Denmark Yearbook - 2012
Denmark Yearbook - 2012.pdf
Denmark Yearbook - 2012.pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
STATISTISK ÅRBOG<br />
<strong>2012</strong>
Statistisk<br />
Årbog <strong>2012</strong><br />
Statistical <strong>Yearbook</strong> <strong>2012</strong>
Indledning<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong><br />
Udgivet af Danmarks Statistik<br />
Juni <strong>2012</strong><br />
116. årgang<br />
ISBN 978-87-501-2000-1<br />
ISSN 0070-3567<br />
ISBN 978-87-501-2001-8 (internet-udgave)<br />
ISSN 1601-104x (internet-udgave)<br />
Statistisk Årbogs internetadresse: www.dst.dk/aarbog<br />
Redaktion<br />
Specialkonsulent Ulla Agerskov<br />
Tlf.: 39 17 39 39<br />
E-mail: uag@dst.dk<br />
Afdelingsleder Margrethe Pihl Bisgaard<br />
Tlf.: 39 17 31 62<br />
E-mail: mpb@dst.dk<br />
Udsnit af kort, hvortil Kort & Matrikelstyrelsen har ophavsret,<br />
er gengivet med instituttets tilladelse.<br />
Sats: Danmarks Statistik, København<br />
Tryk: Rosendahls – Schultz Grafisk<br />
Oplag: 3.000<br />
Foto på omslag: Morten Rasmussen/Scanpix<br />
Pris<br />
Salg og<br />
abonnement<br />
© Danmarks<br />
Statistik <strong>2012</strong><br />
390 kr. inkl. 25 pct. moms<br />
Schultz Boghandel:<br />
Tlf.: 43 22 73 00. E-mail: boghandel@rosendahls-schultzgrafisk.dk<br />
Enhver form for hel eller delvis gengivelse eller mangfoldiggørelse<br />
af denne publikation uden skriftligt samtykke fra Danmarks Statistik<br />
er forbudt efter gældende lov om ophavsret.<br />
Undtaget herfra er citatretten, der giver ret til at citere, med angivelse<br />
af denne publikation som kilde, i overensstemmelse med god skik<br />
og i det omfang, som betinges af formålet.<br />
Henvendelse<br />
Danmarks Statistik<br />
Sejrøgade 11<br />
2100 København Ø<br />
Tlf.: 39 17 39 17<br />
E-post: dst@dst.dk<br />
Internet: www.dst.dk<br />
2 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indledning<br />
Forord<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> er en beskrivelse af danskernes liv og levevilkår. Tallene viser,<br />
hvordan vores samfund udvikler sig år for år. Sådan har det været hvert år<br />
siden 1896, hvor Statistisk Årbog blev udgivet for første gang.<br />
Statistisk Årbog er Danmarks Statistiks mest omfattende udgivelse og afspejler<br />
hovedparten af de statistikker, der bliver udarbejdet i institutionen.<br />
Omkring 160 af Danmarks Statistiks faglige specialister har bidraget til årbogen.<br />
Derudover præsenterer årbogen også en del statistikker fra andre myndigheder og<br />
institutioner.<br />
På www.dst.dk/aarbog kan du hente bogen i pdf-format helt tilbage til den første<br />
årbog, som udkom i 1896. Det er her også muligt at fremsøge tabeller ved at søge<br />
elektronisk via stikord. På siden findes også eventuelle rettede versioner af tabeller.<br />
Under tabeller og figurer i årbogen er henvisninger til yderligere talmateriale fx i<br />
Statistikbanken eller hos eksterne kilder.<br />
Den engelske version af årbogen hedder Statistical <strong>Yearbook</strong> og kan hentes i pdfformat<br />
på www.dst.dk/yearbook.<br />
Redaktionsarbejdet er udført af specialkonsulent Ulla Agerskov og afdelingsleder<br />
Margrethe Pihl Bisgaard. Kommentarer og forslag til forbedringer fra bogens brugere<br />
er altid velkomne og kan sendes til mpb@dst.dk.<br />
Danmarks Statistik, maj <strong>2012</strong><br />
Jan Plovsing / Carsten Zangenberg<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 3
Indledning<br />
Indholdsfortegnelse<br />
Danmark<br />
Side Tabel<br />
Geografi og klima 9-16 1-6<br />
Arealdække, natur, meteorologiske forhold<br />
Befolkning og valg 17-62 7-60<br />
Folketal, indvandrere og efterkommere, fertilitet, dødelighed,<br />
navne, samlivsformer, folketingsvalg, regionsvalg, kommunale valg,<br />
Europa-Parlamentet, folkeafstemninger, menighedsrådsvalg<br />
Uddannelse 63-76 61-73<br />
Uddannelsesinstitutioner, elever, uddannelsesniveau, uddannelse<br />
og beskæftigelse<br />
Kultur og kirke 77-96 74-104<br />
Bøger, dagblade, radio, tv, biografer, biblioteker, museer, teatre,<br />
idræt<br />
Arbejdsmarked og løn 97-130 105-135<br />
Beskæftigelse, pendling, løn, fagforeninger, dagpenge, ledighed,<br />
arbejdstid, arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger<br />
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen 131-188 136-201<br />
Institutioner, udgifter, bistand til børn og unge, barselsorlov,<br />
børnepasning, ældreomsorg, sygesikring, pension, sygdom,<br />
anmeldelser, afgørelser, frihedsstraf, recidiv<br />
Indkomst, forbrug og priser 189-224 202-230<br />
Familie- og personindkomst, regnskab, detaljeret forbrug,<br />
vareforsyning, drikke- og tobaksvarer, prisudvikling, ejendomssalg<br />
Generel erhvervsstatistik 225-240 231-244<br />
Firmastatistik, brancher, regnskabsstatistik, arbejdssteder, lønsum,<br />
forskning og udvikling<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 241-264 245-271<br />
Bedrifter, produktion, arealanvendelse, høstudbytte, husdyrhold,<br />
miljøbelastning, kapitelstakster, regnskabsstatistik, hugst,<br />
fiskerfartøjer, fiskeri<br />
Industri 265-272 272-274<br />
Omsætning, produktion, eksport, konjunkturudvikling<br />
Byggeri og boligforhold 273-288 275-289<br />
