjih
izzivov IT-panoge, se strinjajo tudi v podjetju
Genis. »Gre za pomemben razvojni premik v
poslovanju, morda največjega v zadnjih 40 letih.
Temu mora seveda slediti celotna IKT-panoga
kot tista, ki takšen razvoj pravzaprav omogoča,«
poudarja Ana Štefančič, direktorica operacij
v podjetju Genis, in izpostavlja, da zdaj digitalizacije
ne spodbujajo več ponudniki IKT, pač
pa uporabniki: podjetja, druge organizacije in
potrošniki. Velik izziv predstavlja notranja digitalizacija,
ki spreminja utečene načine vodenja
in dela.
Tudi na področju gradnje in pametnih
domov se bodo spoprijemali z izzivi digitalizacije.
»Digitalizacija je neizogibna in nujna,
če želimo ostati konkurenčni na evropskem
trgu. Z digitalizacijo imam v mislih veliko več
kot le brezpapirno poslovanje. Gre za spreminjanje
poslovnih modelov in procesov. Treba
bo izkoristiti vse nove poslovne priložnosti, ki
jih prinaša – stranke zahtevajo neprekinjeno
razpoložljivost, preprost dostop do informacij
Digitalizacije ne
spodbujajo več ponudniki
IKT, pač pa uporabniki.
Ana Štefančič, direktorica
operacij v podjetju Genis
in razumljivo uporabniško izkušnjo. Tisti, ki se
bodo hitreje in uspešneje digitalno transformirali,
se bodo seveda učinkoviteje prilagajali
na spremembe, ki se danes dogajajo s silovito
hitrostjo, s tem pa bodo pridobili tudi pomembno
konkurenčno prednost,« pojasnjuje Trivo
Krempl iz podjetja AJM.
Na področje digitalizacije sega še en
njihov izziv – razvoj energetsko učinkovitega
stavbnega pohištva nove generacije. Potreben
bo razmislek o tem, kako lahko okna in vhodna
vrata ob pomoči sodobnih pametnih tehnologij
še izboljšajo naše bivanje, in prispevajo
k energetski učinkovitosti doma ter s tem k
trajnostnemu razvoju naše družbe. Tretji izziv
za podjetje pa je internacionalizacija, s katero
želijo doseči kontinuiteto poslovanja in dolgoročno
vzdržnost podjetij.
FINING D.O.O. | Ferrarska 17, SI-6000 Koper, Slovenija | T +386 5 630 3100 | E fining@fining.si
MEMBER OF:
MEMBER OF:
MEMBER OF:
FINING D.O.O.
Ferrarska 17, SI-6000 Koper, Slovenija
T +386 5 630 3100, E fining@fining.si
FINING D.O.O.
Ferrarska 17
SI-6000 Koper
Slovenija
T +386 5 630 3100
E fining@fining.si
• Carinsko posredovanje
• uvoz
• izvoz
• tranzit
• poenostavljeni postopki (predcarinjenje
in carinjenje 24/7)
• poročanje o carinskem statusu tovora,
asistiranje pri inšpekcijskih pregledih
• “fiskalno” uvozno carinjenje za podjetja
iz drugih držav članic Evropske skupnosti
• poročila Instrastat
• Davčno zastopanje
• poročanje FURS
• Pristaniška logistika
• zagotavljanje vhodne in izhodne
pristaniške dokumentacije za zabojnike
(kontejnarje), tovornjake, vlake, ladje
• priskrbovanje potrdil o pričvrščevanju
in kakovosti tovora
• organiziranje polnjenja in praznenja
zabojnikov
• priprava transportnih listin
• poročilo o zalogah, stanju tovora in
svetovanje
• naročanje zabojnikov
• priprava tovora za transport
• koordiniranje projektnih tovorov
• posredovanje pri oskrbi ladij
• pregled tovora
• ostale storitve povezane s tovorom
pristaniški špediterji
in carinski posredniki
34
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
Pri podjetju Armat pa poleg zagotavljanja
zadostnega števila usposobljenih delavcev
in ohranitve ključnih kadrov izziv vidijo tudi v
zagotavljanju ustreznega obsega poslov.
Janez Janko Kodila, lastnik in direktor
podjetja Kodila, tako kot njegovi sogovorniki
med največji izziv letošnjega leta postavlja digitalizacijo
podjetja, temu pa sledijo prisotnost
na tujih trgih, uveljavitev blagovne znamke v
sosednjih državah, kadrovanje, izobraževanje
ter razvoj izdelkov in embalaže.
Ena od ključnih tem leta
2020 bo zagotovo energija,
poudarjajo v KLS Ljubno.
3Umetna inteligenca in etičnost
Še eden od izzivov, s katerim se bo letos spopadla
IT-panoga, je vseprisotna umetna inteligenca
in vprašanje etičnosti; vzpostaviti bodo
morali ustrezne sisteme pridobivanja podatkov
ter nepristranske algoritme.
»Vse bolj zahtevne in prikrite kibernetske
grožnje, ki predstavljajo tveganje za neprekinjeno
poslovanje organizacij, bomo naslavljali
z najsodobnejšimi tehnologijami z vpeljanimi
koncepti umetne inteligence,« napoveduje
Rajko Novak, direktor podjetja Smart Com.
4Izzivi nekonkurenčnega okolja
V podjetju KLS Ljubno se bodo letos ukvarjali
predvsem z vprašanji, kako si zagotoviti
naročila, kako pridobiti nov kader in kako
zadržati proizvodnjo v Sloveniji, kar je povezano
s poslovnim okoljem v državi. »Ena od
ključnih tem leta 2020 bo zagotovo energija:
ali bomo imeli v Sloveniji med letoma 2021 in
2040 dostopno, zanesljivo (stabilno) oskrbo s
cenovno konkurenčno električno energijo? Če
odgovor ne bo jasen da, bo proizvodnja začela
zapuščati naše kraje. Slovensko družbeno in
ekonomsko okolje ni dovolj konkurenčno, zato
se mora celotna slovenska družba usmeriti v
povečevanje konkurenčnosti na vseh ravneh.
Brez konkurenčnega okolja ne moremo pričakovati
konkurenčnih podjetij,« opozarjajo v
podjetju KLS Ljubno.
T.P.G. = Trust, Personal care and Global presence
Podjetje T.P.G. Logistika d.o.o. je zasnovano in deluje po načelih, kateri
so razvidni že iz samega imena podjetja, in sicer:
• na osnovi zaupanja strank (Trust),
• osebnega odnosa ter skrbnega prizadevanja do kvalitete naših
storitev (Personal care)
• in seveda z globalno prisotnostjo s katero zadovoljujemo celovito
pokritost storitev »door to door« (Global presence)
Smo dinamično hitro rastoče podjetje z izkušenim kadrom, ki s svojim
znanjem in prizadevanjem strmi, da svojim komitentom poišče vedno
najugodnejši ter najhitrejši način transporta. Na osnovi profesionalnosti
in izkušenj pridobljenih skozi leta nudimo optimalne rešitve ter
najkonkurenčnejšo ponudbo.
ZAKAJ TPG ?
• Ker smo dovolj veliki, istočasno pa dovolj majhni in fleksibilni za
hitre odločitve ter hiter odziv.
• Ker smo uspešno podjetje z 8 % letno rastjo, kar dokazuje, da nam
vedno več strank zaupa in raste z nami.
• Ker smo med vodilnimi logisti v Sloveniji po količini
pretovorjenih kontejnerjev
• Ker smo prisotni po celem svetu v sklopu naših logističnih združenj
• Ker nudimo odličnost, katero jamčimo tudi s standardi ISO 9001-
2015 (Certificate No:164956-2014-AQ-HRV-RvA)
ter AEO (Certificate IAEOCSI001000201131967)
Osnovne storitve:
• Organizacija ladijskih, zbirniških, avio ter kamionskih prevozov
• Skladiščenje ter distribucija blaga
• Uvozno ter izvozno carinjenje znotraj podjetja
(z lastno carinsko garancijo)
• Svetovanje strankam s skupnim doseganjem optimalnih rešitev
S hčerinskim podjetjem T.P.G. Agent d.o.o. nudimo možnost najema oz.
rezervacije ladij za projektni, razsuti in kosovni tovor. Specializirani smo
tudi za hitro pokvarljivo blago ter ostali temperaturno občutljivi tovor, pri
čem predstavljamo enega največjih partnerjev Luke Koper d.d.
www.tpg.si
T.P.G. Logistics ltd. | Vojkovo Nabrežje 30 A, 6000 Koper - SI | Tel.: +386 5 663 89 00 | Fax: +386 5 663 89 08 | info@tpg.si
Izzivi 2020
35
5Kako bo na proizvodnjo vplival koronavirus?
Pri podjetju Akrapovič poudarjajo, da med
izzivi ne morejo mimo vprašanj, povezanih s
trenutnimi razmerami na Kitajskem – kako
se bo Kitajska odzivala z vidika potrošnje ter
kako bo koronavirus vplival na proizvodnjo
in dobavljivost nekaterih sestavnih delov, na
primer katalizatorjev: »Vprašanji, povezani
s kratkoročno prihodnostjo, pa sta tudi, kaj
bodo prinesle letošnje volitve v ZDA in kakšen
bo trgovinski sporazum med Evropsko unijo
in Združenim kraljestvom.« V letu 2020 bodo
izzivi podjetja Akrapovič povezani z vpeljavo
pomembnih novih produktov na trg.
Direktor podjetja Polycom Iztok
Novak poudarja, da se bodo morali prilagajati
spremembam povpraševanja
okolja, kot izziv pa vidi elektrifikacijo
avtomobilske industrije ter paradigmo
v industriji 4.0.
6Unikatni programi
»Kako obdržati kvaliteten potovalni servis
po optimalni ceni, ohranjati zaupanje stalnih
gostov in pridobivati nove?« je izziv, s katerim
se pri turistični agenciji Palma srečujejo vsako
leto. Veliko pozornosti bodo letos posvetili
vzpostavitvi vseh mediteranskih in drugih
počitniških destinacij, ki so vezane na letalske
odhode iz Slovenije. »Med največjimi izzivi letošnjega
leta je ponudba drugačnih, unikatnih
programov, ki so vezani na tiste destinacije, kamor
bi potnik le težko oziroma s precej napora
prišel sam (arabske destinacije, Skandinavija,
Baltik …),« razkrivajo.
V podjetju AKRAPOVIČ letošnje izzive
povezujejo z aktualnimi razmerami na
Kitajskem, izidom volitev v ZDA in obliko
sporazuma med EU in VB.
36 2
Član
HYLA –
najboljši
sesalnik
na svetu!
Hyla je vodilni svetovni
proizvajalec v segmentu
sesalnikov na vodni
filter. Odlikuje ga
centrifugalni separator,
ki omogoča čiščenje zraka s pomočjo
vode. Razvili smo ga med prvimi na
svetu in ga tudi patentno zaščitili.
Naš cilj je nenehno izboljševanje,
razvijanje in inoviranje sesalnika, da
bi tako lahko prispevali k zavedanju o
pomenu čistega okolja po celem svetu.
Zato nenehno spremljamo trende
na trgu in jih, prav skozi inovacije in
razvoj novih rešitev, tudi pomembno
sooblikujemo. Hyla tako združuje v
prihodnost usmerjeno tehnologijo,
vrhunsko kakovost, prijaznost do
okolja in varnost pri uporabi izdelka.
Vrhunska tehnologija
Srce našega sesalnika je centrifugalni
separator, ki se vrti z 25000 vrtljaji na
minuto. Idejo zanj smo našli v osupljivem
naravnem pojavu – vodnem
vrtincu. Ko zrak in umazanija vstopita v
posodo sesalnika z vodo, centrifugalni
separator ustvari vodni vrtinec, kjer se
mešajo voda, zrak in umazanija. Edinstvena
tehnična rešitev – vodni filter s
centrifugalnim separatorjem – poskrbi,
da se v vodo ujamejo in tam ostanejo
tudi najbolj droben prah in mikro
delci, ki v običajnih sesalnikih prehajajo
skozi luknjice v papirnatih ali tekstilnih
vrečkah. Po sesanju vodo z umazanijo
iz sesalnika preprosto odlijemo. Tako
kot dež očisti zrak v naravi, tako Hyla
očisti zrak v vašem domu.
naraVa V Vašem domu
Zaradi čedalje večje onesnaženosti
okolja in prostorov ima vedno večje
število ljudi težave z alergijami
in obolenji dihal. Na onesnaženost
zunaj žal sami ne moremo bistveno
vplivati, lahko pa veliko naredimo za
okolje doma. Zato se povpraševanje
po učinkovitejših sesalnikih izredno
povečuje. Hyla ima dokazano ugoden
vpliv na reševanje težav z alergijami,
poleg tega pa pozitivno vpliva na dobro
počutje. Z uporabo Hyle se lahko
izboljša kakovost življenja in zdravja v
vašem domu.
98 % proizVodnje V izVoz
Hyle ne boste našli na policah
trgovin. Prodaja poteka po sistemu
direktne prodaje, ki kupcu zagotavlja
osebno izkušnjo uporabe in podrobno
seznanitev z načinom delovanja in
prednostmi uporabe našega sesalnika.
KOLEKTIV HYLA, d. o. o.
Za direktno prodajo Hyle v več kot
70 držav sveta skrbi več kot 6000
prodajnih zastopnikov. Danes ima
Hyla v svetu 30-odstotni tržni delež,
od tega na tujih trgih ustvarimo 98 %
vseh prihodkov.
V 30 letih uspešnega lastnega razvoja,
proizvodnje in usmerjenosti v izvoz
smo v sodelovanju s partnerskim podjetjem
Hyla International, ki ima sedež
v Nemčiji in skrbi za razvoj in širitev
prodajne mreže po celem svetu,
ustvarili vodilni proizvod, ki je danes
sinonim za kakovost in inovativnost.
Od skromnih začetkov in ustanovitve
podjetja leta 1990, ko sta slovenska
inženirja Janez Pogačar in Doro
Erjavec v garaži razvila prvi prototip
sesalnika na vodni filter, letos mineva
že 30 let. Obseg dela se iz leta v leto
nenehno povečuje, z njim pa tudi potrebe
po novih zaposlenih. Hyla tako
danes zaposluje že 57 ljudi. Hyla uspešno
in dolgoročno sodeluje z več kot
40 kvalitetnimi in zanesljivimi slovenskimi
podjetji. Ta podjetja, med drugim
Domel, Kolektor ATP, Plasta, SEP, Orkaplast,
Belplast, Kimi, Cablex, Karbo,
Imas, Penca, predstavljajo pomembno
mrežo dobaviteljev in prispevajo tudi h
kakovosti našega izdelka.
Promo
37
38
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
Koronavirus
prepolovil
povpraševanje
Ali bo koronavirus pustil
posledice tudi na poslovanju
slovenskih podjetij, ni več
vprašanje. Zamude bodo
prinesle višje stroške.
Avtorica: Katarina Klepec Kovač
iz Kitajske
so se znižala na 50
odstotkov v primerjavi
z rednimi naročili za
izdelke, ki jih Polycom
»Naročila
neposredno dobavlja
Kitajski,« je povedal Iztok Novak, direktor
podjetja Polycom.
Njihove stranke iz Evropske unije, ki so
vezane na kitajski trg, pa so znižale napovedi
povpraševanja za okoli šest odstotkov v
primerjavi z napovedmi, ki so jih za enako obdobje
(od februarja do aprila letos) podali januarja.
V podjetju Kovis večjih posledic zaradi
koronavirusa niso občutili: »Prišlo je do manjših
zamikov naročil za par mesecev naprej in
prestavitev sestanka. Zanimivo pa je bilo, da nam
je Pošta Slovenije zavrnila pošiljko (kuverto) z
obvestilom, da do nadaljnjega na Kitajsko ne
dostavljajo pošte.«
Tudi v prihodnje večjih izpadov ne
pričakujejo, z dobavitelji niso vezani na kitajski
trg, proizvodnjo izdelkov pa bodo prilagodili
potrebam svojih kitajskih kupcev: »Za zdaj zaradi
dobre pokritosti z naročili izpadi ne vplivajo na
naše poslovanje.«
Koronavirus je
korenito posegel v
vsakdanje življenje
tudi v Evropi.
Odpovedali odpreme že
naročenega
»Posledice virusa so na Kitajskem že
zdaj zelo velike, življenje je tam obstalo.
Javni prostori, trgovine, restavracije in
celo ulice so prazne, zato so se nakupi
neživilskega blaga ustavili. Naši kupci so
tako odpovedali odpreme že naročenega
blaga in novih naročil ni,« pojasnjuje direktor
podjetja Alpod Matjaž Štefan.
Koronavirus, ki ga je Svetovna zdravstvena
organizacija konec januarja razglasila za globalno
grožnjo javnemu zdravju, je za več tednov zaprl
tovarne na Kitajskem. Te so se sredi februarja
počasi spet začele odpirati, vendar pogosto z
okrnjenim številom delavcev.
»več je možnosti za življenje
s koronavirusom kot pa brez
gospodarskih aktivnosti, ki
ustvarjajo prihodke in potrebne
zaloge za življenje.« Iztok Novak
Foto: Shutterstock
Kako se bo izteklo?
Kot pišemo v članku z nasveti za strateško
nabavo surovin (str. 42), je koronavirus vidno
vplival na cene surovin – te so od pojava
virusa zašle v padajoči trend. Vendar pa Senad
Oraščanin, direktor podjetja Slometal, meni, da
bodo po umiritvi koronavirusa na Kitajskem in
ponovnem zagonu njihovega gospodarstva cene
surovin sicer začele rasti, a bodo mnogi evropski
proizvajalci in drugi, ki imajo dobavitelje iz
Kitajske, utrpeli zastoje v dobavah.
Da lahko pričakujemo zastoje, se strinja
tudi Matjaž Štefan: »Dobave blaga bodo zamujale
štiri tedne ali več. Tudi pri prevozu blaga v Evropo
so nastale težave, tako da se določene pošiljke
zamikajo za enega od štirih tednov. Vse to bo
močno vplivalo tudi na poslovanje v Evropi, kjer
bodo zamude v proizvodnih in trgovskih podjetjih
povzročale precej težav in višje stroške.«
»Pričakujemo, da si bodo kitajski posli
opomogli, saj je več možnosti za življenje
s koronavirusom kot pa brez gospodarskih
aktivnosti, ki ustvarjajo prihodke in potrebne
zaloge za življenje,« pa je sklenil Iztok Novak.
39
STE ZAŠČITENI PRED
KIBERNETSKIMI NAPADI?
Vsak dan po omrežju potuje ogromna količina različnih podatkov, ti pa imajo danes
veliko tržno vrednost. Zato so podjetja izpostavljena vdorom ter krajam in zlorabam
podatkov. Poskrbite za ustrezno zaščito in nadzorujte vsa tveganja kibernetskih
napadov s pomočjo Operativnega centra kibernetske varnosti Telekoma Slovenije.
OPERATIVNI CENTER KIBERNETSKE VARNOSTI TELEKOMA SLOVENIJE ZAGOTAVLJA:
ZNIŽEVANJE OPERATIVNIH
TVEGANJ POVEZANIH S
KIBERNETSKO
VARNOSTJO
DOSEGANJE IN OHRANJANJE
SKLADNOSTI S STANDARDI IN
REGULATIVO
+ +
ZAZNAVANJE VARNOSTNIH
DOGODKOV, ODZIVANJE,
OMEJITEV IN POVRNITEV
PODATKOV IN STORITEV
OPERATIVNI CENTER
KIBERNETSKE VARNOSTI
TELEKOMA SLOVENIJE
OMOGOČA VIŠJO RAVEN
VARNOSTI OB NIŽJIH
STROŠKIH.
www.telekom.si/poslovni
40
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
Brexit –
strah pred
protekcionizmom
RLS je že ustanovil distribucijski
center na Irskem, v Vitransu
omenjajo tudi možnost
podaljšanja prehodnega obdobja
do leta 2022.
Avtor: Aleksander Kolednik
Velika Britanija je 31. januarja po
številnih zapletih le naredila
zgodovinski korak in izstopila
iz Evropske unije (EU).
Kljub zagotovilom
politike negotovost ostaja
Zaradi negotovosti, ki jo prinaša brexit, se mnogi
bojijo, da se bodo gospodarski odnosi ohladili.
Kljub zagotovilom politike, da bo naredila vse za
prost pretok blaga in storitev, obstaja strah pred
protekcionizmom in uvedbo carin, kar bi lahko za
nekatera slovenska podjetja pomenilo zmanjšanje
prihodkov z naslova izvoza na Otok ali pa celo
popolno izgubo tega trga.
Med podjetji, ki poslujejo z Veliko Britanijo,
je tudi RLS merilna tehnika, ki ga vodi direktor
Janez Novak. Podjetje razvija, prodaja in trži
napredne magnetne dajalnike pomika in zasuka,
ki so vgrajeni v zahtevne aplikacije na področju
medicine, robotike, solarne tehnologije in
tiskarske industrije.
Pripravili so se na različne scenarije
Izvoz v Veliko Britanijo predstavlja nekaj
odstotkov njihove prodaje, hkrati pa prek
partnerskega britanskega podjetja Renishaw plc
distribuirajo svoje proizvode na trge v Evropi in po
svetu, zato se aktivno ukvarjajo s problematiko
brexita.
Ker dolgo ni bilo znano, ali bo brexit
izveden z dogovorom z EU ali brez njega, so
pripravili različne scenarije operativne izvedbe
svojega poslovanja glede na način izstopa.
Izzivi 2020
41
Večjega padca ne pričakujejo
»Naše partnersko podjetje Renishaw plc je na
Irskem vzpostavilo distribucijski center, prek
katerega bo potekala distribucija njihovih in
naših proizvodov med EU in Veliko Britanijo.
Poleg tega smo v tesnem stiku s končnimi kupci,
spremljamo njihove napovedi prodaje in temu
ustrezno načrtujemo zaloge materialov in končnih
proizvodov. Glede na položaj bomo te zaloge
ustrezno povečali, da lahko ublažimo morebitne
motnje v preskrbovalni verigi,« so svoje priprave
na brexit opisali v RLS.
V podjetju so sicer optimistični, da
se bo EU in Veliki Britaniji uspelo dogovoriti
o sklenitvi trgovinskega sporazuma, ki bo
omogočal nemoteno poslovanje podjetij, zato
ne pričakujejo večjega ali dlje trajajočega padca
prihodkov.
Janez Novak,
RLS merilna
tehnika
V podjetju Vitrans opažajo ohlajanje
trga
Razmere na Otoku pozorno spremlja tudi podjetje
Vitrans, ki se ukvarja z mednarodnimi prevozi
kompletnih in kosovnih pošiljk po skoraj celotni
Evropi.
»Opažam, da se je trg zelo ohladil,
predvsem angleški,« nam je pojasnil direktor
podjetja Jernej Vidic in dodal, da bi se prehodno
obdobje po nekaterih informacijah lahko
podaljšalo tudi do leta 2022. Uvedbe carin ne
pričakuje.
Če bo treba, se bodo preusmerili
»Kdor izvaža v Veliko Britanijo, bo to še vedno
počel, saj je bila tretji največji trg v Evropski uniji.
Če pa bo treba, se bomo preusmerili na druge trge
ali pa zmanjšali floto vozil,« je izpostavil.
Dodal je, da na poti v Veliko Britanijo za
Vitransove prevoznike največji izziv predstavljajo
begunci, ki jih napadajo že v Belgiji. Pri tem jim
pogosto uničijo blago in povzročijo poslovno
škodo. Kot pravi, zaradi beguncev plačujejo tudi
visoke kazni, ki znašajo do 300 britanskih funtov
oziroma do 355 evrov na begunca.
Jernej Vidic,
Vitrans
Jim bo uspelo izpogajati
prostotrgovinski sporazum?
S koncem januarja se je začelo prehodno obdobje,
ki bo trajalo do 31. decembra letos in v katerem
bosta EU in Velika Britanija poskušali doseči
dogovor o novi ureditvi na različnih področjih, med
katerimi je tudi trgovina.
Ali bo obema stranema uspelo izpogajati
obsežen prostotrgovinski sporazum, je
pomembno tudi za našo državo, saj je v Sloveniji
okoli 4500 podjetij, ki uvažajo iz Velike Britanije,
je za Slovensko tiskovno agencijo pred kratkim
povedala britanska veleposlanica v Sloveniji
Sophie Honey.
Obseg poslovanja med državama
presega milijardo evrov na leto
Blagovna menjava med državama je po podatkih
agencije za spodbujanje podjetništva Spirit leta
2018 znašala milijardo in 17 milijonov evrov.
Od tega smo v Veliko Britanijo izvozili za 575
milijonov evrov blaga, predvsem električnih
strojev in opreme, naprav za snemanje slike
in zvoka ter pohištva. Na drugi strani smo z
Otoka uvozili za 442 milijonov evrov blaga, zlasti
mineralna goriva in olja, bituminozne snovi ter
električne stroje in opremo.
V zadnjih letih je obseg slovenskega
trgovanja z Združenim kraljestvom naraščal.
Lani se je tako s 757 milijoni evrov že septembra
močno približal celoletni blagovni menjavi v letu
2014, ki je znašala 774 milijonov evrov.
42
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
Foto: Shutterstock
Recept za
uravnavanje
stroška surovin
Pri nabavi strateških
surovin za
proizvodnjo zakupite
med 50 in 75 odstotki
letne količine.
Avtorja: Jan Tomše, Marko Vidrih
Vsi nepredvidljivi dogodki, kot
je koronavirus, ki je ohromel
Kitajsko, vidno vplivajo na
cene surovin. Kitajska je danes
ena največjih gonilnih držav v
svetovnem gospodarstvu, zato
tudi na področju surovin čutimo ohlajanje.
Od izbruha koronavirusa na Kitajskem so
cene surovin v padajočem trendu. Nikelj, ki je
v začetku januarja trgoval s 14.000 dolarjev na
tono, trenutno trguje s 13.150 dolarjev na tono.
Prav tako so padle vse ostale surovine, kot so
baker, aluminij, cink in svinec.
Tudi nafta ni ostala imuna na koronavirus in se je
od začetka januarja pocenila. Rast se je povečala
le pri zlatu, saj se je njegova cena z 42.000 evrov
za kilogram zvišala na 46.000 evrov za kilogram.
Cene pod vplivom špekulacij
Trg surovin je poleg globalnega gospodarskega
geopolitičnega in drugega dogajanja v precejšnji
meri izpostavljeni špekulacijam velikih skladov
in drugih igralcev iz držav, kot so ZDA, Rusija,
Kitajska, Združeni arabski emirati in Turčija.
Tako pravi Senad Oraščanin, solastnik in
direktor podjetja Slometal, ki se ukvarja s prodajo
izdelkov in polizdelkov barvne in črne metalurgije
na debelo in na drobno. Za slovenske izvoznike
so med najpomembnejšimi surovinami železova
ruda, nikelj, krom, ferokrom in nafta (polimeri).
Od leta 2001 dalje so cene surovin bistveno
bolj nepredvidljive, saj se močni igralci zavedajo,
da lahko vlaganje v surovine zaradi dnevnega
nihanja cen prinaša precejšnje zaslužke,
pojasnjuje Oraščanin. Dogajanje na surovinskih
trgih in trgih polproizvodov danes zaznamujejo
43
44
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
trgovinska zaostrovanja in uvedbe dodatnih carin,
kar pomembno vpliva na globalne dobavne verige,
v katerih imajo surovine sestavno vlogo.
Oraščanin to ilustrira s primerom: »ZDA
so uvedle 25-odstotne carine na uvoz nerjaveče
pločevine, vendar z lastno proizvodnjo lahko
pokrijejo le 40 odstotkov potreb po nerjaveči
pločevini. Tako mora na primer ameriški
proizvajalec hladilnikov v EU kupiti nerjavečo
pločevino, za uvoz katere plača 25-odstotno
carino, kar pomeni, da ima kot proizvajalec dražje
izhodišče od neameriških proizvajalcev.«
Kako velesile dvigujejo cene surovin
na svetovnih trgih
Po poročanju uradne kitajske statistične službe je
Kitajska septembra lani uvozila za več kot sedem
milijonov ton niklja. Medtem je povpraševanje
po niklju vsak mesec izjemno naraščalo, kar je
povzročilo rast cene te surovine. Po navedbah
Mednarodnega foruma za nerjaveče jeklo (ISSF)
se je svetovna poraba nerjavečega jekla, katerega
sestavni del je nikelj, povečala za 2,4 odstotka, na
Kitajskem pa za 8,6 odstotka. Trend kaže, da se
bo v letu 2020 povpraševanje po niklju na svetovni
ravni okrepilo za 4,4 odstotka, na Kitajskem pa
za 7,2 odstotka. Po oceni tržnih virov bo vrzel pri
oskrbi z nikljem, ki se poleg proizvodnje nerjavečega
jekla uporablja tudi pri izdelavi baterij in magnetov,
do leta 2020 znašala približno osem milijonov ton
te surovine. To kaže na njen strateški pomen na
svetovnem trgu.
Kupujte previdno in
odgovorno
Senad Oraščanin podjetjem, ki za proizvodnjo
stalno potrebujejo določeno surovino ali več
surovin, pri nakupu svetuje:
1Zakupite 50 % oziroma 75 % letne količine
surovine
Tako podjetju ostane 25 oziroma 50 odstotkov
rezerve, če cene surovin padajo oziroma
rastejo. Podjetje lahko tako fiksira preostalo
količino in uravnava nabavno ceno surovine.
Primer: proizvajalci PVC-profilov za okna
kupujejo surovino za njihovo proizvodnjo.
Konec leta (novembra ali decembra) morajo fiksirati
ceno nabavne surovine za novo poslovno
leto. Če je nabavna cena za proizvajalca
oken ustrezna oziroma sprejemljiva in lahko s
tem doseže dobre prodajne cene, morda celo
nižje od prejšnjega leta, Oraščanin
priporoča nakup 75
odstotkov surovine. Tako še
vedno ostane 25 odstotkov
nefiksirane cene surovine,
kjer lahko proizvajalec svojo
nabavno ceno izboljša. »Pri
višji nabavni ceni surovine pa
priporočam 50 odstotkov zakupa
surovine. S tem imamo
večjo možnost, da uravnavamo Senad Oraščanin,
nabavno ceno, če pride do
direktor podjetja
Slometal
padca cene surovin,« poudarja
Oraščanin.
2Ves čas analizirajte cene, saj boste tako na
dolgi rok kupovali ugodneje
Vsak proizvod ima svojo tržno vrednost, ki jo
lahko spremljamo 10 let in naredimo analizo
cene; enako velja za surovino, ki jo potrebujemo
za izdelavo tega proizvoda. Cene
nerjavečega jekla so na 12-mesečnem grafu
od januarja 2019 v padajočem trendu, saj vsi
proizvajalci nižajo cene, ker nimajo zapolnjenih
naročil. Tako lahko vidimo, da cene surovin
uravnavata trg in špekuliranje.
Analiza je sestavni del nabavnega postopka,
kadar uporabljate surovine v proizvodnih
procesih. Priporočljivo je, da za izhodišče vzamete
cene surovin v desetih letih in ugotovite
najnižjo ceno, po kateri ste jih kupovali v tem
obdobju. Primerjava preteklih cen z današnjimi
bo v pomoč pri doseganju ugodne povprečne
nabavne cene.
Primer: za proizvajalca nerjavečih cevi je
bila v zadnjem desetletju najugodnejša cena
trakov kakovosti 304 2B 2 mm med 1,65 in 1,7
evra za kilogram. Po drugi strani pa dobavitelj
trenutno ponuja trakove po ceni 2,15 evra za
kilogram, kar je za 25 do 30 odstotkov višja
cena od najnižje cene v analiziranem obdobju.
»V tem primeru bi svetoval kupiti samo 50
odstotkov letne količine, saj bo cena dodatno
padla zaradi ohlajanja industrije, ki se je začelo
januarja 2019,« meni Senad Oraščanin.
Surovine
45
ZVOK
ZMOGLJIVOSTI
Akrapovičev izpušni sistem, preizkušen na dirkališču, ne navdušuje samo s svojo zmogljivostjo, ampak je tudi vizualno privlačen. Kakovost, ki jo lahko
vidite, slišite in občutite, je plod mojstrske izdelave, vrhunskega tehnološkega znanja in uporabe inovativnih materialov.
Izpušni sistem za Ferrari 488 GTB / 488 Spider / Slip-On Line (Titan)
S homologacijo ECE
Akrapovič d.d.