Bygningsbestand, byggevirksomhed, boligbyggeri, samlet areal,<br />
omkostningsindeks, beskæftigede ved bygge og anlæg,<br />
befolkningens boligsituation, boligtyper, opvarmning<br />
4 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indledning<br />
Side<br />
Tabel<br />
Serviceerhverv og informationssamfundet 289-300 290-300<br />
Detailomsætning, rejser, turisme og overnatninger, omsætning og<br />
eksport i serviceerhverv, it-erhverv, varige forbrugsgoder, it og<br />
telefoni<br />
Transport 301-324 301-325<br />
Infrastruktur, transportmidler, trafik, person- og godstransport,<br />
personbiler, færdselsuheld<br />
Miljø og energi 325-336 326-335<br />
Forurening, råstofindvinding, vandforbrug, pesticider, miljøskatter<br />
og -afgifter, energibalance og -forbrug<br />
Udenrigsøkonomi 337-360 336-348<br />
Hovedtal, samhandel med andre lande, mest importerede og<br />
eksporterede varer, handel med tjenester, betalingsbalance<br />
Nationalregnskab 361-388 349-371<br />
Forsyningsbalance, indkomstanvendelse, finansielle konti for<br />
sektorer, produktion, beskæftigelse, forbrug, investeringer,<br />
bruttonationalprodukt<br />
Offentlige finanser 389-424 372-401<br />
Statens finanser, aktiver og passiver, regnskab for sektorer, skatter<br />
og afgifter, offentlige udgifter og indtægter, subsidier, statslig<br />
bistand til lande<br />
Penge- og kapitalmarked 425-445 402-424<br />
Pengemængde, penge- og realkreditinstitutter, finansieringsselskaber,<br />
aktier, obligationer, valutakurser<br />
Færøerne<br />
Grønland<br />
International<br />
statistik<br />
Bilag<br />
Færøerne og Grønland 446-451 425<br />
Oversigtstabel med statistik fra samme områder som Danmark (fx<br />
areal, befolkning, retsvæsen, indkomster, fiskeri, byggeri,<br />
boligforhold, nationalregnskab mv.)<br />
International statistik 452-473 426-443<br />
Areal, befolkning, fertilitet, dødelighed, uddannelse, ledighed,<br />
kulturelle forhold, beskæftigelse, produktion, forurening, priser,<br />
infrastruktur, bruttonationalprodukt, betalingsbalance<br />
Dansk Branchekode og standardgrupperinger 474-475<br />
Definitioner og ordforklaringer 476-504<br />
Stikordsregister 505-522<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 5
Indledning<br />
Signaturforklaring<br />
- Nul<br />
• Tal kan efter sagens natur ikke forekomme<br />
0 Mindre end 0,5 af den anvendte enhed<br />
0,0 Mindre end 0,05 af den anvendte enhed<br />
. . Oplysning for usikker eller angives ikke af diskretionshensyn<br />
. . . Oplysning foreligger ikke<br />
* Foreløbige anslåede tal<br />
— Databrud i en tidsserie. Oplysninger fra før og efter databruddet er ikke fuldt<br />
sammenlignelige<br />
Henviser til link til Statistikbanken, hvor du vil kunne finde flere tal for den pågældende<br />
statistik, fx tal for flere år. I Statistikbanken finder du også oplysninger<br />
om metode og kontaktpersoner<br />
Rød<br />
skrift<br />
Henviser fra figur i tekstafsnit til tabel<br />
Rød skrift i pdf-udgaven af årbogen henviser til, at der er rettet i forhold til den<br />
trykte udgave<br />
Som følge af afrundinger kan summen af tallene i tabellerne afvige fra totalen.<br />
Nye tabeller<br />
Udgåede tabeller<br />
Erhvervsfrekvenser efter uddannelsesinstitutioner (tabel 99)<br />
Recidivhastighed efter straffens art (tabel 197)<br />
Recidivhastighed efter alder og køn (tabel 198)<br />
Udenrigshandel med tjenester fordelt efter lande (tabel 343)<br />
Udenrigshandel med tjenester fordelt efter lande og tjenestegrupper (tabel 344)<br />
Dødelighed og erhverv<br />
Fuldførte uddannelser ved voksen- og efteruddannelse<br />
Udenrigshandel med varer, hovedtal<br />
Udenrigshandel med tjenester<br />
Forbrug af pesticider<br />
6 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indledning<br />
Statistisk Årbog er som fotografiet ovenfor, der viser et udsnit af København:<br />
Et øjebliksbillede, der viser en lang række facetter af danskernes liv og færden.<br />
Samtidig fortæller årbogen historien om livet i Danmark fra år til år<br />
mht. demografi, økonomi, kultur, uddannelse, forbrug osv.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 7
Indledning<br />
Danmark<br />
8 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Geografi og klima<br />
Geografi og klima<br />
1<br />
Geografi<br />
Den lange danske kystlinje<br />
Danmark er et lille land målt i forhold til sine nærmeste naboer. Sverige og Tyskland<br />
er hhv. ti og otte gange større end Danmark, der har et areal på omkring<br />
43.000 km². Til gengæld har vi en kystlinje, som er usædvanlig for landets størrelse.<br />
Danmark strækker sig over mere end 7.300 km kyst, hvilket er længere end Den<br />
Kinesiske Mur. Det svarer til knap halvanden meter kyst pr. indbygger.<br />
Et kendetegn ved Danmarks geografi er de mange øer, 391 i alt. I nævnte rækkefølge<br />
er Sjælland, Vendsyssel-Thy, Fyn, Lolland og Bornholm de største øer. Jylland<br />
(inkl. Vendsyssel-Thy) udgør 69 pct. af landets samlede areal.<br />
Det danske rige omfatter foruden Danmark de selvstyrende områder Grønland og<br />
Færøerne. Den isfri del af Grønland er næsten ti gange større end Danmark, og<br />
Danmark er 30 gange større end Færøerne.<br />
Danmarks natur er præget af landbrug og skov<br />