Malo Hudo 8a, 1295 Ivančna Gorica / www.akrapovic.com
46
SBC | Izzivi 2020 | Februar 2020
Foto: Shutterstock
Podjetja bodo
v 1. polletju
iskala 31.600
kadrov
V Sloveniji sta platformi Facebook in
LinkedIn ključni pri privabljanju in
iskanju novih kadrov, predvsem za profile
fizičnih delavcev ali tako imenovanih
modrih ovratnikov (Facebook) in za
najvišje položaje (LinkedIn).
Avtorica: Katarina Klepec Kovač
Glede na raziskavo Napovednik
zaposlovanja Službe za analitiko
Zavoda RS za zaposlovanje
bodo delodajalci letos
najpogosteje iskali voznike
težkih tovornjakov in vlačilcev,
varilce, zidarje, delavce za preprosta dela
v predelovalni industriji, kuharje, vojake,
natakarje, elektroinštalaterje in orodjarje.
Ti poklici se že dalj časa pojavljajo v skupini
deficitarnih poklicev. Njihovi podatki kažejo,
da bodo delodajalci v prvi polovici leta 2020
iskali 31.600 delavcev. »Delodajalci večinoma
iščejo delavce zaradi nadomeščanj (upokojitve,
porodniški dopusti ter dopusti za nego in varstvo
otrok, odhodi delavcev), delno pa tudi zaradi
večjega povpraševanja po izdelkih ali storitvah
oziroma širitve dejavnosti,« pojasnjujejo na
zavodu.
Najbolj iskani lani
V Adeccu so v preteklem letu iskali predvsem
profile, kot so inženir tehničnih strok, finančnik,
IT-strokovnjak, delavec v proizvodnji, CNCoperater,
skladiščnik, operater klicnega centra,
delavec v farmacevtski industriji ter prodajnik
oziroma komercialist. Pri Zavodu RS za
poslovanje pa je bilo med prostimi delovnimi
mesti, ki so jih delodajalci sporočili zavodu, največ
povpraševanja po delavcih za preprosta dela v
predelovanih dejavnostih; čistilcih strežnikih,
gospodinjskih pomočnikih v uradih, hotelih in
drugo; voznikih težkih tovornjakov in vlačilcev;
zidarjih in natakarjih.
Izzivi 2020
47
Iščite kulturno ujemanje!
Pri iskanju novega sodelavca so seveda
pomembne izobrazba in izkušnje, a pri Adeccu
svetujejo, da bodite pozorni tudi na kulturno
ujemanje podjetja in kandidata. Nov zaposleni bo
postal del tima, zato je pomembno, da deli misijo in
vizijo podjetja. »Vse pomembnejše so tudi mehke
veščine – komunikacija, kreativnost, čustvena
inteligenca –, ki lahko igrajo ključno vlogo pri
uspehu zaposlenega,« dodajajo pri Adeccu.
Slabo leto za vedeževalce
Pri Adeccu so imeli v preteklem letu najmanj povpraševanja
za učitelje oziroma profesorje, administratorje in medicinsko
osebje. Po podatkih Zavoda za zaposlovanje pa so delodajalci
le po enkrat iskali delavca iz 15 poklicnih skupin. Tako so le
enkrat med drugim iskali borznega posrednika, rudarskega
nadzornika, minerja, astrologa oziroma vedeževalca,
izdelovalca/uglaševalca glasbil ali izdelovalca nakita in
bižuterije.
20 poklicev, ki jih bodo delodajalci največ iskali v letu 2020
Vozniki težkih tovornjakov in vlačilcev
Varilci ipd.
Prodajalci
Zidarji ipd.
Delavci za preprosta dela v predelovalnih dejavnostih, d. n.
1.460
1.404
1.389
1.335
1.307
Kuharji
Vojaki
Natakarji
Elektroinštalaterji
Orodjarji ipd.
Čistilci, strežniki in gospodinjski pomočniki ipd. v uradih,
hotelih in drugih ustanovah
Varnostniki
Komercialni zastopniki za prodajo ipd.
Skladiščniki in uradniki za nabavo in prodajo
Tesarji ipd.
Strugarji ipd.
Tehniki za strojništvo ipd.
Strokovnjaki za zdravstveno nego
Drugi delavci/delavke za preprosta dela, d. n.
Mesarji ipd.
871
820
788
763
758
747
656
565
499
479
399
368
356
333
331
Vir: Anketa
Napovednik
zaposlovanja
2019/II
Po modre ovratnike in top pozicije na FB in LinkedIn
Na Adeccu pritrjujejo, da so družbena omrežja priložnostih.«
danes postala močno orodje za iskanje in
Katero platformo je bolje uporabiti, je odvisno od
pridobivanje različnih profilov: »S prisotnostjo na tega, kakšen profil iščete. »V Sloveniji opažamo,
družbenih omrežjih lahko zaposlovalci dosežemo da sta platformi Facebook in LinkedIn ključni pri
večje število ljudi, tudi tako imenovane pasivne privabljanju in iskanju novih kadrov, predvsem
kandidate, ki zaposlitve ne iščejo aktivno, a jih za profile fizičnih delavcev ali tako imenovanih
zaradi uporabe digitalnih platform konstantno modrih ovratnikov (Facebook) in za najvišje
ozaveščamo o novejših in boljših zaposlitvenih položaje (LinkedIn),« navajajo.
48
Član
Za avtomatizirane
velikane opravljajo
ročna dela
V povezanih družbah Most Ljubljana in Alterno AD za
industrijska in logistična podjetja izvajajo drobna opravila,
ki se tem ne splačajo.
Glavna dejavnost povezanih
družb Most Ljubljana
in Alterno AD, ki na trgu
delujeta deset let, je
pakiranje zdravil, medicinskih
pripomočkov, prehranskih
dopolnil in hrane za posebne namene.
Za ostale industrijske dejavnosti pa
izvajajo ročna dela v okviru malih serij
(sortiranje, prebiranje in pregledi).
Velikim olajšujejo posloVanje
»Usmerjeni smo v dela, ki jih velika
podjetja ne izvajajo,« razlaga Andrej
Drčar, direktor in solastnik obeh
družb. Imajo status zaposlitvenega
centra, ki je oblika invalidskega
podjetja, saj za ročna dela zaposlujejo
predvsem invalide. Ob tem je podjetje
Alterno AD nosilec certifikata GMP,
kar mu omogoča izvajanje sekundarnega
pakiranja, uvoz, preizkušanje in
sproščanje zdravil na trg EU.
Na farmacevtskem področju sodelujejo
z več multinacionalkami in številnimi
slovenskimi podjetji. Andrej Drčar
deluje že skoraj 30 let v farmacevtski
industriji, zato njihove potrebe zelo
dobro pozna. Prisotni so tudi v drugih
panogah, elektrostrojni industriji in
logističnih podjetjih, za katera izvajajo
operacije v zvezi s pakiranjem, sortiranjem
in dodatnim opremljanjem z
različno dokumentacijo.
pridne roke in dobra oprema
V Mostu in Alternu AD je 100 zaposlenih.
Njihova dejavnost temelji
predvsem na ročnem delu, s pomočjo
opreme pa opravljajo tiskanje variabilnih
podatkov, pakiranje in ovijanje
v folijo, kontrolno tehtanje in druge
operacije po zahtevah naročnikov.
Vse pomembnejša je dejavnost
laboratorija za analizo zdravil, kjer v
skladu z evropsko zakonodajo izvedejo
ponovne analize izdelkov iz tretjih
držav, ki se uvažajo v Evropsko unijo,
in serializacija zdravil, kjer skladno z
najnovejšo zakonodajo vsako zdravilo
opremijo z unikatno kodo, ki omogoča
spremljanje zdravila ves čas od proizvodnje
do končnega uporabnika.
Materiale, ki pridejo k njim v proizvodnjo,
skladiščijo v lastnem skladišču s
kontroliranimi klimatskimi pogoji.
S konkurenčnimi prednoStmi
do odličnih rezultatov
Andrej Drčar med njihovimi konkurenčnimi
prednostmi izpostavlja
Promo
49
prilagodljivost, znanje s področja
obvladovanja ročnih operacij
in obvladovanje notranjih tokov
materialov. Obenem kot invalidsko
podjetje svojim naročnikom, ki ne
zaposlujejo invalidov, omogočajo
uveljavitev nadomestne izpolnitve
invalidske kvote, s čimer so
oproščeni vplačevanja v invalidski
sklad. So pa storitve, ki jih izvajajo
v družbi Most, za njihove naročnike
posredno poceni. So dovolj veliki in
dobro organizirani, da lahko prevzamejo
večja naročila. Pokrijejo
lahko občasne ali redne potrebe
svojih naročnikov – v svojih prostorih
ali občasno v prostorih naročnika.
Zaradi vitke organizacije so
stroškovno učinkoviti.
V celotni skupini skozi svoje celotno
delovanje v povprečju dosegajo
20-odstotno letno rast, tudi v času
krize, saj je povpraševanje po njihovih
storitvah veliko.
ambiciozni tudi v prihodnje
V prihodnosti bodo precejšnjo pozornost
namenili razvoju storitve serializacije
zdravil, ki jo bodo ponujali tudi
državam zunaj EU, ki izvažajo v Unijo.
Te bodo lahko deležne tudi storitev
ponovne analize izdelkov, na osnovi
katere jih bodo lahko prodajale v Uniji.
Po besedah Andreja Drčarja želijo
model poslovanja, ki so ga razvili v
Sloveniji, v sodelovanju s primernim
partnerjem prenesti tudi v tujino.
50
SBC | Ohlajanje gospodarstva | Februar 2020
Foto: Shutterstock
V letu 2021 manj
kot 5-odstotna
rast izvoza
Napovedi letnih rasti
izvoza se postopoma
znižujejo. Negotova ostaja
avtomobilska industrija, v
porastu nove tehnologije.
Avtorica: Polona Movrin
Letos naj bi bili priča postopnemu
okrevanju svetovnega
gospodarstva, a še vedno obstajajo
kritične točke. »Največja tveganja
se kažejo v nadaljnjih težavah
avtomobilske industrije, še
posebej ob morebitni uresničitvi grožnje ZDA
o uvedbi carin na evropska vozila, to pa bi
bil velik udarec za Nemčijo in s tem tudi za
Slovenijo,« pojasnjujejo v SID banki.
Direktor v oddelku finančnega svetovanja
Deloitte Slovenija Tilen Vahčič med kritičnimi
panogami omenja še trgovino ter nepremičninski
trg in gradbeništvo, in sicer predvsem v povezavi
s poslovnimi gradnjami. Investitorje je namreč
zajel pesimizem. »Načeloma pa dobavitelji, ki so
prodorni v novih tehnologijah, pričakujejo rast v
prihodnjih letih,« pravi Vahčič.
Načeto zaupanje v industriji
Gospodarska rast Slovenije naj bi bila letos
in prihodnje leto približno 2,7-odstotna, vse
pogostejše pa so napovedi o znižanju letnih rasti
izvoza. Napoved za drugo leto se giblje pod petimi
odstotki.
»Glede na visoko odvisnost slovenskega
gospodarstva od izvoza to ne bo vplivalo le
neposredno na izvoz, temveč tudi na zaupanje
v celotnem industrijskem sektorju. Na gibanje
rasti izvoza ima (lahko) pomemben vpliv
slabšanje cenovne in stroškovne učinkovitosti,
ob zviševanja stroškov dela in šibki rasti
produktivnosti, kar je tudi posledica tega, da je
gospodarstvo trenutno v zrelem obdobju cikla in
demografskih gibanj,« pojasnjujejo na SID banki.
Ohlajanje gospodarstva
51
Hitro naraščanje cene dela
Vahčič med naštevanjem vzrokov, zakaj slovensko
gospodarstvo ni najbolje pripravljeno, če bi se
moralo spoprijeti z novo krizo, omenja stroške
dela in raven produktivnosti: »Imeli smo povišanje
minimalne plače, prisoten pa je bil tudi močan
pritisk na dvig vseh plač. Imam občutek, da je
cena dela naraščala hitreje kot produktivnost, kar
se že pozna – ali se še bo poznalo – na maržah
podjetij.«
Kot vzrok navaja tudi to, da se država ni
dovolj potrudila za znižanje svojega dolga in da
veliko porablja za socialne transferje namesto za
investicije. Prav tako opozarja na nizke obrestne
mere. Veliko podjetij je še vedno relativno visoko
zadolženih, veliko jih ni vlagalo dovolj v izboljšanje
produktivnosti in v izdelke z višjo dodano
vrednostjo. Poleg tega imamo veliko podjetij, ki so
dobavitelji za avtomobilsko industrijo.
Okrepiti je treba odzivanje na razmere
Na SID banki pojasnjujejo, da bo, če gospodarske
družbe (in celoten podporni sistem) pred
nastopom nove krize ne bodo okrepile svojih
zmožnosti za hitro odzivanje na spremenjene
makroekonomske razmere, krizo težje prebroditi.
Na kaj naj bodo gospodarstveniki še
posebej pozorni
Tilen Vahčič, Deloitte Slovenija
»Zdaj naj začnejo delati rezervni načrt in
strategijo, kako se hitro odzvati, če kriza res
nastopi. Previdni naj bodo pri investicijah
v dodatne kapacitete (še posebej, če je za
širitev potrebna zadolžitev), smiselno je bolj
intenzivno pristopiti k projektom, ki povečujejo
produktivnost, brez obremenitve bilance. Če je
možno, naj se čim bolj razdolžijo.«
SID banka
»Gospodarski in celoten ekonomski ustroj
Slovenije mora izboljšati produktivnost in
doseči premik navzgor v globalnih verigah
vrednosti. Razviti mora sposobnosti za hitrejšo
diverzifikacijo svojih končnih trgov. Predvsem pa
zamujamo priložnost hitrejšega prestrukturiranja
gospodarstva v smeri tehnologij in proizvodov
prihodnosti.«
INOVATIVNA NARAVNA
KOZMETIKA
4kidsandus
Imate idejo o lastni
blagovni znamki
kozmetike?
Za vse poskrbimo mi.
Naši private label
partnerji:
Rainer kozmetika d.o.o., Titova ulica 6, 1433 Radeče, www.4kidsandus.com
52
Član
Energetsko učinkovite
stavbe potrebujejo zelo
dobro prezračevanje
Zahteve po energetski učinkovitosti v zgradbah in želja
po znižanju računa za ogrevanje so v zadnjem desetletju
vodile v množično menjavo oken in fasadnih oblog. S tem,
da smo novogradnje in rekonstrukcije obstoječih zgradb
dobro zatesnili, smo dosegli tudi nizko zračno prepustnost
in pozabili, da je stalna izmenjava zraka v prostorih nujno
potrebna za kakovostno bivanje.
Če namreč zraka v bivalnem
ali delovnem prostoru
stalno ne izmenjujemo,
vrednosti CO2 strmo
narastejo, zrak pa je zasičen
tudi s strupi, ki so v barvah sten,
v preprogah, lakiranem pohištvu,
zavesah in drugih elementih oziroma
opremi, ki jih imamo v prostorih. Tak
postan zrak je nasičen tudi z odvečno
vlago, kot posledica našega znojenja,
kuhanja, rož, pa tudi neprijetnimi
vonjavami, kar se praviloma odrazi v
plesnivih madežih v vogalih prostorov.
Vse to slabša kakovost bivanja v
takih prostorih oziroma dolgoročno
vpliva na zdravje uporabnikov.
KaKovostno prezračevanje
omili alergije
Opisano se je pred dobrim desetletjem
dogajalo tudi Milanu Kustru.
Predvsem so očitno ne dovolj zračni
prostori v njihovi hiši slabo delovali na
njegovo hčerko, ki je imela težave z
dihanjem in raznovrstnimi alergijami.
Milan je iskal načine, kako bi ji težave
olajšal in leta 2009 naletel na prezračevalni
sistem nemškega proizvajalca
Lunos. Prebrane lastnosti in opis
delovanja so se mu zdeli učinkoviti
in mu vzbudili upanje, da bo morda
s tem sistemom lahko pomagal rešiti
težave, ki so pestile hčer. Kupil je
prezračevalni sistem Lunos, si ga dal
namestiti v hišo in že po nekaj tednih
delovanja se je hčerino počutje popravilo,
dihala je bistveno bolje. »Tudi
midva z ženo sva občutno bolje spala,
oziroma se zbujala dobro spočita. Izginila
je tudi plesen v vogalu kopalnice,«
pove Milan Kuster.
»to je bil izziv, Ki sem ga čaKal«
»Glede na vse bolj zračno zatesnjene
stavbe oziroma dobro izolirane stene
je to proizvod prihodnosti,« je bil
navdušen. »Kot inženir gradbeništva
sem imel dobro službo, družino, hišo,
nič mi ni manjkalo, a pomislil sem, to
je moj življenjski izziv, ki sem ga čakal.
Že nekaj časa sem namreč čutil, da bi
rad spremembo glede svoje službe, da
bi delal nekaj, kjer bi bolj konkretno
Promo
53
videl rezultate svojega dela. Podrobno
sem preučil Lunosov sistem prezračevanja,
se usedel na letalo za Berlin
in vodilnim v Lunosu ponudil svoje
sodelovanje. Danes je naše družinsko
podjetje Lunos Slovenija nosilec
blagovne znamke Lunos za Slovenijo
in ekskluzivni prodajalec za celotno
območje Balkana, večino razvoja za
Lunos GmbH pa naredimo v Sloveniji.
Poleg tega, da v Sloveniji vodim svoje
podjetje, sem od leta 2017 tudi član
uprave Lunosa GmbH, odgovoren za
mednarodno poslovanje.
revolucija v KaKovosti bivanja
Milan Kuster opiše, kaj ga je pri
Lunosovem prezračevalnem sistemu
navdušilo: »V prostore se vgradi
dovode zraka, ki skrbijo za stalen
dotok svežega zraka, in ventilator, ki
skrbi za neprestano odvajanje izrabljenega
zraka. Prezračevalni sistem
nenehno izmenjuje zrak v prostoru
oziroma stavbi in tako poskrbi,
da je vedno svež, čist, torej zdrav.
Izmenjave zraka poteka s sistemom
rekuperacije in tako ne izgubljamo
toplote kot denimo pri zračenju z
odpiranjem oken. Zrak je prefiltriran,
njegova čistost pa izboljšuje počutje
in navsezadnje storilnost uporabnikov
prostorov. Sistem je vgrajen
hitro in brez večjih posegov, lahko ga
vgradimo v katerem koli letnem času,
prav tako v kateri koli fazi gradnje ali
prenove starejših objektov. Primeren
je tudi za večje objekte kot denimo
vrtce ali šole.«
sistem privarčuje 30 odstot-
Kov energije
Sogovornik našteje še nekaj navdušujočih
lastnosti: »Sistem je krmiljen
na podlagi merjene vrednosti zračne
vlage v prostoru. Je decentraliziran in
deluje na principu podtlaka. Glede na
vlažnost izrabljenega zraka se volumen
zračnega toka zvišuje ali znižuje.
Prostori so prezračevani, kolikor je
treba, pa vendar tako malo, kolikor je
le mogoče. Sistem preprečuje prepih
in vdor zunanjega hrupa in prahu,
je energetsko učinkovit, preprost za
vzdrževanje in praktično neslišen ob
delovanju. Prezračevalni sistem deluje
24 ur na dan, porabi izjemno malo
energije, v primerjavi z zračenjem
skozi okna prihrani do 30 % energije.
Na letni ravni posamezna rekuperatorska
enota porabi za približno 2,3
evra električne energije. Filtri so trajni
in jih je mogoče očistiti pod tekočo
vodo. Lahko izberete tudi filtre za
cvetni prah, ki so še posebej primerni
za alergike in ljudi z občutljivim
zdravjem. Cena nakupa in namestitve
je razumna, kar potrjuje podatek, da
smo od leta 2010 samo v Sloveniji
naš prezračevalni sistem vgradili v več
kot 15.000 gospodinjstev.«
v družbi najboljših na svetu
Da povedana učinkovitost prezračevalnega
sistema Lunos niso
prazne marketinške besede, povedo
številne mednarodne nagrade. Leta
2017 so (ponovno) prejeli nagrado
kot najboljši prezračevalni sistem
leta IN prestižno nagrado za najbolj
energetsko učinkovit proizvod leta v
kategoriji funkcionalnost in ekologija.
Lani so v vitrino pospravili tudi
nagrado za inovativnost in bili uvrščeni
v TOP 100 najboljših podjetij
na svetu. Revija Financial Times je
Lunos Slovenija uvrstila na seznam
1000 najhitreje rastočih podjetij
v EU. Za zavezanost kakovosti in
odličnosti pa so bili nagrajeni s
priznanjem WQC – World Quality
Commitment Awards. Kako prestižno
je to priznanje, pove podatek,
da o primernosti podjetja, ki ga
nagradijo, odloča 30 elektorjev, ki
pokrivajo 179 držav po vsem svetu.
Milan Kuster je zadovoljen, saj je
izpolnil svojo željo po tem, da so
rezultati njegovega dela transparentni,
merljivi. »Podjetje vidno raste,
20 redno zaposlenih in 37 zunanjih
sodelavcev, ki delajo izključno za nas,
ustvarja več kot 50-odstotno letno
rast. Lani smo v razvoju in inovativnosti
dosegli nov napredek, saj smo
izdelali nov proizvod, ki bo nadaljeval
rast podjetja. Izdelek bomo proizvajali
izključno v Sloveniji, na svetovni
trg pa ga bomo dali pod novo blagovno
znamko.«
»Glede na vse bolj zračno
zatesnjene stavbe
oziroma dobro izolirane
stene, ima prezračevalni
sistem Lunos lepo
prihodnost.«
Milan Kuster,
lastnik in direktor podjetja
Lunos Slovenija
Ključ uspeha so tudi zadovoljni
zaposleni
Nagrade, pozitivne reference in zahvale
kupcev, občutek da omogočajo
ljudem življenje in delo 'na svežem
zraku', pa tudi prijazen odnos delodajalca,
daje zaposlenim v podjetju
Lunos Slovenija zadovoljstvo pri delu
in zagon za nadaljnji razvoj podjetja.
»Zaradi dobrega glasu na trgu
dela smo za nove sodelavce zanimiv
zaposlovalec. Fluktuacije je zelo malo,
saj si tisti, ki se ujame z našo sredino,
filozofijo dela in ne nazadnje delovnimi
pogoji, ne želi oditi. Kot skrbim
za kakovost naših izdelkov, so mi
pomembne tudi kakovostne razmere,
v katerih delajo zaposleni, zato organiziramo
trekinge v naravi, na koncu
uspešnega leta si delimo dobiček,
vsako leto pa jih za nagrado, ker smo
dober in uspešen kolektiv, za teden
dni odpeljem na dopust na Kanarske
otoke. Prepričan sem, kar se tudi
izkazuje pri uspešnosti podjetja, da je
dobro počutje in zdravje zaposlenih
ključno za dober razvoj in rast podjetja,«
še pove Milan Kuster, lastnik in
direktor podjetja Lunos Slovenija.
54 SBC | Ohlajanje gospodarstva | Februar 2020
Produktivnost =
rezultat/čas
Želja, da bi bil posamezen sodelavec
ali stroj stoodstotno »uporabljen«,
ni tako pomembna kot to, da sta
takt in ritem procesa prilagojena
najpočasnejšemu členu verige.
Avtorica: Polona Movrin
V
času ohlajanja gospodarstva je
učinkovitost še bolj kot sicer v
središču pozornosti.
Podjetja jo lahko izboljšajo tudi
tako, da skrajšujejo porabljen čas,
čeprav rezultati ne gredo tako hitro
navzgor, pravi direktor in ustanovitelj podjetja
Špica International, d. o. o., Tone Stanovnik. Tu
so njegovi nasveti za dvig produktivnosti.
1Učinkovitost pomeni, da čas vrednotite vsaj
tako visoko kot rezultate dela.
Podjetniki, ki pravijo, da jih zanimajo le rezultati,
ne pa delovne ure, bodo morali spremeniti
svoj odnos. Da bi povečali učinkovitost, si
je treba dejavno prizadevati za izboljšanje
rezultatov in skrajševanje časa, v katerem so
ti dosežni.
2Kompleksno nalogo vedno razdelite na
posamezne dele. Podobno kot ne morete
pojesti cele mortadele in jo zato razrežete
na slastne rezine, tudi težke naloge ne morete
rešiti z enim zamahom, ampak jo je treba
reševati fazno.
3Pregled nad celoto.
Zaradi delitve nalog na posamezne dele pa
ne smete izgubiti helikopterskega pogleda na
celoten proces. Le z dobrim nadzorom pretoka
skozi celoten proces v podjetju lahko dosežete
izjemne rezultate v kratkem času. Pretočnost
brez zastojev v delovnem procesu je ključna.
4Takt in ritem naj bosta prilagojena
najpočasnejšemu členu verige, ki pa ga
izboljšajte.
Želja, da bi bil posamezen sodelavec ali stroj
stoodstotno »uporabljen«, ni tako pomembna
kot to, da sta takt in ritem procesa prilagojena
najpočasnejšemu členu verige. Naloga vodstva
je, da se osredotoči na »šibke člene« in jih izboljšuje.
S tem se poveča tempo celotnega procesa.
5Tržne razmere naj narekujejo ritem in takt
proizvodnje.
Preusmerite se iz koncepta potisni (»push«),
pri katerem je planiranje podrejeno prodajnim
ali proizvodnim ciljem, v koncept povleci
(»pull«), kjer je planiranje podrejeno dejanski
prodaji. To pomeni, da tržne razmere narekujejo
ritem in takt proizvodnje, ob tem pa naj tudi
marketing podjetja pospešuje ta ritem trga in
utrip naročil.
6Vzemite si čas za kakšno klasično knjigo
Henryja Forda ali Taiichija Ohna.
Ford se je osredotočil na omejevanje prostora;
v proizvodnji so nastajali zastoji, saj so
se delavci pogosto borili za prostor in drug
drugega ovirali, kar je Forda napeljalo k zamisli
o tekočem traku, ki je poskrbel za pretočnost
delovnega procesa.
Ohno pa se je osredotočil na čas in se usmeril
v male proizvodne serije, ki so se podrejale dejanski
prodaji. Razvil je Toyotin sistem proizvodnje
(Toyota Production System), ki je primer
vitke proizvodnje. Podjetniki naj razmislijo,
kako bi Fordove ali Ohnove rešitve prilagodili
svojemu podjetju in jih implementirali v svoje
proizvodne procese.
»Moje načelo delovanja
je takšno, da skličem
sestanek sodelavcev, med
katerim nato vsi stojimo.
Na tablo napišemo ključne
ideje, ki se nam porodijo,
in jih razvrstimo po
prednosti. Na prvem mestu
za realizacijo je 'najlažje
dosegljiv sadež projekta'. Dogovorimo se za prvo
skupino aktivnosti, določimo nosilce in se lotimo
dela. Na poti smo pozorni na dogajanje okoli nas in
se agilno prilagajamo razmeram.«
Tone Stanovnik, direktor in ustanovitelj podjetja
Špica International, d. o. o.
Ohlajanje gospodarstva
55
5 nasvetov
za spoštljivo
odpuščanje
Direktor, poslovni trener in
coach Miha Bavec iz podjetja
Transformacija pravi, da je največja
napaka agresivno odpuščanje in
valjenje krivde na odpuščene.
Avtorica: Polona Movrin
1Odpuščanje normalizirajte in svojo
organizacijo nanj pripravite
Zamislite si letalo, ki ima dobro razvite sisteme
za vzletanje in letenje, ob tem pa so razvijalci
pozabili na sisteme za pristajanje. Letalo torej
ne deluje kot celota. To se zgodi tudi v podjetju.
Razhajanje je običajna in pričakovana
faza v ciklu vsakega
odnosa. Težavno
pa postane zato, ker
smo na to psihološko,
kompetenčno
in procesno slabo
pripravljeni. Procesu
odpuščanja posvetite
takšno pozornost,
kot jo namenite Miha Bavec,
zaposlovanju novih ljudi. Transformacija
2Sprejmite odgovornost in bodite proaktivni
Ko se pojavi potreba po zmanjševanju števila
zaposlenih, za to prevzemite odgovornost. Ne
prelagajte odgovornosti na zaposlene, kupce
ali okoliščine. Zavedajte se, da je vsak ukrep,
tudi zmanjševanje števila zaposlenih, zgolj
ena od možnih potencialnih realnosti in vaša
vodstvena odločitev.
3Pri odpuščanju ravnajte spoštljivo in
transparentno
Pri odpuščanju empatično razmislite o vseh
zaposlenih v podjetju: o tistih, ki se bodo za
proces odpuščanja odločili, tistih, ki ga bodo
izvajali, tistih, od katerih se boste poslovili, in
tistih, ki bodo ostali. Odpuščanje za nikogar ni
preprosto. Komunikacija naj izkazuje spoštovanje
do vseh in upošteva njihove psihosocialne
potrebe, ki se ob tem pojavijo. Sodelavce,
od katerih se poslavljate, omenjajte spoštljivo
tudi v njihovi odsotnosti.
4O odločitvah, povezanih z odpuščanjem,
obveščajte vse zaposlene
Pazite, da se odločite o vsem potrebnem, in
teh odločitev ne spreminjajte. To počnite z
največjo možno integriteto in stabilnostjo.
O svojih odločitvah obvestite vse v podjetju.
Povejte jim, kdo bo odpuščen in katera delovna
mesta bodo ohranjena. Poskrbite, da bo
odpuščanje enkratno dejanje, ki ga hitro zaključite
in organizaciji spet zagotovite umirjeno
delovanje. Preprečite, da bi odpuščanja visela
nad zaposlenimi.
5Pripravite reorganizacijo ter predstavite
vizijo in načrte za naprej
Če ste se poslovili od določenega števila zaposlenih,
ste morali pred tem spremeniti vizijo
in načrte. Procese, cilje, naloge in razmerja
je bilo treba prilagoditi novi organizacijski
resničnosti. Te potrebe so ob zmanjševanju
ali povečevanju števila zaposlenih pogosto
spregledane.
Večino zaposlenih ob pomembnejših spremembah
v številu sodelavcev zanima, kakšna
je aktualna usmeritev podjetja in kako se
bo delalo po novem, saj bo od tega odvisno,
kako bodo razumeli varnost, zanesljivost in
stabilnost lastne eksistence, kariere in drugih
interesov.
56
SBC | Ohlajanje gospodarstva | Februar 2020
Spremenite
status podjetja,
če to narekuje trg
13 korakov za
preoblikovanje
podjetja brez
negativnih davčnih
posledic
Foto: Shutterstock
Avtorica: mag. Tanja Kaltnekar, davčna svetovalka, Simič & partnerji, d. o. o., Ljubljana
Obstaja veliko razlogov
za materialno statusno
preoblikovanje družb.
Poslovanje družb je dinamično
in se mora prilagajati novim
okoliščinam, zato je včasih
nujno poseči v organizacijsko in lastniško
strukturo. V času ohlajanja je statusna
sprememba še toliko bolj aktualna.
Družba se lahko statusno preoblikuje z
združitvijo, delitvijo, s prenosom premoženja ali
spremembo pravnoorganizacijske oblike. Podjetnik
pa se lahko statusno preoblikuje v kapitalsko
družbo. Med naštetimi možnostmi statusnega
preoblikovanja so bolj kompleksne tiste, ki se
nanašajo na materialno statusno preoblikovanje.
Osredotočili se bomo na združitev in delitev.
1Združitev družbe z drugo
Združitev se lahko izvede s spojitvijo ali
pripojitvijo.
Spojitev
V postopku spojitve se celotno premoženje
dveh ali več družb prenese na novo družbo,
ustanovljeno v ta namen. Spojitev se
najpogosteje uporablja takrat, ko želita dve
družbi (ali več družb) opraviti združitev in pri tem
nastopata enakovredno.
Pripojitev
Pripojitev pomeni, da se premoženje ene
družbe (ali več družb) prenese na drugo družbo.
Pripojitev je najpogosteje posledica uspešno
zaključenega prevzema. Prevzemnik doseže
večinsko lastništvo prevzete družbe. Pripojitev
je lahko tudi posledica odločitve matične družbe,
da bo poslovanje hčerinske družbe (ene ali več)
organizirala v okviru matične družbe.
2Delitev družbe
Delitev se lahko izvede z razdelitvijo,
oddelitvijo ali izčlenitvijo.
Razdelitev
Z razdelitvijo družba preneha obstajati, njeno
premoženje pa se razdeli na druge družbe.