Danmark har i årtusinder været et landbrugsland, og det har i høj grad sat præg på<br />
det danske landskab. Således består to tredjedele af landskabet af landbrugsarealer.<br />
Skove er dog også synlige i landskabet i form af bl.a. løvskov og nåleskov.<br />
Af de mange skove er Rold Skov og Gribskov de største.<br />
Figur 1<br />
Fordeling af Danmarks areal efter arealtype<br />
Kunstige overflader, 9,8 pct.<br />
Landbrugsarealer, 66,3 pct.<br />
Fordeling på totalt areal<br />
Fordeling på kunstige overflader<br />
Byer, bygninger m.m.,<br />
74,3 pct.<br />
Veje m.m., 20,6 pct.<br />
Skov og tørre natur-typer, 15,6 pct.<br />
Vådområder, søer m.m., 6,8 pct.<br />
Jernbane, broer og<br />
dæmninger, 1,4 pct.<br />
Uklassificeret, 1,5 pct.<br />
Andre kunstige overflader,<br />
3,7 pct.<br />
Tabel 4<br />
Menneskeskabt infrastruktur og bygninger fylder i landskabet<br />
Byer, veje, jernbaner, broer og andre former for menneskeskabte overflader dækker<br />
sammenlagt 10 pct. af det danske areal. Det svarer til tre gange Færøernes<br />
areal – eller 56 pct. af Sjælland. Heraf er bymæssige bebyggelser som fx villakvarterer,<br />
lejlighedskomplekser og industrikvarterer dominerende og optager tre fjerdedele<br />
af de menneskeskabte overflader.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 9
Geografi og klima<br />
2<br />
Klima<br />
Det regner eller sner hver anden dag<br />
Det danske vejr er kendt for at være omskifteligt. Sikkert er det i hvert fald, at det<br />
regner eller sner hver anden dag i Danmark. Et år har nemlig i gennemsnit 171<br />
dage med nedbør.<br />
Sne syv døgn om måneden i vinterperioden<br />
I Danmark har vi milde vintre uden store mængder sne, dog med meget regn. I<br />
gennemsnit er der syv snevejrsdøgn hver måned i december, januar og februar.<br />
Det falder til fem snevejrsdøgn, når vi når hen i marts, og i april er der gennemsnitligt<br />
tre døgn med sne.<br />
Figur 2<br />
Temperaturer i Danmark<br />
19<br />
17<br />
15<br />
13<br />
11<br />
9<br />
7<br />
5<br />
3<br />
1<br />
-1<br />
-3<br />
° C<br />
Gennemsnit<br />
1961-1990<br />
-5<br />
Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec<br />
2011<br />
Kilde: www.dmi.dk<br />
Temperatursvingning på 16 o C i løbet af året<br />
Set over et år svinger den gennemsnitlige døgntemperatur generelt fra 0 °C i januar<br />
til 16 °C i august. Det sker, at der er store variationer i forhold til gennemsnittet.<br />
Den koldeste dag i over hundrede år var en januardag i 1982 med temperaturer på<br />
-31 °C. Den varmeste dag var en augustdag i 1975 med temperaturer på 36 °C.<br />
”… og det bliver overskyet igen i dag”<br />
Gråvejr og mange skyer på himlen er et naturligt syn i en danskers hverdag. Skyerne<br />
dækker i gennemsnit to tredjedele af himlen på et år, men sommeren er dog<br />
den mindst skydækkede årstid med et gennemsnit på 60 pct. skydække.<br />
Ikke mange solskinstimer på et år<br />
Danmark er et land, hvor det samlede antal solskinstimer på et år giver anledning<br />
til at nyde solen, mens den er der. I gennemsnit er der fire timers solskin om dagen,<br />
naturligvis særligt i foråret og sommeren. Fra maj til august er der over seks<br />
timers solskin om dagen.<br />
10 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Geografi og klima<br />
Tabel 1<br />
Danmarks areal, folketal og kystlinje<br />
Areal<br />
km 2<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
<strong>2012</strong><br />
Befolkningstæthed<br />
pr. km 2<br />
Antal<br />
øer<br />
Vandareal<br />
1959<br />
km 2<br />
Kystlinje<br />
1959<br />
km<br />
Danmark 42 894,8 5 580 516 130,1 391 700 7 314<br />
Landsdele<br />
København by 167,1 704 108 4 213,7 13 18 213<br />
Københavns omegn 342,1 520 784 1 522,3 1 . . . . . .<br />
Nordsjælland 1 449,0 448 291 309,4 22 80 248<br />
Bornholm 1 588,1 41 406 70,4 6 3 141<br />
Østsjælland 807,8 236 429 292,7 15 7 154<br />
Vest- og Sydsjælland 6 410,0 581 478 90,7 103 102 1 707<br />
Fyn 3 478,7 485 190 139,5 96 26 1 130<br />
Sydjylland 8 777,8 716 152 81,6 23 . . . . . . 2<br />
Østjylland 5 841,8 839 710 143,7 49 . . . . . .<br />
Vestjylland 7 158,4 426 972 59,6 25 . . . . . .<br />
Nordjylland 7 874,0 579 996 73,7 38 . . . . . .<br />
Regioner<br />
Hovedstaden 2 546,3 1 714 589 673,4 42 101 602<br />
Sjælland 7 217,8 817 907 113,3 118 109 1 861<br />
Syddanmark 12 256,5 1 201 342 98,0 119 . . . . . .<br />
Midtjylland 13 000,2 1 266 682 97,4 74 . . . . . .<br />
Nordjylland 7 874,0 579 996 73,7 38 . . . . . .<br />
Færøerne 1 396,0 48 574 3 34,8 17 . . . 1 117 4<br />
Grønland 410 449,0 5 56 749 0,1 . . . . . . . . .<br />
Anm. 1: Danmarks sydligste punkt er Gedserodde på Falsters sydspids, 11°58’15” ø.l., 54°33’35” n.b.,<br />
det nordligste ved Skagen 10°36’11” ø.l., 57°45’07” n.b., det vestligste Blåvandshuk 08°04’22” ø.l.<br />
55°33’36” n.b. og det østligste Christiansø (Østerskær), 15°11’55” ø.l.,55°19’17” n.b. Europæisk<br />
Datum, 1950.<br />
Anm. 2: Fra og med 1. januar 2011 bygger arealopgørelsen på data fra Kort- og Matrikelstyrelsens<br />
matrikelregister, som løbende ajourføres ved indberetning fra landopmålinger foretaget af<br />
landinspektører. Kun matrikulerede områder er medtaget ved opmålingen, hvilket medfører, at de<br />
fleste søer ikke er medtaget i arealopgørelsen. For landsdele med mange og store søer vil arealet<br />