Pri razdelitvi z ustanovitvijo novih družb se
premoženje razdeli na družbe, ki so ustanovljene
zaradi razdelitve. Pri razdelitvi s prevzemom pa
Ohlajanje gospodarstva
57
se premoženje razdeli na družbe, ki že obstajajo in
prevzamejo premoženje.
Oddelitev
V postopku oddelitve se premoženje družbe prenese
na novo družbo (ali več družb), pri čemer družba ne
preneha obstajati. Pri oddelitvi z ustanovitvijo novih
družb premoženje prevzame družba (ali več družb),
nastala v ta namen, torej v postopku oddelitve. Pri
oddelitvi s prevzemom pa premoženje prevzame
ena že obstoječa družba (ali več družb).
Izčlenitev
Pri izčlenitvi gre za poseben postopek delitve, v
katerem družba del svojega premoženja prenese
na novo ali obstoječo družbo, pri čemer lastništvo
ohrani družba, ki premoženje prenaša.
13 korakov preoblikovanja
Zelo pomembno je, da si po tem, ko je odločitev
za izvedbo določenega statusnega preoblikovanja
sprejeta, osebe, odgovorne za izvedbo postopka,
pripravijo načrt vseh korakov, ki jih je treba
izvesti. Ti so si precej podobni pri vseh oblikah
preoblikovanj. Nekoliko obsežnejši je postopek pri
izvedbi oddelitve, zato v nadaljevanju sledi opis
nujnih korakov.
Daljša različica članka je
objavljena v reviji Denar,
številka 504, januar 2020.
1Opredelitev dneva obračuna oddelitve
(obračunski dan)
Lahko je katerikoli dan, najenostavneje je, če je
to tudi zaključni datum obračunskega obdobja.
Praviloma se ga določi za nazaj.
2 Bilance
Na obračunski dan oddelitve se pripravi
bilanco stanja prenosne družbe in simulacijo po
izvedeni oddelitvi na prevzemni družbi.
3Priprava otvoritvene bilance nove družbe
Upošteva se vsotno načelo; skupna višina
osnovnih kapitalov družb, ki so udeležene pri
delitvi, mora po vsoti ustrezati vsaj osnovnemu
kapitalu prenosne družbe pred delitvijo.
4Obveščanje delavcev v skladu z Zakonom o
sodelovanju delavcev pri upravljanju
5Priprava
delitvenega načrta
6Pregled delitve
po revizorju
7Nadzorni svet
pregleda delitev
8Dostava delitvenega načrta
Sodnemu registru
9Javna objava obvestila v Uradnem listu
RS, da je bil delitveni načrt dostavljen
pristojnemu registrskemu organu
Razgrnitev zakonsko predvidene
10dokumentacije na sedežu prenosne
družbe, ki jo je treba nato po pošti poslati
družbenikom
Sklepanje o soglasju za oddelitev na
11skupščini
Prijava oddelitve pristojnemu
12registrskemu organu
Vpis oddelitve v
13sodni register
Vnaprej preverite davčne posledice
Še pred izvedbo vseh postopkov pa je dobro, če
ne kar nujno, preveriti, ali je tovrstna transakcija
lahko podvržena obdavčitvi z davkom od dohodkov
pravnih oseb oziroma kaj je treba storiti, da do
obdavčitve ne pride. Govorimo o tako imenovani
davčni nevtralnosti, ki se jo pogosto da doseči, ni
pa nujno. Odvisno je od okoliščin in razlogov, ki
pripeljejo do določenega statusnega preoblikovanja.
Če je davčna nevtralnost dvomljiva
oziroma zavezanci niso prepričani, ali bo davčni
organ transakcijo obravnaval kot davčno
nevtralno ali ne, je nujno, da se priglasitev
transakcije davčnemu organu opravi pred
vpisom transakcije v sodni register in se potem
počaka, da davčni organ presodi o nameravani
transakciji.
Če zaradi zavrnitve davčne nevtralnosti
zavezancem preti visoka davčna obveznost iz
naslova davka od dohodkov pravnih oseb, se
transakcija še vedno lahko prekliče, če še ni
vpisana v sodni register. Če je bil vpis v sodni
register že narejen, se obdavčitvi praviloma ni
mogoče izogniti.
Za postopek preoblikovanja je bistveno, da je
izvedba vsebinsko pravilno zastavljena, da v
njej sodelujejo strokovnjaki s področja prava,
financ in davkov ter da so izvedeni vsi potrebni
koraki.
58
SBC | Ohlajanje gospodarstva | Februar 2020
Foto: Shutterstock
7 računovodskih in
davčnih ukrepov v
času ohlajanja
Ob pomoči podjetij Vizija
računovodstvo, Revidera ter
Skupine Simič in partnerji
smo zbrali nekaj nasvetov
za podjetnike.
Avtorica: Polona Movrin
1Spremljajte računovodske izkaze
Računovodski izkazi so pogosto obravnavani
prepozno, ravno reakcijski čas pa je izjemnega
pomena. Če podatki pokažejo mesečne
padce prodaje in povečevanje stroškov, se je
treba odzvati takoj. Nadziranje računovodskih
izkazov oziroma še bolje denarnega toka je
izjemno pomembno.
2Rezervirajte sredstva
Če kdaj, potem je v času gospodarskega
ohlajanja izrednega pomena, da imate rezervirana
sredstva za uresničitev svojih načrtov.
Vsak podjetnik naj temeljito razmisli, kaj ima
zapisano v programu dela in ali ima za to res
rezerviranih dovolj sredstev.
3Poštena vrednost sredstev
Če vrednost vaših sredstev ne izraža poštene
vrednosti ali pa pričakujete padec vrednosti,
potem prevrednotite sredstva.
4Redno spremljajte zapadle in nezapadle
terjatve ter njihovo ročnost
Podatke preverjajte vsaj enkrat na teden.
Priporočljivo je, da uporabljate aplikacije, ki
spremljajo plačilno disciplino kupcev. Stalnost
spremljanja je osnovna in nujna, saj le tako
lahko hitro ukrepate.
Ohlajanje gospodarstva
59
5Spremljajte rast/upad prodaje in s tem
povezane stroške
Pozorni bodite tako na spremenljive kot na
fiksne stroške. Pazite, da fiksni stroški niso
previsoki.
6Upoštevajte podjetniški in računovodskodavčni
vidik
Veliko podjetnikov še vedno vodi svoje lastne
analize poslovanja, ki odstopajo od računovodskih
pravil. S tem ni nič narobe. Kljub temu sta
sodelovanje in komunikacija med računovodstvom
in podjetniki ključnega pomena, saj sta
tako združena oba pogleda na zadeve: računovodsko-davčni
in podjetniški.
7Pred davčno optimizacijo pridobite več
mnenj
Pozorni bodite na davčno zakonodajo, saj se
davčni nadzori praviloma izvajajo z dve- do
petletnim zamikom. Marsikateri podjetnik je v
preteklosti izvedel davčne optimizacije, ki so
se danes izkazale za nepravilne. Vsako idejo
o davčni optimizaciji preverite pri več davčnih
svetovalcih.
Nobena računovodska in
davčna racionalizacija ne more
odtehtati nujno potrebne
spremembe davčne zakonodaje.
Vaše podjetje ne
pozna meja, niti
Vaša banka. To je
außergewöhnlich.
au|ßer|ge|wöhn|lich: izredno, nenavadno, izjemno
Podjetja z edinstvenimi idejami potrebujejo prava financiranja.
Na Vaši strani - Raiffeisen Landesbank Kärnten.
Svetovanje v slovenskem jeziku.
rlb-bank.at
Raiffeisen Landesbank Kärnten | International Financing
T +43 463 993 00-12388 | Internationaldept@rbgk.raiffeisen.at
260
Član
Strast do rastlin
jih žene že skoraj
trideset let
V podjetju Vrtko so iz ljubiteljske dejavnosti razvili uspešno
družbo, ki poklicnim vrtnarjem in cvetličarjem ter končnim
uporabnikom zagotavlja kakovostne rastline in sadike.
V
podjetju Vrtko se z
rastlinami ukvarjajo
od leta 1991. Začetni
družinski hobi sta brata
Igor in Marko Kolenc, po
izobrazbi strojnika, leta 1993 nadgradila
v registrirano dejavnost. Na
začetku majhna družinska vrtnarija
je prerastla v pomembnega ponudnika
rastlinskih proizvodov na trgih
Slovenije, Hrvaške, Srbije ter Bosne
in Hercegovine.
Že od samega začetka je bilo glavno
vodilo podjetja 'Biti korak pred
lokalno konkurenco' in biti zanesljiv
partner svojim kupcem.
Podjetje se od samega začetka ukvarja
s tremi dejavnostmi, katerih skupna
nit so rastline.
Veleprodaja gotoVih
produktoV
V ta sklop uvrščajo predvsem rastline,
ki so namenjene končnim uporabnikom,
cvetličarjem, vrtnarjem
krajinskim arhitektom. V svoji ponudbi
imajo rastline, ki prihajajo iz vseh
pomembnih evropskih regij. Osnovno
vodilo poslovanja je, da kupcu
zagotovijo rastline, ki so kakovostne
in lepe po svojem videzu, ter zdrave.
To je zaradi pokvarljivosti blaga
mogoče zagotoviti le tako, da rastline
kupujejo tam, kjer so proizvedene,
pa najsi bo to sončna Sicilija, Španija
ali pa regije, ki so po svoji proizvodnji
najbolj poznane v javnosti: Nizozemska,
Nemčija, Belgija ...
Poleg tega, da kupujejo rastline
direktno pri proizvajalcih, so tudi
edino slovensko podjetje, ki rastline
nekajkrat tedensko kupuje direktno
na dveh največjih borzah cvetja in
rastlin na Nizozemskem in v Nemčiji.
Celoten sklop teh aktivnosti podjetju
Vrtko omogoča zagotovitev celovite
ponudbe sobnih in zunanjih rastlin
po konkurenčnih cenah. Z lastnim
voznim parkom specianih ogrevanih
oz. hlajenih vozil skrbijo, da so rastline
h kupcem dostavljene v ustreznih
klimatskih pogojih in pravočasno.
Veleprodaja Vrtnarskih
repromaterialoV
V ta sklop uvrščajo mlade sadike,
profesionalne vrtnarske substrate
in lončke ter transportne platoje za
presajanje. Kakovostni vhodni materiali
so ključnega pomena za uspešno
Promo
613
proizvodnjo v vsaki vrtnariji. Podjetje
Vrtko že od samega začetka vrtnarjem
nudi sadike največjih in najbolj
inovativnih evropskih proizvajalcev.
Razvoj vrtnarstva je bil v zadnjih 15
letih bliskovit. Rastline, ki jih danes
proizvajajo vrtnarji, morajo biti prilagojene
tako zahtevam profesionalnih
vrtnarjev kot končnim kupcem. V
proizvodnji je pomembno, da so sorte
odporne na bolezni, da jih je mogoče
proizvesti v najkrajšem času ob uporabi
čim manj škropiv in pri, kar se da,
nizkih temperaturah.
Tudi za potrošnika je zelo pomembno,
da so rastline najbolj enostavne
za vzgojo doma – da niso potrebna
posebna znanja za vzgojo rastlin in da
pri tem ne uporablja škropiv in drugih
okolju škodljivih materialov.
maloprodaja tudi prek spleta
Podjetje Vrtko je na Slovenskem trgu
prisotno tudi v maloprodaji. V treh vrtnih
centrih – v Ljubljani, Mariboru in
v Kalcah pri Logatcu – svojim kupcem
zagotavlja pestro izbiro rastlin in vseh
ostalih vrtnarskih materialov. Ker je
digitalizacija neizbežna tudi v vrtnarskem
svetu, svojim kupcem omogočajo
tudi 'Nakup rastlin iz domačega
naslonjača', preko spletne trgovine
www.floraexpress.si.
spodbujajo lokalno
proizVodnjo
Poleg vseh naštetih destinacij, kjer
v podjetju Vrtko kupujejo rastline in
cvetje, prisegajo na lokalno proizvodnjo.
V svoji veleprodaji in maloprodaji
kupcem zagotavljajo kar največ
lokalno proizvedenih rastlin. Zavedajo
se, da je lokalna proizvodnja izjemnega
pomena, tako za proizvajalce kot
za kupce. S tem se zagotavlja delovna
mesta in razvoj predvsem podeželja,
predvsem pa kupci dobijo sveže
rastline, ki so vzgojene v lokalnih
podnebnih razmerah.
Z namenom spodbujati lokalno
pridelavo zelenjave so pred leti razvili
blagovno znamko 'Dobro in Zdravo',
v katero vključujejo zgolj preizkušene
in odlične sorte zelenjave. Verjamejo,
da je lastna pridelava hrane temelj
razumevanja družbe o zdravi in kakovostni
hrani.
zdraVe in kakoVostne rastline
V podjetju Vrtko stremijo k zagotavljanju
zdravih in kakovostnih rastlin. Ob
vse večji poplavi informacij o rastlinah
in rastlinskih vrstah, ki prihajajo iz
oddaljenih krajev, je pomembno, da
vemo, kakšne rastline kupujemo. Proizvajalca
in dobavitelje redno obiskujejo
in se tako na lastne oči prepričajo,
kako poteka proizvodnja od samega
začetka. Zagotavljajo tudi popolno sledljivost
rastlin od prejema do prodaje.
62
SBC | Davčne oprostitve | Februar 2020
Foto: Shutterstock
Nova, strožja
pravila za davčne
oprostitve
Za uveljavljanje oprostitve
plačila davka pri dobavi
blaga znotraj EU je po novem
treba predložiti dokazili iz
dveh neodvisnih virov.
Avtor: Jan Tomše
S
1. januarjem so začela veljati nova
pravila na področju povračila
davka na dodano vrednost pri
poslovanju s podjetji iz EU.
Spremembe na področju povračila
davka na dodano vrednost izhajajo
iz Direktive o DDV 2006/112/ES in spremenjene
Izvedbene uredbe 282/2011, ki določata pravila
za oprostitve plačila davka za transakcije znotraj
EU. V Sloveniji so spremembe vključene v novelo
Zakona o davku na dodano vrednost (ZDDV-1K,
Ur. l. RS, 59/19) in v Pravilnik o izvajanju Zakona o
davku na dodano vrednost.
Med pogoji za oprostitev plačila DDV
za dobave blaga znotraj EU je ta, da mora biti
davčni zavezanec ali pravna oseba, ki ni davčni
zavezanec, ki se mu dobavi blago (pridobitelj),
identificiran za DDV v drugi državi članici in mora
to identifikacijsko številko za DDV sporočiti
dobavitelju. Način sporočanja identifikacijske
številke ni posebej določen. Po navedbah
Fursa lahko zadošča že navedba kupčeve
Davčne oprostitve
63
identifikacijske številke za DDV na računu.
Dobavitelj blaga mora za uveljavljanje oprostitve
predložiti rekapitulacijsko poročilo (RP-O), v
katero je vključil popolne in pravilne podatke v
zvezi z dobavo.
Na Fursu navajajo naslednje primere
oprostitev davka pri dobavi blaga glede na to, kje
sta registrirana davčna zavezanca (dobavitelj in
pridobitelj).
PRIMER 2:
Slovenija
A
Avstrija
B
PRIMER 1:
Italija
A
Avstrija
B
Davčni zavezanec A, identificiran za namene
DDV v Italiji, dobavi blago davčnemu zavezancu
B v Avstrijo. Davčni zavezanec B je identificiran
za namene DDV v Sloveniji, to identifikacijsko
številko za DDV sporoči dobavitelju A. Davčni
zavezanec A ne obračuna italijanskega DDV
(izpolnjeni so vsi pogoji za oprostitev dobave
blaga znotraj Unije v skladu s prvim odstavkom
138. člena Direktive o DDV).
Davčni zavezanec A v rekapitulacijskem
poročilu poroča o opravljeni dobavi blaga znotraj
Unije davčnemu zavezancu B s slovensko
identifikacijsko številko za DDV.
Davčni zavezanec B mora obračunati
slovenski DDV od pridobitve blaga znotraj
Unije (drugi odstavek 23. člena ZDDV-1), ker je
pridobitev opravil pod slovensko identifikacijsko
številko za DDV. Po temeljnem pravilu je kraj
pridobitve Avstrija, zato je davčni zavezanec B
dolžan plačati tudi avstrijski DDV.