således typisk være faldet sammenlignet med den hidtidige opgørelse fra Geodætisk institut foretaget<br />
fra 1953-59. For København og Frederiksberg indgår veje ikke i det opmålte areal.<br />
Anm. 3: Tallene i kol. 5 og 6 er fra den i 1959 afsluttede planimetriske, opmåling og de er ikke<br />
ajourført på nyere kortmateriale. I kol. 5 indgår fire søer og to inddæmmede fjorde, der hver er over<br />
1.000 ha (10 km2) - nemlig Arresø, Esrum sø, Mossø, Tissø, Saltbæk Vig og Stadil Fjord. I de danske<br />
søer er der 53 navngivne øer med et samlet areal på 1,97 km 2 . Kystlinien og vandarealerne er forsøgt<br />
fordelt på de nye landsdele og regioner efter kommuneinddelingen 1. januar 2007.<br />
Anm. 4: Navngivne søer, vandløb mv. i sogne, der 1. januar 2007 blev delt på kommuner beliggende i<br />
hver sin region, er medtaget under den landsdel og region, hvor den største del af søen og vandløbet<br />
ligger.<br />
Anm. 5: Tallene afviger fra tallene i tabel 4 pga. forskellige opgørelsesmetoder.<br />
1 Inkl. Christiansø. 2 Landegrænsen mod Tyskland havde ved opmålingen en længde på 67,7 km. 3 1.<br />
januar 2011. 4 Opmålt 1955. 5 Kun den isfri del af Grønland er medtaget. Grønlands samlede areal er<br />
på 2.166.086 km 2 , hvoraf 81 pct. dækket af indlandsis.<br />
Kilde: Danmarks geografiske yderpunkter<br />
(Kort- og Matrikelstyrelsen)<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1 og are207<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 11
Geografi og klima<br />
Tabel 2 Danmarks administrative inddeling. <strong>2012</strong><br />
Kommune<br />
Kirke<br />
sogne<br />
Told- og<br />
Valgkredse 1<br />
skattecentre<br />
Storkredse<br />
Opstillingskredse<br />
I alt 98 2 192 37 10 92<br />
Øerne 56 904 20 6 48<br />
Jylland 42 1 288 17 4 44<br />
Region Hovedstaden 29 250 8 4 28<br />
København by 4 81 2 1 12<br />
Københavns omegn 13 56 1 1 8<br />
Nordsjælland 11 91 4 1 6<br />
Bornholm 1 22 1 1 2<br />
Region Sjælland 17 422 8 1 12<br />
Østsjælland 5 60 2<br />
3<br />
Vest- og Sydsjælland 12 362 6 } 1<br />
9<br />
Region Syddanmark 22 520 9 2 21<br />
Fyn 10 232 4 1 8<br />
Sydjylland 12 288 5 1 13<br />
Region Midtjylland 19 640 8 2 22<br />
Østjylland 11 357 5 1 11<br />
Vestjylland 8 283 3 1 11<br />
Nordjylland 11 360 4 1 9<br />
1 Ifølge Lov nr. 1292 af 8. december 2006 om valg til Folketinget. www.statistikbanken.dk/02<br />
12 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Geografi og klima<br />
Tabel 3<br />
Areal og folketal for øer<br />
Kommune<br />
kode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
<strong>2012</strong><br />
Areal<br />
km 2<br />
Kommune<br />
kode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
<strong>2012</strong><br />
Areal<br />
km 2<br />
Hele landet 5 580 516 43 059,62 Den fynske øgruppe 485 190 3 489,80<br />
430 Avernakø 106 5,74<br />
Den sjællandske øgruppe 2 383 936 7 473,16 492 Birkholm 11 0,91<br />
330 Agersø 191 8,08 430 Bjørnø 33 1,48<br />
Flere Amager 176 904 96,28 420 Bågø 33 6,19<br />
390 Bogø 1 105 14,40 479 Drejø 66 4,28<br />
370 Dybsø 1 1,38 Flere Fyn 455 236 2 988,62<br />
370 Enø 297 3,53 410 Fænø 2 3,90<br />
250 Eskilsø 6 1,40 479 Hjortø 8 0,91<br />
390 Farø 5 . . . 482 Langeland 3 12 858 283,54<br />
370 Gavnø 35 5,65 430 Lyø 100 6,21<br />
330 Glænø 54 . . . 482 Siø 15 1,43<br />
190 Klaus Nars holm 2 0,00 479 Frederiksø 2 0,06<br />
390 Langø 2 1,32 479 Skarø 32 1,96<br />
390 Lindholm 3 0,06 482 Strynø 221 4,92<br />
390 Masnedø 116 1,71 479 Thurø 3 628 7,58<br />
390 Møn 9 648 218,31 440 Tornø 4 0,24<br />
326 Nekselø 19 2,23 479 Tåsinge 6 210 69,99<br />
390 Nyord 42 5,57 492 Ærø 6 625 87,51<br />
330 Omø 162 4,45 78 navngivne ubeboede øer • 14,30<br />
316 Orø 831 15,03<br />
185 Saltholm 1 16,72 Den jyske øgruppe 2 562 830 29 710,03<br />
326 Sejerø 358 12,50 773 Agerø 36 3,49<br />
Flere Sjælland 2 194 138 7 049,27 727 Alrø 154 7,70<br />
101 Slotsholmen 14 0,21 540 Als 51 007 311,39<br />
101 Trekroner 1 0,02 707 Anholt 151 21,75<br />
390 Tærø 1 1,71 580 Barsø 22 2,66<br />
81 navngivne ubeboede øer • 13,31 851 Egholm 48 6,06<br />
615 Endelave 177 13,23<br />
Den lolland-falsterske øgruppe 107 154 1 796,96 563 Fanø 3 251 59,60<br />
360 Askø 37 2,80 779 Fur 842 21,95<br />
376 Falster 42 808 513,99 813 Hirsholm 3 0,17<br />
360 Fejø 2 489 17,04 766 Hjarnø 104 3,23<br />
360 Femø 131 11,40 671 Jegindø 482 7,77<br />
360 Lilleø 6 0,84 Flere Jyske halvø 2 178 962 23 861,05<br />
Flere Lolland 63 678 1 244,97 580 Kalvø 12 0,19<br />
360 Vejrø 5 1,60 820 Livø 9 3,32<br />
43 navngivne ubeboede øer • 4,33 825 Læsø 1 897 112,86<br />
561 Mandø 41 8,54<br />
Den bornholmske øgruppe 41 406 589,68 773 Mors 21 438 360,46<br />
400 Bornholm 41 303 589,32 550 Rømø 647 86,56<br />
411 Christiansø + Frederiksø 1 103 0,21 741 Samsø 3 889 112,26<br />
4 navngivne ubeboede øer • 0,14 580 Store Okseø 3 0,08<br />
727 Tunø 112 3,56<br />
Flere Vendsyssel-Thy 299 198 4 674,24<br />
671 Venø 183 6,35<br />
615 Vorsø 1 0,59<br />
510 Årø 161 5,88<br />
111 navngivne ubeboede øer • 15,11<br />
Anm.: Arealet er baseret på Kort- og Matrikelstyrelsens kort10. I forhold til arealet i tabel 1 er her<br />
også medtaget ikke-matrikulerede områder, som fx søer og veje.<br />
1 Uden for kommuneinddelingen. Administreres af Forsvarsministeriet. 2 Inkl. Skalø. 3 Inkl. Lindø.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bef4 og are207<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 13
Geografi og klima<br />
Tabel 4<br />
Arealdække<br />
Km 2<br />
Pct.<br />
Samlet areal 43 560,76 100,00<br />
Kunstige overflader 4 246,46 9,75<br />
Bymæssige strukturer, industrielle og kommercielle enheder 1 3 154,63 7,24<br />
Motorvej 43,96 0,10<br />
Motortrafikvej 9,10 0,02<br />
Vej bredere end 6 meter 269,02 0,62<br />
Vej 3 – 6 meter 551,58 1,27<br />
Jernbane 58,22 0,13<br />
Bro 0,02 0,00<br />
Dæmning 2,64 0,01<br />
Landingsbane 3,31 0,01<br />
Råstofområde 19,94 0,05<br />
Teknisk areal 17,46 0,04<br />
Kirkegård 6,96 0,02<br />
Sportsanlæg 52,18 0,12<br />
Rekreativt område 57,44 0,13<br />
Landbrugsarealer 28 897,85 66,34<br />
Landbrug 28 615,01 65,69<br />
Gartneri 33,87 0,08<br />
Græsarealer 155,18 0,36<br />
Græs i byområder 93,72 0,22<br />
Blandet landbrug og natur 0,07 0,00<br />
Skov og tørre natur-typer 6 788,32 15,58<br />
Skov 1 829,48 4,20<br />
Løvskov 1 309,40 3,01<br />
Nåleskov 2 147,34 4,93<br />
Blandet skov 7,98 0,02<br />
Overdrev 391,92 0,90<br />
Hede 981,76 2,25<br />
Sand/klit 51,21 0,12<br />
Anden overflade med ringe vegetation 69,23 0,16<br />
Vådområder 2 274,89 5,22<br />
Eng 808,89 1,86<br />
Vådområde 205,66 0,47<br />
Mose 875,60 2,01<br />
Strandeng 384,74 0,88<br />
Søer og vandløb 670,59 1,54<br />
Sø 616,49 1,42<br />
Vandløb bredere end 8-12 meter 49,42 0,11<br />
Sø-rørskov 0,34 0,00<br />
Dambrug 4,34 0,01<br />
Uklassificeret 682,65 1,57<br />
Anm. 1: Tallene er baseret på forskellige datakilder, der dækker perioden fra ultimo 1980'erne til<br />
medio 1990'erne. Datagrundlaget er arealanvendelseskortet i Miljøministeriets Areal Informations<br />
System. Tallene er en revision (ikke en opdatering) af de indsamlede data. Revisionen er foretaget af<br />
Danmarks Miljøundersøgelser i 2001. Klassifikationen er baseret på den trecifrede CORINE land cover<br />
nomenclature, idet der er tilføjet et fjerde ciffer til nationalt brug.<br />
Anm. 2: Tallene afviger fra tallene i tabel 1 pga. forskellige opgørelsesmetoder.<br />
1 Omfatter bykerne, lav bebyggelse, høj bebyggelse, bebyggelse i åbent land og industri. Veje er ikke<br />
omfattet.<br />
Kilde: Danmarks Miljøundersøgelser<br />
www.dmu.dk<br />
14 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Geografi og klima<br />
Tabel 5<br />
Danmarks 15 største søer - rettelse<br />
Navn Landsdel 1999-2002 <strong>2012</strong> Navn Landsdel 1999-2002 <strong>2012</strong><br />
km 2 km 2<br />
Arresø Sjælland 39,5 39,7 Søndersø Lolland 8,4 8,0<br />
Esrum sø Sjælland 17,4 17,4 Tystrup sø Sjælland 6,7 6,7<br />
Mossø Østjylland 16,6 16,5 Tømmerby Fjord Nordjylland 6,0 5,7<br />
Stadil Fjord 1 Vestjylland 17,3 16,2 Julsø Østjylland 5,8 5,6<br />
Saltbæk Vig 1 Sjælland 16,1 15,9 Ulvedybet Nordjylland 5,9 5,5<br />
Tissø Sjælland 12,7 12,5 Tange sø Østjylland 5,5 5,4<br />
Furesø Sjælland 9,3 9,4 Lund Fjord Nordjylland 5,1 5,1<br />
Skanderborg sø Østjylland 8,6 8,5<br />
Anm.: Opmålingsgrundlaget spænder over reviderede ældre kort, hvor revisionsgraden er ukendt, til<br />
fotogrametrisk nyopmålte kort. Benævnte søer er navngivet på målebordsbladene.<br />
1 Brakvandsområde.<br />
Kilde: Kort- og Matrikelstyrelsen<br />
www.kms.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 15
Geografi og klima<br />
Tabel 6<br />
Meteorologiske forhold<br />
Jan. Feb. Marts April Maj Juni Juli Aug. Sept. Okt. Nov. Dec. Året<br />
Middeltemperatur<br />
Normal (1961-1990) 0,0 0,0 2,1 5,7 10,8 14,3 15,6 15,7 12,7 9,1 4,7 1,6 7,7<br />
2011 0,3 -0,1 3,1 9,9 11,4 15,1 16,4 16,1 14,1 9,8 6,7 4,2 9,0<br />
Gns. dagtemperatur<br />
Normal (1961-1990) 2,0 2,2 4,9 9,6 15,0 18,7 19,8 20,0 16,4 12,1 7,0 3,7 10,9<br />
2011 2,4 1,6 6,1 14,5 15,6 19,2 20,1 19,8 17,5 13,0 8,5 6,1 12,1<br />
Gns. nattemperatur<br />
Normal (1961-1990) -2,9 -2,8 -0,8 2,1 6,5 9,9 11,5 11,3 9,1 6,1 2,3 -0,7 4,3<br />
2011 -2,1 -2,2 0,2 5,5 7,3 11,1 13,0 12,9 10,8 6,2 4,6 1,9 5,8<br />
Maksimumstemperatur<br />
1874-2011 12,4 15,8 22,2 28,6 32,8 35,5 35,3 36,4 32,3 26,9 18,5 14,5 36,4<br />
Målt i året 2005 1990 1990 1993 1892 1947 1941 1975 1906 2011 1968 1953 1975<br />
2011 9,8 9,6 15,3 22,5 26,2 28,2 27,1 27,6 25,9 26,9 14,6 11,3 28,2<br />
Minimumtemperatur<br />
1874-2011 -31,2 -29,0 -27,0 -19,0 -8,0 -3,5 -0,9 -2,0 -5,6 -11,9 -21,3 -25,6 -31,2<br />
Målt i året 1982 1942 1888 1922 1900 1936 1903 1885 1886 1880 1973 1981 1982<br />
2011 -12,4 -16,5 -7,6 -1,6 -3,2 2,6 6,2 4,9 3,8 -2,6 -3,9 -5,1 -16,5<br />
Graddage<br />
graddage<br />
Normal (1961-1990) 522 491 461 337 198 84 43 47 128 243 361 469 3 382<br />
2011 517 479 430 213 175 65 28 43 91 222 309 397 2 970<br />
Nedbør<br />
mm.<br />
Normal (1961-1990) 57 38 46 41 48 55 66 67 73 76 79 68 712<br />
2011 46 40 31 16 54 76 113 132 92 61 18 99 779<br />
Soltimer, hele landet<br />
timer<br />
Normal (1961-1990) 43 69 110 162 209 209 196 186 128 87 54 43 1 495<br />
2011 72 52 143 253 239 252 171 150 135 130 37 50 1 683<br />
Sommerdage (maks. >25°)<br />
døgn<br />
Normal (1961-1990) 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 1,9 2,6 2,3 0,1 0,0 0,0 0,0 7,2<br />
2011 0,0 0,0 0,0 0,0 < 1,2 1,3 1,2 < < 0,0 0,0 3,9<br />
Frostdøgn (min.