Ker je bila pridobitev blaga predmet DDV
Avstriji in če je davčni zavezanec B v Avstriji
tudi plačal DDV, lahko davčni zavezanec B v
skladu s tretjim odstavkom 23. člena ZDDV-1 v
obračunu DDV ustrezno zmanjša davčno osnovo
in obračunani DDV od pridobitve blaga (obvezno
mora imeti dokazila o tem, da je bila pridobitev
tega blaga dejansko predmet DDV v Avstriji).
Davčni zavezanec A, identificiran za namene DDV
v Sloveniji, dobavi blago davčnemu zavezancu B
v Avstrijo. Davčni zavezanec B je identificiran za
namene DDV v Italiji in to identifikacijsko številko
za DDV sporoči dobavitelju A.
Davčni zavezanec A ne obračuna
slovenskega DDV (izpolnjeni so vsi pogoji za
oprostitev dobave blaga znotraj Unije v skladu s 1.
točko 46. člena ZDDV-1). V obračunu DDV izkaže
dobavo blaga znotraj EU v polju 12 (kamor se
vpisujejo dobave blaga in storitev v druge države
članice) in v rekapitulacijskem poročilu poroča o
opravljeni dobavi blaga davčnemu zavezancu B z
italijansko identifikacijsko številko za DDV.
Če davčni zavezanec B, ki mora obračunati
italijanski DDV, od pridobitve blaga znotraj
Unije (prvi pododstavek 41. člena Direktive o
DDV) naknadno za to dobavo sporoči avstrijsko
identifikacijsko številko za DDV (po temeljnem
pravilu je pridobitev blaga znotraj Unije predmet
avstrijskega DDV), davčni zavezanec A na podlagi
popravka prvotno izdanega računa popravi tudi
poročanje v rekapitulacijskem poročilu na način,
kot izhaja iz navodila za izpolnjevanje tega
poročila.
PRIMER 3:
Italija
A
Slovenija
B
Davčni zavezanec A, identificiran za namene DDV
v Italiji, dobavi blago davčnemu zavezancu B v
Slovenijo. Davčni zavezanec B je identificiran
za namene DDV v Avstriji in to identifikacijsko
številko za DDV sporoči dobavitelju A.
Davčni zavezanec A ne obračuna
italijanskega DDV (izpolnjeni so vsi pogoji za
oprostitev dobave blaga znotraj Unije v skladu s
prvim odstavkom 138. člena Direktive o DDV).
64
SBC | Davčne oprostitve | Februar 2020
V rekapitulacijskem poročilu poroča o
opravljeni dobavi blaga, in sicer davčnemu
zavezancu B z avstrijsko identifikacijsko številko
za DDV. Davčni zavezanec B mora obračunati
avstrijski DDV od pridobitve blaga znotraj Unije
(prvi pododstavek 41. člena Direktive o DDV).
Po temeljnem pravilu je kraj pridobitve blaga
Slovenija, zato je davčni zavezanec B dolžan
plačati slovenski DDV, ne glede na to, da je od
te pridobitve (po prejetem računu, na katerem je
navedena njegova ID za DDV v Avstriji) obračunal
avstrijski DDV. Če dokaže, da je bila pridobitev
blaga predmet DDV v Sloveniji, lahko davčni
zavezanec B v skladu z drugim pododstavkom
člena 41 Direktive o DDV ustrezno zmanjša
davčno osnovo od pridobitve blaga v Avstriji.
Dokazovanje odpreme in transporta
blaga
Nova pravila določajo, kateri dokumenti štejejo
kot dokazila transporta blaga in v katerih primerih.
Velja pravilo, da je treba predložiti dokazilo iz dveh
neodvisnih virov, ki si med seboj ne nasprotujeta.
Kadar je blago odpeljal ali odposlal
dobavitelj ali tretja oseba za njegov račun, mora
dobavitelj kot dokaz, da je bilo blago dobavljeno
(odposlano ali dobavljeno) v drugo državo članico
EU, predložiti dve dokazili, ki si ne nasprotujeta
in sta ju izdali dve različni osebi, neodvisni druga
od druge, od prodajalca in dobavitelja. Pri tem
prideta v poštev dve dokazili iz levega stolpca
tabele Dokazila (dva dokumenta, ki se nanašata na
odpošiljanje in prevoz blaga) ali po eno dokazilo iz
levega stolpca in desnega stolpca tabele Dokazila.
Kadar je blago odpeljal ali odposlal
pridobitelj ali tretja oseba za njegov račun, mora
dobavitelj kot dokaz, da je bilo blago dobavljeno v
drugo državo članico, predložiti:
a) pisno izjavo pridobitelja, da je odposlal
ali odpeljal blago ali da je blago odpeljala ali
odposlala tretja oseba za njegov račun, in navedbo
namembne države članice blaga;
b) nenasprotujoči si dokazili, ki sta ju izdali
dve različni osebi, neodvisni druga od druge, od
prodajalca in pridobitelja.
Pri tem prideta v poštev dve dokazili iz
levega stolpca tabele Dokazila (dva dokumenta, ki
se nanašata na odpošiljanje in prevoz blaga) ali po
eno dokazilo iz levega stolpca in desnega stolpca
tabele Dokazila.
Dokumenti, ki se nanašajo
na odpošiljanje ali prevoz
blaga, kot so:
Podpisan tovorni list CMR
Nakladnica
Račun za letalski prevoz
Račun prevoznika blaga
Drugi dokumenti:
Zavarovalna polica v
zvezi z odpošiljanjem ali
prevozom blaga.
Bančni dokumenti,
ki dokazujejo plačilo
odpošiljanja ali prevoza
blaga.
Uradni dokumenti, ki jih
izda javni organ, kot je
notar, in ki potrjujejo prihod
blaga v namembno državo
članico.
Potrdilo, ki ga izda imetnik
skladišča v namembni
državi članici in ki potrjuje
skladiščenje blaga v tej
državi članici.
Pisna izjava pridobitelja mora
vsebovati:
datum izdaje,
ime in naslov pridobitelja,
količino in vrsto blaga,
datum in kraj prihoda blaga,
v primeru dobave prevoznih sredstev
identifikacijsko številko prevoznega sredstva,
identifikacijo osebe, ki sprejema blago za
račun pridobitelja.
Pridobitelj mora dobavitelju pisno izjavo
predložiti najpozneje 10. dan meseca po dobavi.
Za pisno izjavo pridobitelja ni predpisane oblike.
Ena izmed novosti nove ureditve je
izpodbojnost domneve o tem, da je bilo blago
odpeljano v drugo državo članico. Če namreč
davčni organ ugotovi, da eno od predloženih
dokazil ni verodostojno, lahko davčni zavezanec
izkoristi domnevo na način, da predloži katero
drugo dopustno dokazilo o odpremi ali transportu
blaga.
Predlagamo, da se za dodatna pojasnila v
zvezi z novimi pravili, povezanimi z davčnimi
oprostitvami, posvetujete s svojimi davčnimi
svetovalci. Furs je v zvezi z novostmi pripravil
obsežna pojasnila, ki so dostopna na njihovi
spletni strani. Za dodatna pojasnila se lahko na
Furs obrnete tudi prek maila: gfu.fu@gov.si.
Z ENERGIJO PLUS DO SONČNE
ELEKTRARNE
65
Želite prihraniti večji del dosedanjih stroškov za električno
energijo in le-to proizvajati iz sonca, okolju prijaznega
obnovljivega vira? Potem je investicija v sončno elektrarno
za samooskrbo za vas prava rešitev! Vse, ki želite poskrbeti
za svojo energetsko neodvisnost, čaka pri Energiji plus
odlična ponudba sončnih elektrarn.
Produkt – Sončni plus zajema izgradnjo optimalne,
individualnim željam prilagojene, visokokakovostne sončne
elektrarne za samooskrbo na ključ. Postavitev sončne
elektrarne izvede profesionalna ekipa z vsemi potrebnimi
znanji in certifikati, ki poskrbi za celotno izvedbo vseh
aktivnosti: svetovanje, ureditev dokumentacije in soglasij,
pomoč pri ureditvi dokumentacije za pridobitev nepovratnih
finančnih sredstev Eko sklada, izgradnjo elektrarne s
solarnimi moduli, ki na trgu štejejo med najkakovostnejše,
strokovno montažo in zagon elektrarne.
KAKO DO 72.000 EUR
PRIHRANKA?
Primer gospoda Mlakarja iz Rač.
Povprečni strošek
električne energije:
3.798 EUR/leto
POT PRIHRANKA V 2. KORAKIH
OB POSTAVITVI SONČNE ELEKTRARNE
1. KORAK
Strošek električne energije za ogrevanje in za ostalo
porabljeno električno energijo le 526 EUR/leto.
Predviden letni prihranek: 3.272 EUR/leto.
Povrnitev investicije v 6 letih.
2. KORAK
Skupni prihranek g. Mlakarja bo po odplačilu
investicije do konca življenjske dobe elektrarne (30 let)
znašal več kot 72.000 €.
Ob upoštevanju subvencije Eko sklada in možnostjo poračuna DDV je povračilna doba investicije g. Mlakarja manj kot
6 let, letni prihranek 3.300 EUR, prihranek v življenjski dobi elektrarne pa kar 72.000 EUR.
OSNOVNI IZRAČUN brez DDV (za DDV zavezance, ki si lahko poračunajo DDV)
Cena 24 kWp sončne elektrarne na ključ z DDV z upoštevanjem subvencije EKO-SKLADA 18.525
Povprečni dosedanji letni strošek el. energije* (z DDV) 3.798,00
Povprečni letni strošek po postavitvi elektrarne z upoštevano 24 kWp priključno močjo (z DDV) 526,00
Predviden letni prihranek s finančno spodbudo 3.272,00
Predvidena doba povračila investicije (v letih) 5,66
Skupni prihranek v 30. letih ob upoštevanju investicijskih stroškov, subvencije in padca moči elektrarne 72.823,00
Prepričani smo, da želite tudi vi pravo rešitev in
prihranke čim prej.
Zato ne odlašajte in naročite ogled objekta še danes:
• na spletni strani www.energijaplus.si ali
• po elektronski pošti samooskrba@energijaplus.si ali
• pokličite na 02 22 00 668 od ponedeljka do petka
med 8.30 in 14.30 uro.
02 22 00 115 • 080 21 15 • www.energijaplus.si
66
Član
Želijo postati
pomembno regionalno
razvojno-tehnološko
stičišče
V skupini Labena si
prizadevajo postati
eno največjih
tehnološkorazvojnih
stičišč v
regiji na področju
farmacije,
biotehnologije in
diagnostike.
»Konkurenčne prednosti
gradimo z vlaganjem v
kadre, znanje, raziskave
in razvoj ter vrhunsko
najsodobnejšo opremo.«
Borut Čeh, direktor Labene
Podjetje Labena je leta
1992 ustanovila Irena
Lemut Čeh, danes pa ga
vodi njen sin Borut. Začeli
so prodajo laboratorijske
in visokotehnološke opreme, ki jo
po meri kupca nadgrajujejo s programsko
opremo oziroma aplikacijami.
Leta 2008 so odprli oddelek za
raziskave in razvoj, ki so mu dodali
tudi aplikativni in servisni oddelek.
Leta 2015 pa so od BIA Separations
odkupili laboratorije in jih začeli
razvijati v smeri ponudbe storitev za
farmacevtsko industrijo.
Prodaja visokotehnološke
oPreme in testiranje zdravilnih
učinkovin in zdravil
Podjetje ima dva glavna stebra. Prvi
je prodaja visokotehnološke opreme
v farmacevtski in prehrambni industriji
ter industriji materialov in ved o
življenju (t. i. Life Sciences). Drugi del
pa je analitski laboratorij, kjer gre za
skupek desetih različnih laboratorijev
in pisarn, ki se raztezajo na več kot
1000 m 2 , kjer med drugim opravlja-
jo testiranja zdravilnih učinkovin in
zdravil za lokalne in svetovne farmacevtske
velikane.
Laboratorij je certificiran po mednarodnih
Standardih kakovosti dobre
proizvodne prakse (angl. Good
manufacturing practice), ki je nujen za
opravljanje resnih analiz v farmacevtiki
na svetovni ravni. Vsi postopki in
opravila v laboratoriju so pregledani
in odobreni s strani ameriške agencije
za zdravila in prehrano (angl. FDA –
Food and Drug Administration), kar
Labeni omogoča testiranje zdravilnih
učinkovin in zdravil, ki gredo v prodajo
na ameriški trg.
Prisotni v številnih Panogah
in državah
»Pri trženju tehnoloških rešitev nastopamo
predvsem na področju farmacije,
medicine, prehrambne industrije,
področje ved o življenju in industrije
materialov na trgih jugovzhodne Evrope;
pri storitvah analiz pa na področju
farmacevtike, biotehnologije, diagnostike
in znanosti o okolju na območju
celega sveta,« razlaga Borut Čeh.
Promo
67
Skupina Labena je lani ustvarila že
skoraj 10 milijonov evrov prihodkov,
od tega v izvozu 30 odstotkov. Ima 75
zaposlenih in več kot tisoč poslovnih
partnerjev. Izvažajo predvsem na trge
Evropske unije (Nemčija, Avstrija, Francija,
Hrvaška) in na trge izven EU, zlasti
v regiji (Srbija, BiH, Severna Makedonija,
Kosovo, Albanija). Lastna podjetja
imajo na Hrvaškem, BiH, Srbiji, severni
Makedonji, Črni Gori in Albaniji.
Njihovi kupci na področju storitev
so večinoma farmacevti. V širši regiji
delajo za večino lokalnih in svetovnih
farmacevtskih velikanov, storitve
laboratorijev pa uspešno prodajajo
tudi v Franciji, Nemčiji, Avstriji, na
Švedskem in v Švici.
vlaganje v ljudi in oPremo
Po besedah Boruta Čeha svoje konkurenčne
prednosti gradijo z vlaganjem
v kadre, znanje, raziskave in razvoj
ter vrhunsko najsodobnejšo opremo.
Predvsem na področjih, kjer dosegajo
odličnost: kemija, molekularna biologija
in proteinska biokemija. Kar 95 odstotkov
njihovih zaposlenih ima 6. ali višjo
stopnjo izobrazbe. Desetina zaposlenih
je doktorjev in magistrov znanosti,
65 odstotkov jih ima tehnično izobrazbo
7. stopnje. Na vodilnih položajih je
več kot polovica žensk.
Bolj odločno v področje
mikrobiologije
Decembra je Labena od Tehnološkega
parka v isti zgradbi kupila še dodatnih
700 kvadratnih metrov prostorov. »Te
bomo delno zapolnili z novim mikrobiološkim
laboratorijem, ki bo narejen
po najvišjih farmacevtskih standardih,
kjer bomo imeli tudi tako imenovane
čiste sobe. S tem bomo lahko zadovoljili
in odgovorili na povpraševanja
po storitvah s področja mikrobiologije.
V letu 2020 nameravamo v novo
infrastrukturo vložiti 900 tisoč evrov
do konca leta 2022 pa še dodatna
dva milijona,« o kratkoročnih načrtih
pove Borut Čeh.
postaviti želijo zaključen
krog laboratorijev
Dolgoročno pa želijo postaviti zaključen
krog laboratorijev, ki bi farmacevtskim
in biotehnološkim podjetjem
nudili celoten spekter razvojnih
in raziskovalnih storitev. »To pomeni,
da bi lahko vzorec prevzeli od farmacevtskega
podjetja in testirali vse
njegove potrebne lastnosti, preden
farmacevt sprosti serijo izdelkov na
trg. Do leta 2025 si prizadevamo
postati eden največjih tehnološko-
-razvojnih stičišč v regiji na področju
farmacije, biotehnologije in diagnostike,«
razlaga sogovornik.
Borut Čeh pravi, da želijo leta 2023
biti trgu sposobni ponuditi vse
segmente testiranja in razvoja v
farmacevtiki. »Računam, da bomo
imeli tako do leta 2025 v Sloveniji
v laboratorijih v Ljubljani zaposlenih
med sto in sto dvajset sodelavcev.
Zaposlovali bomo strokovnjake s področja
kemije, farmacije, biokemije,
biotehnologije, molekularne biologije,
računalništva, pa tudi elektrotehnike,«
še pravi.
268
Biro Esplanada
uspešno raste že 15 let
Avtor: Rupert Gole, direktor Esplanade
Esplanada je projektantsko podjetje, ki združuje sodelavce
mnogih inženirskih strok in s tem na trgu ponuja celovite
storitve tudi za zelo zahtevne gradnje. Letos praznujemo 15
let obstoja, skozi katera smo vztrajno dvigovali obseg naročil,
število zaposlenih in tudi vsako leto pozitivno zaključili.
Skozi preteklo obdobje smo
si nabrali številne reference
uspešno realiziranih projektov
na področju individualnih
stanovanjskih objektov,
večstanovanjskih objektov, šol, vrtcev,
športnih dvoran, zdravstvenih ustanov,
turističnih in nastanitvenih kompleksov,
proizvodno-poslovnih objektov
in poslovno-logističnih centrov. Poleg
projektov za novogradnje precejšen
delež našega načrtovanja predstavlja
tudi izdelava izvedbenih projektov
za potrebe energetskih sanacij javnih
objektov. Med drugim se je po naših
projektih energetsko obnovila tudi
predsedniška palača na Gregorčičevi,
protokolarna Vila Podrožnik, bazenski
kompleks Tivoli in še več kot 50 drugih
javnih objektov po celi Sloveniji. Že
več kot tri leta smo pogodbeni partner
Petrola, ki v modelih javno-zasebnega
partnerstva energetske sanacije javnih
objektov nastopa kot zasebni partner.
Poslovno-industrijska gradnja
V preteklem obdobju smo realizirali več
kot deset večjih poslovno-industrijskih
objektov in dva logistična centra. V večini
primerov je šlo za potrebo investitorja
po selitvi že obstoječe dejavnosti
v nove večje prostore, ker obstoječi
niso več ponujali vseh potrebnih pogojev
za nadaljnji razvoj. Med drugimi
so se po naših načrtih zgradili objekti
Cookinoks v Ivančni Gorici, MAPI PIPE
v Komendi, Povše Metal v Šentrupertu,
Plasta v Šentrupertu, Poslovno-logistični
center Bartog v Mirni peči, Poslovno-logistični
center Javnega podjetja
komunala Trebnje in še več drugih
manjših objektov drugje po Sloveniji.
Trenutno imamo v načrtovanju
kar pet novih poslovno-logističnih
projektov, med katerimi je največji
projekt nove tovarne ELPRO Križnič v
Slovenski Bistrici. Pri zasnovi takšnih
objektov je na prvem mestu seveda
funkcionalnost in logistika. Vendar ne
pozabimo na atraktivno oblikovanje
objekta, ki je tudi lep na pogled in
v ponos lastniku. Že nekajkrat smo
dobili povpraševanje po načrtovanju
novih objektov prav zaradi atraktivnega
videza samih realiziranih projektov.
Široka Paleta storitev
Esplanada pri načrtovanju poslovno-
-industrijske gradnje skupaj z zunanjimi
sodelavci ponuja celotno potrebno
inženirsko ekipo (arhitekte, statike,
projektante strojnih inštalacij, elektro
inštalacije, požarne varnosti in glede na
specifike posamezne gradnje tudi ostalo
potrebno podporo). Če investitor želi,
projektno obdelamo celoten interier.
Objekte načrtujemo v BIM okolju in s
tem nudimo najvišjo možno digitalno
obdelavo vseh podatkov, ki zadevajo
gradnjo. Največ objektov zasnujemo v
armirano-betonski prefabricirani izvedbi,
pri čemer sodelujemo z inženirji podjetja
Širbegovič, ki konstrukcije statično
preračunajo, optimizirajo in na koncu
pripravijo investitorju ponudbo za dobavo
in montažo takšne konstrukcije.
Poslovna enota v ljubljani
Esplanada ima od lanskega leta svojo
poslovno enoto tudi v Ljubljani, v poslovni
stavbi na Parmovi 53. Kar nekaj
projektov, ki jih trenutno pripravljamo,
je v sami prestolnici, kjer je gradbeni
trg še posebej živ. Z veseljem sprejemamo
nove izzive in veseli bomo
vsakega povpraševanja.
Esplanada, d. o. o., Slovenska vas 8, 8232 Šentrupert | Tel.: 00386 8 205 05 89
PE Ljubljana | Parmova 53, 1000 Ljubljana | www.esplanada.si | info@esplanada.si
Promo
SBC | Spremenjena uredba | Februar 2020
69
Dnevnice
bodo še višje
Novo leto je prineslo višje dnevnice, 1.
januarja prihodnje leto sledi vnovično
zvišanje in izenačitev z letom 2012.
Avtorica: Katarina Klepec Kovač
Na spremenjeno Uredbo o
povračilu stroškov za službena
potovanja v tujino morajo
biti pozorni tisti delodajalci v
zasebnem sektorju, za katere
veljajo kolektivne pogodbe
oziroma akti delodajalcev,
ki se sklicujejo na odločbe
omenjene uredbe.
Višina dnevnic za sosednje države
DRŽAVA 2019 2020 2021
Avstrija 40 € 49 € 55 €
Nemčija 44 € 49 € 55 €
Italija 44 € 46 € 55 €
Hrvaška 32 € 36 € 40 €
Katarina Ložar, Vizija
računovodstvo
3 spremembe,
ki jih ne smete
spregledati:
Ostale zneske
dnevnic lahko
preverite prek te
povezave.
Na novo so določeni zneski dnevnic, ki bodo
1.sprememba
veljali do konca 31. decembra 2020.
S 1. januarjem 2021 se bodo dnevnice še
2.sprememba
povišale (veljali bodo zneski iz priloge k
uredbi) in se izenačile z zneski pred letom
2012. »Izjema je samo Belgija, za katero že
z letom 2020 velja enak znesek, kot je veljal
pred letom 2012 (službena pot nad 14 do
24 ur že letos znaša 63 EUR). Za Kitajsko,
Kosovo in Novo Zelandijo ter mesti Peking
in Šanghaj pa so na novo določeni samostojni
zneski dnevnic,« pojasnjuje Katarina
Ložar z Vizije računovodstvo.
Dnevnice in obroki
Ponovno se uvaja tudi dnevnica za tujino, če
3.sprememba
službena pot traja od 6 do 8 ur. Predhodna
uredba je določala samo dve različni dnevnici,
in sicer prvo za trajanje potovanja od 10 ur
do 14 ur in drugo za trajanje potovanja od 14
ur do 24 ur. Zdaj pa so ponovno uveljavljene
tri različne dnevnice; 100-, 75- in 25-odstotna
dnevnica.
Pri najkrajši poti en obrok
»Pri obračunu dnevnic je treba upoštevati, da mora
biti za službeno pot, ki traja nad 6 do 8 ur, zagotovljen
en obrok, če traja nad 8 do 14 ur, dva obroka,
nad 14 ur do 24 ur pa trije obroki. Če je zagotovljena
brezplačna prehrana, se za pokritje morebitnih
drugih stroškov obračuna 20 odstotkov pripadajoče
dnevnice,« opozarja Ložarjeva.
Potovanje
traja
Dnevnica
Št.pripadajočih
obrokov
Če je zajtrk
vključen, se
odšteje
Če je kosilo
vključeno, se
odšteje
Če je večerja
vključena, se
odšteje
14 do 24 ur cela 3 − 10 % − 35 % − 35 %
8 do 14 ur 75 % 2 − 15 % − 40 % − 40 %
6 do 8 ur 25 % 1
Vir: Vizija računovodstvo
70
SBC | eBOL | Februar 2020
Ste pripravljeni
na elektronske
bolniške liste?
Podjetja želijo predvsem
informacijo oziroma natančen
opis, kako bo njihov sistem
»zajemal« in obdeloval podatke
o bolniških odsotnostih.
Avtorica: Katarina Klepec Kovač
S
1. februarjem letos so zdravniki
prenehali pisati papirnate
bolniške liste in delodajalci lahko
zdaj do njih dostopajo le v elektronski
obliki, prek portala SPOT.
Kot nam je pojasnil Sebastjan Kepic,
direktor prodaje in marketinga v podjetju Četrta
pot, d. o. o., je največji izziv pri preskoku s
papirnatega na elektronsko obliko predstavljal
avtomatski zajem.
»To pomeni integracijo dveh sistemov v delu,
ko se eden postavlja na novo in se vsak dan
dopolnjuje (vmesnik eBOL na portalu SPOT),
drugi pa se želi v ta del integrirati s svojimi
specifikacijami (interni sistem na strani poslovnih
subjektov). Ponudniki informacijskih
sistemov so morali avtomatski zajem za integracijo
z novim vmesnikom eBOL na portalu
SPOT razviti na novo, kar pomeni razvojno
dopolnitev in investicijo na strani podjetij,« je
povedal Kepic.
Sebastjan Kepic, direktor
prodaje in marketinga v
podjetju Četrta pot, d. o. o.
Poskrbite za nemoten dostop
To so pogoji za dostop do državnega spletnega
portala SPOT in zajema obrazcev eBOL: 1.nasvet:
dostop do spleta,
matična številka podjetja,
veljavno digitalno potrdilo,
urejene pravice in pooblastila za osebe, ki
bodo s strani zakonitega zastopnika podjetja
dostopale do vmesnika eBOL in eNDM,
veljavni certifikat, verificiran s strani
ZZZS, za informacijski sistem oziroma rešitev,
ki jo podjetja uporabljajo za upravljanje
bolniških odsotnosti (Sigen-CA, Halcom,
Poštarca in drugi),
obdobje spremembe podatkov.
Na podlagi teh podatkov državni spletni
portal SPOT, kamor zdravniki odložijo obrazce
eBOL, pripravi ustrezen nabor obrazcev
eBOL za zajem in nadaljnjo obdelavo na strani
podjetij.
Naj vam jasno predstavijo zajem
»Od te točke dalje morajo biti vsi poslovni
2.nasvet:
subjekti pozorni predvsem na to, da jim
bodo ponudniki njihovih informacijskih sistemov
za obračun bolniških odsotnosti jasno
predstavili, kako deluje njihova programska rešitev
za zajem obrazca eBOL s portala SPOT,«
je opozoril Kepic.
Podjetja lahko podatke s portala SPOT v
svoje kadrovsko-informacijske sisteme prevzemajo
na dva načina, in sicer z ročnim prepisom
podatkov z obrazca eBOL v formatu PDF ali z
avtomatskim zajemom obrazcev eBOL v formatih
XML in PDF, za kar je potrebna integracija
sistema podjetja z državnim portalom SPOT.
»Podjetja želijo predvsem informacijo
oziroma natančen opis, kako bo njihov sistem
'zajemal' in obdeloval podatke o bolniških
odsotnostih, vrstah izplačil in oddaji zahtevkov
za refundacijo po novem. Nekateri ponudniki
informacijskih rešitev so imeli že zdaj razvito
elektronsko evidenco in obdelavo podatkov bolniške
odsotnosti, drugi ne,« je dodal sogovornik.
71
Biba
v novih prefinjenih barvah
Gold & Bronze Coated
Biba
www.intra-lighting.com/#biba
72
SBC | Prevajanje | Februar 2020
Foto: Shutterstock
Stroj ne dela človeških,
človek pa popravlja
strojne napake
Prevajanje, umetna
inteligenca in
prevajalec so postali
idealna kombinacija za
naročnike.
Avtorica: Polona Movrin
Najpreprostejša ponazoritev,
kako je v dobrem desetletju
napredovalo strojno
prevajanje, je storitev Google
Translate.
Ko jo je Google uvedel aprila
2006, smo jo uporabljali predvsem za zabavo,
saj so bili prevodi v slovenščino zelo nenavadni.
Google Translate je namreč uporabljal statistično
strojno prevajanje; prevajal je vsako besedo
posebej, in sicer na podlagi besedil dokumentov
Združenih narodov in Evropskega parlamenta.
Novembra 2016 je Google uvedel nevronsko
strojno prevajanje; zdaj prevaja celotne stavke,
in ne več vsake besede posebej, poleg tega pa
upošteva kontekst. Google Translate je torej
začel uporabljati umetne prevajalske možgane,
ki se na podlagi shranjenih podatkov učijo in to
upoštevajo pri naslednjih prevodih.
Za »domačo« uporabo je Google Translate
več kot dovolj, za poslovno komunikacijo pa ne
zadostuje. Ponudniki prevajalskih storitev namreč
za kakovosten prevod za vsakega naročnika
razvijejo prilagojen prevajalnik, poleg tega pa
končno besedilo pregleda še prevajalec.
»Ponudnik prevajalskih storitev mora
naročniku svetovati, katera tehnologija in pristop
sta zanj najprimernejša glede na njegove vsebine,«
pravi direktorica podjetja
STAR Ljubljana, ki letos
praznuje 20. obletnico
poslovanja doma in
v tujini, Elena Doren.
Izpostavila je nekaj
prednosti uporabe
sodobnih prevajalskih
modelov in njihovih
kombinacij za različne
naročnike.
Elena Doren, direktorica
podjetja STAR
Prevajanje
73
1Statistični stroj za naročnika
Za naročnika z velikimi obstoječimi obsegi
vzporednih dvojezičnih zbirk besedil je smiselno
razvijati statistični stroj. Zamudnejše
vlaganje v nevronske mreže, ki predstavlja tudi
znatne stroške, pa je smiselno v primeru manjših
obsegov obstoječih vzporednih dvojezičnih
zbirk besedil in zapletenejših jezikov, med
katere spada tudi slovenščina. Enako velja, če
stranka predvideva večje obsege besedil za
nadaljnje potrebe poslovanja.
Primer je Evropska komisija, ki razvija in
uporablja nevronski prevajalni stroj za potrebe
prevajanja evropske zakonodaje. Ta je toliko
bolj učinkovit, ker so v stroju samo vzporedne
zbirke besedil iz baze Evropske komisije, ki
so tudi najustreznejša za strojno prevajanje
nadaljnjih zakonodajnih dokumentov.
Omeniti velja tudi, da so danes javno
dostopni obsežni korpusi različnih besedil, ki
jih profesionalni ponudniki lahko zajamejo v
prevajalnike.
2Združene prednosti tehnologije in
strokovnega prevajalca
Vsak strojni prevod, tudi v primeru uporabe
umetne inteligence, mora obvezno pregledati
izkušen prevajalec, ki področje dobro pozna
in je zmožen v prevodu odkriti tudi najtežje
zaznavne pasti oziroma napake.
Pri strojnem prevajanju prihaja do napak,
te pa se lahko zgodijo tudi človeku, pa naj bo
to zaradi neizkušenosti ali pa slabše pozornosti.
Zanimivo je, da stroj ne dela nekaterih
napak, ki se dogajajo človeku; na primer pri
prevajanju nasprotnih pojmov, kot sta levo in
desno, ali pri številkah, pri katerih se prevajalec
lahko zatipka, a so predvsem v finančnih,
pa tudi v vseh drugih besedilih, ključnega
pomena. Po drugi strani pa lahko pri strojnem
prevajanju prihaja do večjih nesmislov zaradi
dobesednega prevajanja, napačno izbranega
izraza in podobno. Tukaj nastopi prevajalec,
čigar naloga je, da to popravi.
Na področju prevajanja je umetna inteligenca
sicer vse bolj učinkovita, vendar bo
moral prevode tudi v prihodnje pregledovati in
ustrezno popraviti prevajalec. Umetna inteligenca
je težko obvladljiva, poleg tega ne more
zaznati in prevesti različnih odtenkov, ki jih premore
človeški način razmišljanja in izražanja;
ta se namreč lahko razlikuje od jezika do jezika
in od kulture do kulture.
3Časovna in stroškovna učinkovitost
Pri kombinaciji s strojnim prevajanjem prihranimo
čas, saj prevajalec le pregleda in uredi
strojni prevod. To za naročnika pomeni tudi
zmanjšanje stroškov. Je pa treba omeniti, da je
za prevajalca pregledovanje strojnih prevodov
veliko napornejše kot pregledovanje prevodov,
ki jih je opravil človek.
Vse bolj v ospredje stopa časovna komponenta.
Življenjski cikli izdelkov in storitev
so vedno krajši, zato bo v prihodnje nujno
potrebna kombinacija umetne inteligence in
prevajalca, ki bo pripomogla k obvladovanju
večjih obsegov v krajšem času ob zagotavljanju
ustrezne ravni kakovosti.
4Zabrisane razdalje pri poslovanju na
globalnem trgu
Delo v oblaku zabrisuje razdalje med prevajalci
in naročniki. Tudi če ima slovenski naročnik
prevoda uradno vodstvo v tujini in mora to vodstvo
prevod potrditi, to ne predstavlja nobene
ovire. Prevod je naložen v oblaku in komurkoli
od vpletenih je dostopen kadarkoli.