Befolkning og valg<br />
Befolkning og valg<br />
Figur 1<br />
Befolkningen<br />
5,6<br />
5,5<br />
5,4<br />
5,3<br />
5,2<br />
5,1<br />
5,0<br />
Mio.<br />
4,9<br />
72 77 82 87 92 97 02 07 12<br />
www.statistikbanken.dk/hisb3<br />
1<br />
Befolkning og befolkningsfremskrivning<br />
Befolkningens størrelse<br />
Siden starten af 1970'erne har der boet over 5 millioner indbyggere i Danmark.<br />
Befolkningens størrelse har været langsomt, men støt stigende siden 1970 og var<br />
1. januar <strong>2012</strong> på 5,6 mio. I begyndelsen af 1980'erne var befolkningstallet dog<br />
faldende på grund af meget lave fødselstal.<br />
Kvinderne er i overtal<br />
Selvom der hvert år bliver født flere drenge end piger, lever der flere kvinder end<br />
mænd i Danmark (50,4 pct. er kvinder). Det skyldes, at mænd dør tidligere end<br />
kvinder. I alle aldre op til midten af 50’erne, med undtagelse af 36-årige, er der<br />
flest mænd, men herefter kommer kvinderne i flertal. I alderen 94-97 år er der fire<br />
gange så mange kvinder som mænd.<br />
Flere fødte end døde<br />
Befolkningens udvikling afhænger af fire typer hændelser: fødsler, dødsfald, indvandringer<br />
og udvandringer. De seneste års befolkningstilvækst er et resultat af<br />
dels en positiv naturlig tilvækst (fødte ÷ døde) og dels en positiv nettoindvandring<br />
(indvandrede ÷ udvandrede). En positiv nettoindvandring betyder flere indvandrede<br />
end udvandrede.<br />
Figur 2<br />
Befolkningens udvikling<br />
80<br />
Tusinde personer<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
Fødte<br />
Døde<br />
Indvandrede<br />
Udvandrede<br />
30<br />
20<br />
1971 1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
www.statistikbanken.dk/hisb3<br />
Vi bliver ældre og ældre<br />
Danmarks befolkning bliver ældre og ældre. Gennemsnitsalderen i Danmark var<br />
40,5 år 1. januar <strong>2012</strong>. For mænd var den 39,6 år, og for kvinder var den 41,5 år.<br />
Går man tilbage til 1980, var gennemsnitsalderen 3,8 år lavere (36,7 år i alt, 35,5<br />
år for mænd og 38,0 år for kvinder).<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 17
Befolkning og valg<br />
Stigningen i gennemsnitsalderen skyldes, at antallet af ældre over 80 år er vokset<br />
med 62 pct. i dette tidsrum, og at de største fødselsårgange fra midten af<br />
1940'erne nu er kommet op i årene. Endvidere skyldes det, at de store årgange fra<br />
midten af 1960'erne også bliver ældre og erstattet af mindre årgange.<br />
Figur 3 Befolkningen fordelt efter alder. 1. januar <strong>2012</strong><br />
Mænd<br />
95+<br />
90-94<br />
85-89<br />
80-84<br />
75-79<br />
70-74<br />
65-69<br />
60-64<br />
55-59<br />
50-54<br />
45-49<br />
40-44<br />
35-39<br />
30-34<br />
25-29<br />
20-24<br />
15-19<br />
10-14<br />
5-9<br />
0-4<br />
Kvinder<br />
Ugift<br />
Gift / separeret<br />
Fraskilt<br />
Enkestand<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
0 50 100 150 200 250<br />
Figur 4<br />
Personer på 100 år +<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
Tusinde<br />
1992<br />
2002<br />
Mænd<br />
<strong>2012</strong><br />
2022<br />
Kvinder<br />
2032<br />
2042<br />
www.statistikbanken.dk/bef5 og<br />
frdk111<br />
www.statistikbanken.dk/folk1<br />
Tusinde personer<br />
Flere er over 100 år<br />
Antallet af personer på 100 år og derover har været voksende de seneste år. 1. januar<br />
<strong>2012</strong> var der 924 personer (771 kvinder og 153 mænd) på 100 år og derover.<br />
I 1980 var der kun 158 personer (40 mænd og 118 kvinder) på 100 år eller ældre.<br />
Der er altså sket hen mod en seksdobling i løbet af 30 år.<br />
Den demografiske forsørgerbyrde<br />
Den demografiske forsørgerbyrde beregnes ved at tage udgangspunkt i aldersfordelingen.<br />
Forsørgerbyrden viser forholdet mellem antallet af personer uden for<br />
den erhvervsaktive alder og antallet af personer, som skal forsørge dem – det vil<br />
sige dem, der er i den erhvervsaktive alder.<br />
Forsørgerbyrden vokser de kommende år<br />
Hvis den erhvervsaktive alder sættes til 20-59 år, kan forsørgerbyrden i <strong>2012</strong> beregnes<br />
til 0,91. Det vil sige, at for hver 100 personer i den erhvervsaktive alder er<br />
der 91 personer, der skal forsørges.<br />
Hvis man tager udgangspunkt i befolkningsfremskrivningen fra 2011, vil forsørgerbyrden<br />
vokse til 0,95 i år 2020 og til 1,07 i år 2030. I 1970'erne var forsørgerbyrden<br />
højere end nu, i gennemsnit på 0,94. I slutningen af 1990'erne var den nede<br />
på 0,76. I årene fremover er der altså flere, der skal forsørges, da der bliver flere<br />
og flere ældre.<br />
18 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Stor forskel i befolkningstilvæksten i kommunerne<br />
De danske kommuner vil i de kommende årtier opleve forskellige udvikling i befolkningstilvækst.<br />
Kommuner i Østjylland, Østsjælland og Aalborg Kommune vil<br />
opleve den største fremgang i indbyggertallet, mens kommuner i Nordsjælland og<br />
det øvrige Jylland, delvist vil opleve tilbagegang i befolkningstilvæksten.<br />
Befolkningsfremskrivningen er baseret på en beregning af fødsler, dødsfald, flytninger<br />
mellem kommuner og en række antagelser om den fremtidige udvikling.<br />
Man bør derfor tolke fremskrivningens resultater med forsigtighed.<br />
Figur 5 Befolkningsfremskrivning i kommunerne. Udvikling fra 2011 til 2031<br />
Befolkningstilvækst<br />
10 pct. +<br />
5 - 9,9 pct.<br />
0 - 4,9 pct.<br />
-4,9 - 0 pct.<br />
Under -5 pct.<br />
© Kort- og Matrikelstyrelsen (G. 5-00)<br />
www.statistikbanken.dk/frkm111<br />
2<br />
Indvandrere og efterkommere<br />
Indvandrere og efterkommere<br />
1. januar <strong>2012</strong> udgjorde indvandrere og efterkommere 10,4 pct. af den samlede<br />
befolkning (580.461 personer) – 7,9 pct. er indvandrere, og 2,5 pct. er efterkommere.<br />
54 pct. af alle indvandrere og efterkommere har deres oprindelse i et europæisk<br />
land.<br />
I alt repræsenterer de 198 forskellige lande. Den største gruppe har baggrund i<br />
Tyrkiet, nemlig 60.390 personer eller 10,4 pct. af alle indvandrere og efterkommere.<br />
Nummer to og tre på listen er Polen og Tyskland, der hver har omkring 30.000<br />
indvandrere og efterkommere i Danmark.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 19
Befolkning og valg<br />
Figur 6 Indvandrere og efterkommere efter oprindelsesland. 1. januar <strong>2012</strong><br />
65<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Tusinde personer<br />
Efterkommere<br />
Indvandrere<br />
Tyrkiet<br />
Polen<br />
Tyskland<br />
Irak<br />
Libanon<br />
Bosnien-<br />
Hercegovina<br />
Pakistan<br />
Somalia<br />
Jugoslavien<br />
(eks.)<br />
Norge<br />
Iran<br />
Sverige<br />
Afghanistan<br />
Vietnam<br />
Storbritannien<br />
www.statistikbanken.dk/folk1<br />
3<br />
Fødsler og adoptioner<br />
Hvor mange børn bliver der født?<br />
Antallet af levendefødte børn i Danmark har i de sidste ti år ligget på 63.700 i gennemsnit<br />
om året. Det svarer til 175 om dagen. I 2011 er antallet faldet til 59.000.<br />
Antallet af fødte i en periode afhænger både af, hvor mange kvinder, der er i den<br />
fødedygtige alder, og hvor mange børn, kvinderne får. Den samlede fertilitet, det vil<br />
sige det gennemsnitlige antal levendefødte børn, kvinderne får, var i Danmark i<br />
2011 på 1,76 børn.<br />
For at befolkningen skal reproducere sig selv, kræves med det nuværende dødelighedsniveau<br />
en fertilitet på 2,12. Igennem 1950'erne og det meste af 1960'erne lå<br />
fertiliteten over dette niveau. Fra sidst i 1960'erne faldt fertiliteten og nåede det<br />
laveste niveau i 1983 med 1,38. Derefter har fertiliteten været stigende.<br />
Figur 7 Fertilitet i europæiske lande. 2010<br />
2,4<br />
2,2<br />
2,0<br />
1,8<br />
1,6<br />
1,4<br />
1,2<br />
1,0<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0,0<br />
Island<br />
Irland<br />
Frankrig<br />
Sverige<br />
Norge<br />
Storbritannien<br />
Finland<br />
Belgien<br />
Nederlandene<br />
Danmark<br />
Estland<br />
Luxembourg<br />
Slovenien<br />
Litauen<br />
Cypern<br />
Grækenland<br />
Schweiz<br />
Tjekkiet<br />
Bulgarien<br />
Østrig<br />
Italien<br />
Liecthenstein<br />
Slovakiet<br />
Tyskland<br />
Spanien<br />
Polen<br />
Malta<br />
Rumænien<br />
Portugal<br />
Ungarn<br />
Letland<br />
Kilde: Eurostat<br />
20 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Mødrene bliver stadig ældre<br />
Kvinderne er med tiden blevet ældre og ældre, inden de får børn. I 2011 var gennemsnitsalderen<br />
for de fødende kvinder 30,7 år. Denne udvikling har været særlig<br />
kraftig siden 1970, da de fødende i gennemsnit kun var 26,7 år. Gennemsnitsalderen<br />
for kvinder, der føder deres første barn, var 29,1 år i 2010.<br />
Høj fertilitet i Danmark i forhold til EU-gennemsnit<br />
Danmark er blandt de lande i EU, som har den højeste fertilitet. I 2010 havde<br />
Island den højeste fertilitet (2,20), mens Letland havde den laveste (1,17). Danmark<br />
lå på 1,76.<br />
4<br />
Dødsfald og middellevetid<br />
Mænd har en overdødelighed i forhold til kvinder<br />
I alle aldersgrupper er risikoen for at dø størst for mænd, undtagen i nogle få aldersklasser<br />
i barneårene, hvor meget få dør. De har altså en såkaldt overdødelighed<br />
i forhold til kvinder. Størst er overdødeligheden i aldersgruppen 18-39 årige,<br />
hvor mændenes dødelighed er mellem to og seks gange så stor som kvindernes.<br />
De fleste af os passerer de 75 år<br />
Antallet af døde i Danmark har i de senere år ligget på omkring 55.000 personer<br />
om året. I 2011 var antallet på 52.516. 88 pct. af dødsfaldene finder sted i aldersgruppen<br />
over 60 år og 49 pct. i aldersgruppen over 80 år.<br />
Et mål for befolkningens sundhed<br />
Middellevetiden er et af de mest almindelige mål for befolkningens sundhed. Middellevetiden<br />
er det gennemsnitlige antal år, personerne lever i, hvis man tager udgangspunkt<br />
i de seneste tal for dødshyppigheder i alle aldersklasser. De seneste<br />
middellevetider er beregnet til 77,3 år for mænd og 81,6 år for kvinder.<br />
Figur 8 Middellevetid i udvalgte lande. 2010<br />
90<br />
Alder Mænd Kvinder<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Schweiz<br />
Island<br />
Sverige<br />
Norge<br />
Danmark<br />
Finland<br />
Kroatien<br />
Bulgarien<br />
Letland<br />
Litauen<br />
Spanien<br />
Frankrig<br />
Island<br />
Sverige<br />
Finland<br />
Norge<br />
Danmark<br />
Bulgarien<br />
Rumænien<br />
Makedonien<br />
Kilde: Eurostat<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 21
Befolkning og valg<br />
Danskerne lever kortere end andre europæere<br />
Udviklingen i middellevetiden har i en årrække ikke været så gunstig i Danmark<br />
som i mange andre lande. Det er især hos kvinderne, at der har været en tendens til<br />
stagnerende middellevetid.<br />
Figur 9<br />
Selvmord<br />
1.800<br />
1.500<br />
1.200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
Antal personer<br />
Kvinder<br />
Mænd<br />
0<br />
75 80 85 90 95 00 05 10<br />
www.statistikbanken.dk/fod5 og<br />
fod507<br />
Danmark var i 1960'erne blandt de lande i verden, som havde de højeste middellevetider,<br />
men fik siden hen nogle af de laveste i Vesteuropa. I de seneste år er der<br />
igen god stigning i middellevetiderne. I løbet af de seneste ti år er middellevetiden<br />
for mænd øget med 2,8 år og for kvinder med 2,5 år.<br />
En fjerdedel af alle dødsfald skyldes kræftsygdomme<br />
Kræftsygdomme, hjertesygdomme og karsygdomme i hjernen er de tre største<br />
dødsårsager. 50 pct. af alle dødsfald skyldes en af disse sygdomme. Antallet af<br />
dødsfald som følge af hjertesygdomme er gået ned i de senere år.<br />
Færre selvmord<br />
Antallet af selvmord har været nedadgående i mange år, og den seneste opgørelse<br />
viser 562 selvmord i 2010, hvilket svarer til 1,0 pct. af alle dødsfald. Selvmord<br />
forekommer mere end dobbelt så ofte blandt mænd som blandt kvinder.<br />
5<br />
Husstande, familier og børn<br />
Vi gifter os senere …<br />
Den måde, vi danskere danner familie på, har forandret sig i løbet af de sidste 30<br />
år. Samlivsformerne har ændret sig, men ægteskabet er stadig den dominerende<br />
samlivsform, idet 77 pct. af alle par, der bor sammen, er gift. Andelen af gifte er<br />
imidlertid faldende, især for yngre personer. I 1980 var 66 pct. af de 30-årige gift<br />
og boede sammen med ægtefællen. I <strong>2012</strong> er andelen faldet til 32 pct.<br />
Sideløbende hermed er den gennemsnitlige alder ved første ægteskabsindgåelse<br />
steget for kvinder fra 24,8 år til 32,4 år og for mænd fra 27,5 år til 34,8 år i løbet af<br />
perioden 1980-2011. I 2009 faldt disse gennemsnitsaldre en smule, og det ser ud<br />
til, at der er en opbremsning i den uafbrudte stigning, som har forløbet siden midten<br />
af 1960’erne.<br />
… men lever alligevel i parforhold<br />
Når personerne bliver ældre, inden de gifter sig, betyder det ikke, at de venter med<br />
at danne par. Det betyder derimod, at det bliver mere almindeligt, at par lever<br />
sammen i nogen tid, inden de gifter sig. Det gør sig især gældende for de yngre.<br />
Mange lever ikke i parforhold<br />
Mere end en tredjedel, 36,2 pct., af alle de personer, der enten er over 25 år, eller<br />
som er 18-24 år og ikke bor hos forældrene, lever som enlige, dvs. ikke i parforhold,<br />
og 54 pct. af dem er kvinder. Af de enlige bor 80 pct. af kvinderne og 95 pct.<br />
af mændene helt alene. Resten bor sammen med andre personer, som ofte er deres<br />
børn.<br />
22 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Figur 10<br />