Na koncu velja omeniti še eno posebnost,
ki jo morajo upoštevati vsi naročniki prevodov
in prevajalci. Kot izpostavlja Dorenova,
slovenščina spada med zapletenejše jezike, »ki
zahtevajo več razvojnega vlaganja v strojno
prevajanje za posamezna področja in jezikovne
kombinacije«. Sicer pa za vse jezike in vse
vrste prevodov velja, da se rezultati strojnega
prevajanja izboljšujejo z uporabo nevronskih
mrež.
Koliko je napredovalo prevajanje z orodjem Google
Translate, kaže tudi ta primer: sprva je bilo znano
slovensko delo Antona Tomaža Linharta Ta veseli
dan ali Matiček se ženi prevedeno zelo ponesrečeno,
in sicer »Happy day, the wife or shit«. Danes je
že bližje: »That happy day or Mother is getting
married«, šele če namesto Matiček napišemo
Maticek, pa ga Google prevede »That happy day or
Maticek is getting married«.
74
SBC | Novice | Februar 2020
Obletnica
6 let SBC – Kluba slovenskih podjetnikov
Na začetku januarja letos smo se
v SBC spomnili začetkov, ko so se
v združenje povezali najuspešnejši
slovenski podjetniki in postavili
temelje platforme, ki si prizadeva
za več podjetnosti in zdravega
podjetništva v slovenski družbi.
Ustanovni člani so pred šestimi
leti na glas sporočili, da brez
podjetne Slovenije ne bo mogoče
doseči dobrobiti za vse, kar je bil
pomemben korak. »Zanimivo je,
da nismo nastali zato, da bi nas
jemali resno. Resno nas jemljejo,
ker smo resni, in to je velika razlika.
Naša odgovornost je ustvarjanje
boljše družbe – varne družbe.
Imamo čvrste temelje sodelovanja;
nič politike in predanost delu,« se
začetkov spominja predsednik kluba
Marjan Batagelj.
Z začetnih 36 je SBC do danes
narasel že na 214 članov,
nadpovprečno uspešnih podjetnikov,
ki izpolnjujejo pogoje za članstvo in v
svojem delovanju sledijo petim zlatim
vodilom.
Družinska podjetja
Nasledniki za
Erasmus SBC
Prenos na mlajšo generacijo
je eden od največjih izzivov
družinskih podjetij, ta pa so steber
policentričnega razvoja države.
Zato je ta tema izjemnega pomena
za razvoj slovenskega podjetništva
v prihodnje. Tega se zavedajo tudi
hčere in sinovi vrhunskih podjetnikov, združeni v skupini
SBC Nasledniki, ki so se konec januarja zbrali na posvetu v
podjetju Podkrižnik.
Strinjali so se, da si želijo pridobiti še več znanja
in izkušenj o prenosu družinskih podjetij na mlajšo
generacijo. Obenem pa si želijo, da bi organizirali
»Erasmus SBC« – torej, da bi imeli možnost praktičnega
usposabljanja pri drugih članih SBC.
Hčere in sinovi vrhunskih
podjetnikov, združeni v skupini
SBC Nasledniki na posvetu v
podjetju Razkrižnik.
Poskrbite
za varnost na
spletu pri vašem
poslovanju.
75
Zavarovanje kibernetske
zaščite za podjetja
Osnovna kritja zavarovanja:
• odziv na incident (kritje stroškov
svetovanja, pravnih stroškov ...),
• stroški ponovne vzpostavitve
podatkov in programske opreme,
• odgovornost za kršitve zaupnosti in
zasebnosti (odškodninski zahtevki
tretjih oseb),
• odgovornost za omrežno varnost
(odškodninski zahtevki tretjih
oseb).
276
Sodijo med vodilne svetovne
proizvajalce strojev in opreme
za obdelavo masivnega lesa
V novi generaciji strojev družbe Lestro-
Ledinek sta združeni moč in kakovost,
ki podjetje vodita na sam vrh globalnih
strokovnjakov v industriji ploskovne
obdelave lesa.
»Naša konkurenčna prednost je,
da izdelujemo projekte na ključ,«
pravi dr. Ana Rihtar, direktorica za
korporativno upravljanje v družbi
Lestro Ledinek.
Začeli so z enostavnimi
lesnoobdelovalnimi stroji,
zahteve trga pa so narekovale
potrebo po vedno
zmogljivejših strojih in linijah
za obdelavo lesa. Družba Lestro-
-Ledinek je danes ena pomembnejših
svetovnih proizvajalcev strojev in
opreme za obdelavo masivnega lesa,
kar nedvomno potrjuje veliko število
prodanih izdelkov po vsem svetu in
lastna patentirana tehnologija Rotoles
za les, plastiko in lahke kovine.
Tehnologija za prihodnje
generacije
Pri tem gre za tehnologijo, ki omogoča,
da se iz manj kakovostnega lesa
izrežejo napake in se krajši konci lesa
z zobatim spojem spojijo v neskončne
nosilce in plošče.
»Naša konkurenčna prednost je, da izdelujemo
projekte na ključ. Prav zato moramo
biti zelo močni tako v razvoju strojev
kot tudi na področju razvoja linij. Kupcem
smo sposobni uresničiti tudi najzahtevnejše
potrebe in želje ter izdelati stroj,
ki ga konkurenca ni mogla. Pri tem gre
praviloma za strojegradnjo višjega tehnološkega
razreda, izrednih zmogljivosti in
podajalnih hitrosti – tudi do 900 metrov
na minuto. Serijske proizvodnje ni, skoraj
pri vsakem projektu je vključen oddelek
za razvoj,« pravi dr. Ana Rihtar, direktorica
družbe za korporativno upravljanje.
Grče niso ovira
Njihovi stroji iz družine Rotoles
omogočajo vrhunsko obdelavo lesnih
površin slabše kakovosti na osnovi čelnega
rezkanja tudi večjih površin lesa,
plastike in lahkih kovin. Zaradi velikega
števila nožev je debelina odrezka relativno
majhna tudi pri sorazmerno veliki
podajalni hitrosti. To dejstvo je tudi
vzrok v veliki prednosti postopka, ki se
odraža v bolj kakovostnem odrezovanju
na tistih mestih lesnih površin, kjer
rado pride lokalnih iztrganin lesnega
tkiva iz obdelane površine. Takšna mesta
so predvsem okoli grč in tam, kjer
se smer lesnega tkiva spremeni. Gre za
bistveno prednost pri obdelavi lesa z
vraščenimi napakami v strukturi lesa.
leTo 2020 bo prelomno
Družba Lestro-Ledinek je lansko leto
zaključila uspešno – njihovih 220
zaposlenih je ustvarilo dobrih 25
milijonov evrov čistih prihodkov od
prodaje, kar predstavlja okoli 14-odstotno
rast glede na leto 2018.
Zaradi nenehne rasti podjetja oziroma
novih naročil so zaradi nastale prostorske
stiske v letu 2019 k obstoječi hali
dogradili logistični del ter postavili del
hale z novo strojno opremo. Posodobili
so tudi strojno opremo in vpeljali nove
tehnološke postopke, ki omogočajo
različne možnosti obdelave v bistveno
krajšem času in z veliko natančnostjo
tudi zelo zahtevnih elementov. Gre
za izdelavo strojnih elementov, ki so
kasneje sestavljeni oziroma zmontirani
v posamezni stroj in podvrženi velikim
podajalnim hitrostim do 1000 m/
min in velikim rezilnim hitrostim do
100 m/s, zato je zahtevana natančnost
strojne izdelave posameznih elementov
v stotinkah milimetra.
»Zaradi skokovite rasti nas v prihodnje
čaka reorganizacija dela v smislu poslovne
logistike, priprave dela in vzpostavitev
mehanizmov za ostrejše reguliranje
notranjih stroškov proizvodnje. Leto
2020 bo prelomno leto tako po realizaciji
pogodb kot tudi po razvoju novih
izdelkov,« je še povedala dr. Rihtarjeva.
Promo
Novice
77
Priznanje
Skaza je lokalni
skupnosti prijazno
podjetje 2020
»Plastika Skaza je preprosto pojem poslovne odličnosti.
A kot je pokazala prijava na razpis Lokalni skupnosti
prijazno podjetje, vrhunski rezultati te družbe niso
omejeni le na strogo poslovno področje,« so zapisali pri
Zlatem kamnu, ki je strokovna platforma na področju
lokalne samouprave, in ob priznanju za Skazo našteli
številne družbeno odgovorne dejavnosti člana SBC.
Med te spadajo Skazin dobrodelni tek Otrok otroku,
sponzorstva in donacije, vlaganja v različne lokalne
projekte (primer: Žegnan studenec, projekt, s katerim
želijo usposobiti dodaten vir pitne vode za občino
Rečica ob Savinji), sodelovanje z izobraževalnimi
ustanovami in središči, štipendiranje, študijske prakse,
oprema projektne študijske sobe na Fakulteti za
tehnologijo polimerov v Slovenj Gradcu in sodelovanje z
mladinskim podjetniškim inkubatorjem Ustvarjalnik.
Pri Zlatem kamnu izpostavljajo tudi prijaznost do družin,
kar je druga zelo pomembna usmeritev podjetja Skaza.
To se med drugim kaže v uvedbi šesturnega delovnika
ter v številnih dejavnostih, namenjenih otrokom
zaposlenih. Čestitke podjetju Skaza!
Foto: GV Planet
Nagrade
Številna odličja za
Pekarno Grosuplje
V Pekarni Grosuplje, kjer kruh pečejo
že več kot 60 let, so v novo leto
zakorakali s številnimi priznanji. Za
svoj izdelek Super kruh so prejeli
nagrado izbran produkt leta 2020, za
kruh Proteinc pa nagrado za najbolj
inovativno živilo leta, ki jo podeljuje
Inštitut za nutricionistiko.
Gospodarska zbornica Slovenije je
na podelitvi priznanj 20. strokovnega
ocenjevanja kruha, pekovskega in
finega pekovskega peciva, testenin,
keksov in slaščic, ki je bila na
Ljubljanskem gradu, podjetju Don Don
podelila 39 zlatih odličij za odlično
kakovost za kruh in krof marelica.
Alenka Mozetič Zavrl, direktorica
podjetja Don Don, je ob tem povedala:
»Trudimo se slediti pekovskim in
seveda prehranskim trendom. Glede
na potrošnikov način prehranjevanja
in spreminjanje njegovega
življenjskega sloga poskušamo
razvijati inovativne krušne izdelke, saj
je kruh še vedno del naše prehrane
in ostaja del tradicije. S posebnimi
izdelki, ki jih razvija naša razvojna
ekipa, izboljšujemo sodelovanje s
potrošniki, prepoznavamo njihove
življenjske navade in jim poskušamo
slediti.«
Predstavitev
Griffing na največjem
svetovnem pohištvenem
sejmu
Podjetje Griffing, ki se sicer ukvarja z mehansko obdelavo
kovin iz nerjavečega jekla, se bo od 18. do 21. marca
z ročaji in dodatki za vhodna vrata predstavilo na
največjem svetovnem sejmu za vrata, okna in fasade
Fensterbaum Frontale v Nemčiji.
Na sejmu bo visokousposobljena ekipa, ki sledi trendom
na področju razvoja, predstavila sodobno linijo ročajev,
ki omogočajo odpiranje vrat s prstnim odtisom in imajo
integrirano LED-svetlobo. Sejem privabi več kot 110.000
obiskovalcev in več kot 1.000 razstavljavcev iz 40 držav,
na njem pa bodo v Griffingu prikazali, kako lahko vrata
postanejo še kakovostnejša, lepša in modernejša.
Prikazali bodo najsodobnejše ročaje, oblikovane in
izdelane v kombinaciji z lesom in steklom.
Kakovost
Certifikat
odličnosti
za Lunos
Podjetje Lunos, znano
po svojih prezračevalnih sistemih, je februarja letos
prejelo zlati znak poslovne odličnosti. Certifikat podeljuje
Akademija poslovne odličnosti in je simbol kakovosti, ki
ga dosegajo najboljša slovenska podjetja.
78
SBC | Novice | Februar 2020
Rast
Optiweb se
širi v Brežice
Podjetje Optiweb iz Škofje Loke bo v
kratkem odprlo prostore v Brežicah. »Ker
je Škofja Loka za nas postala premajhna,
rast podjetja pa prevelika, želimo svojo
ekipo okrepiti tudi na posavskem koncu
in tam odpreti novo pisarno,« so sporočili
iz Optiweba.
V zadnjih letih so v podjetju, ki ima več
kot 50 sodelavcev, začeli izvajati tehnično
zahtevnejše projekte in jih nadgradili s
PIM-sistemom (sistemom za produktni
informacijski menedžment), ki ponuja
napredne rešitve upravljanja zalog.
Optiweb tako konstantno raste. Certificirani
razvijalci Optiweba skrbijo za razvoj
velikih spletnih trgovin za domače in tuje
naročnike, med njihovimi strankami pa
sta tudi Intersport in Big Bang. Na 3. SBC
Forumu so se uvrstili med pet finalistov za
izbor Vitez dela.
Obisk slavnih
Postojnska jama
navdušila težkometalce
Postojnsko jamo so na začetku februarja obiskali trije člani
znane ameriške metal skupine Slipknot, ki je leta 2006 prejela
glasbeno nagrado grammy, doslej pa je bila zanjo skupno
sedemkrat nominirana.
V sklopu VIP-obiska so si na turneji po Evropi, pred koncertom
v Budimpešti, vzeli nekaj ur oddiha in jih na izrecno željo
Shawna Crahana, enega od ustanovnih članov, preživeli v
podzemnem raju.
Člani skupine so bili nad jamo in njenimi zgodbami navdušeni,
v kapniških strukturah pa so videli različne podobe. Dva od
članov zasedbe sta
si v jami vzela čas
za pošiljanje kartic iz
edine jamske pošte
na svetu. Po obisku
jame so se glasbeniki
vpisali v Knjigo slavnih
obiskovalcev in prevzeli
protokolarna darila, ki
bodo našla mesto v
njihovi muzejski zbirki.
Delavnica
S Tanjo Skaza do boljše
organizacijske kulture
Tanja Skaza aktivno nadaljuje s svojo
novo poslovno potjo. »Vse se začne
pri nas, vodjih in pri naših kadrovikih.
Mi smo ogledalo našega podjetja,
zato je potrebno delati na sebi in na
vodjih, ki vodijo naše zaposlene,«
pravi ob napovedi delavnice na temo
Spremembe vredna, ki bo 5. marca v
hotelu Intercontinental v Ljubljani.
S svojimi sodelavci pa na temo
formule uspešnega podjetja z
zavzetimi zaposlenimi in višjo
dodano vrednostjo obišče tudi
posamezna podjetja. Teme so:
kadrovski oddelek, ki v zaposlenih
vidi potencial; srčen, odprt vodja,
ki navdihuje in podpira sodelavce;
ekipa, ki se zaveda, da so samo s
sodelavci lahko uspešni. Člani SBC
– Kluba slovenskih podjetnikov ob
tem dobijo brezplačno knjigo Tanje
Skaza z naslovom Spremembe
vredna.
Foto: Urban Štebljaj
Prigo. Vaš logistični partner v osrčju Evrope.
Specializirani na področjih:
V
SPLOSNI TOVOR
Domači in mednarodni prevoz
FARMACEVTSKI IZDELKI
Domači in mednarodni prevoz
GDP CERTIFIKAT
Prvi slovenski prevoznik s pridobljenim certifikatom
dobre distribucijske prakse v farmacevtski industriji
Good
Distribution
Practice
GDP CERTIFIED
PRIGO, d.o.o., Brezovica, Podpeška cesta 10, 1351 Brezovica pri Ljubljani | Pot na Tojnice 48, 1360 Vrhnika | E: transport@prigo.si | T: +386 1 365 82 25 | www.prigo.si
79
80
Prav na vsakem koraku nas obdajajo oblike matere Narave, ki so
tako popolne ravno zaradi vseh svojih nepravilnosti in občudovanja
vredne v vseh mogočih dimenzijah, od ogromne soteske pa do
male školjke na dnu reke ali morja. Tjaša Malalan pri oblikovanju
te omejene serije na osnovno obliko prodnika riše čudovite oblike
listov monstere.
Vaše sanje kujemo v večnost.
malalan.si