Voksne personers familietype<br />
2.250<br />
2.000<br />
1.750<br />
Tusinde personer<br />
Ægteskab<br />
1.500<br />
1.250<br />
Enlige<br />
1.000<br />
750<br />
500<br />
Andre partyper<br />
250<br />
0<br />
1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/fam100n<br />
Figur 11<br />
Vielser og skilsmisser<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
Pr. 10.000 indbyggere<br />
Vielser<br />
Skilsmisser<br />
0<br />
1911 1936 1961 1986 2011<br />
www.statistikbanken.dk/hisb3<br />
6<br />
Vielser og skilsmisser<br />
Færre vielser…<br />
Danskernes ægteskabelige forhold er forandret væsentligt gennem de sidste 100<br />
år. Antallet af skilsmisser var især højt i sidste del af 1900-tallet, og i samme periode<br />
blev færre viet. Lavpunktet for vielser blev nået i 1982 med 24.300 vielser,<br />
hvorefter niveauet steg og havde efter 1999 stabiliseret sig på ca. 37.000 vielser<br />
årligt. Fra 2009 faldt antallet af vielser markant og i 2011 blev 27.000 par viet.<br />
… og flere skilsmisser<br />
Skilsmisseantallet steg gennem 1900-tallet og nåede i 1990’erne et årligt gennemsnit<br />
på 13.000, og i det følgende årti kom det op på knapt 15.000 i årligt gennemsnit.<br />
Der kan være mange årsager til, at der er blevet flere skilsmisser. I tidens løb<br />
har der fx været en række politiske tiltag, der har gjort det nemmere at blive separeret<br />
og skilt. Ved de lovændringer, hvor separationsperioden er blevet sat ned,<br />
blev der alene af denne grund midlertidigt flere skilsmisser. Samtidig er den enkelte<br />
dansker blevet langt mere økonomisk uafhængig, og det har derfor ikke som<br />
tidligere været nødvendigt at gifte sig eller forblive i ægteskab for at få en nogenlunde<br />
god levestandard. Den økonomiske uafhængighed blev også hjulpet godt på<br />
vej af, at kvinderne for alvor kom på arbejdsmarkedet i 1970'erne.<br />
Flest skilsmisser efter 3-8 års ægteskab<br />
Halvdelen af alle skilsmisser sker inden for de første elleve år af ægteskabet. Hyppigst<br />
sker skilsmissen efter 3-8 års ægteskab. Mens 18 pct. af ægteskaberne fra<br />
1950 var blevet opløst ved skilsmisse inden 25 års ægteskab, var det tilfældet for<br />
38 pct. af ægteskaberne fra 1980.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 23
Befolkning og valg<br />
Figur 12 Skilsmisser efter ægteskabets varighed. 2011<br />
1.000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30<br />
Varighed (år)<br />
www.statistikbanken.dk/ski107<br />
7<br />
Flytninger<br />
Hver syvende person flyttede i 2011<br />
I 2011 blev der registreret lidt mere end 821.700 indenlandske flytninger. Hver<br />
syvende person flyttede i løbet af året. 34 pct. af de registrerede flytninger i 2011<br />
gik over kommunegrænser.<br />
Vandringer til og fra udlandet<br />
Der er flere personer, som indvandrer til Danmark, end der udvandrer. Indvandringen<br />
ligger dog på et forholdsvis lavt niveau sammenlignet med lande som Sverige<br />
og Tyskland.<br />
Indvandring opfattes normalt som indvandring af udenlandske statsborgere, men<br />
danskere kan også indvandre. I 2011 var 30 pct. af alle indvandrede danske statsborgere,<br />
som vender tilbage efter at have været i udlandet i kortere eller længere<br />
tid, eller som er født af danske forældre i udlandet.<br />
Figur 13<br />
Ind- og udvandringer af danske og udenlandske statsborgere<br />
80<br />
70<br />
Tusinde personer<br />
Indvandringer<br />
80<br />
70<br />
Tusinde personer<br />
Udvandringer<br />
60<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
Danske<br />
statsborgere<br />
50<br />
40<br />
30<br />
Danske<br />
statsborgere<br />
20<br />
Udenlandske<br />
20<br />
10<br />
statsborgere<br />
10<br />
Udenlandske<br />
statsborgere<br />
0<br />
0<br />
1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011 1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
www.statistikbanken.dk/van211, van222, van21a, van22a, van1aar og van2aar<br />
24 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Danskerne udvandrer – og genindvandrer<br />
Ser man på udvandringen fra Danmark i 2011, er 46 pct. danske statsborgere. Der<br />
er især tale om personer, der for en periode rejser til udlandet for at studere eller<br />
arbejde. De fleste optræder således på et senere tidspunkt som indvandrere.<br />
Flere indvandrer fra fjerne lande<br />
De udenlandske statsborgere, der tidligere indvandrede til Danmark, kom i stor<br />
udstrækning fra de andre nordiske lande, EU-landene eller USA og i en vis udstrækning<br />
fra Tyrkiet og det tidligere Jugoslavien.<br />
I 1980'erne og 1990'erne kom en stor del af indvandrerne fortsat fra disse lande,<br />
men som noget nyt sås en stigende indvandring fra asiatiske lande som fx Iran,<br />
Irak og Afghanistan samt afrikanske lande som Somalia og Etiopien. Der var i stor<br />
udstrækning tale om flygtninge og deres familier, som havde fået opholdstilladelse<br />
i Danmark. I det seneste tiår har den største indvandring været af statsborgere fra<br />
Polen.<br />
8<br />
Navne<br />
Jens og Anne er de mest udbredte fornavne<br />
I Danmark er de mest udbredte fornavne for mænd Jens og Peter. Det hed hhv.<br />
50.697 og 50.336 personer 1. januar <strong>2012</strong>, hvilket svarer til 18 pr. 1.000 mænd.<br />
Anne og Kirsten lå med 47.466 og 45.268 personer nummer et og to på listen for<br />
kvinder, svarende til 17 og 16 pr. 1.000 kvinder.<br />
Flest danskere hedder Jensen, Nielsen og Hansen til efternavn<br />
268.346 og 267.030 danskere hedder hhv. Jensen og Nielsen til efternavn. Lidt<br />
mindre udbredt er Hansen, som 223.478 danskere har som efternavn. Tilsammen<br />
dækker disse navne en syvendedel af befolkningen. Derefter følger en række gammelkendte<br />
navne som Pedersen, Andersen, Christensen, Larsen og Sørensen. Disse<br />
dækker tilsammen 12 pct. af befolkningen.<br />
William og Isabella er de mest populære fornavne til nyfødte<br />
I 2010 var William det mest populære navn til nyfødte drenge og blev givet til 25<br />
ud af 1.000 drenge. Også Noah og Lucas var populære – med hhv. 22 og 19 ud af<br />
1.000 drenge. Hos pigerne fik 22 ud af 1.000 nyfødte navnet Isabella. Ida og Anna<br />
var nummer to og tre med hhv. 21 og 19 pr. 1.000 nyfødte piger.<br />
Navne til nyfødte skifter hurtigt i popularitet. Meget få forældre kaldte deres børn<br />
William fra 1985 til 1995, men derefter accelererede brugen af navnet frem til i<br />
dag. Brugen af Isabella har haft samme forløb. Isabella og William topper for første<br />
gang listen.<br />
9<br />
Valg<br />
Der offentliggøres statistik over en række forskellige valg: folketingsvalg, valg til<br />
kommunalbestyrelser og regionsråd (tidligere amtsråd), valg til Europa-<br />
Parlamentet og menighedsrådsvalg. Derudover foretages opgørelser over folkeafstemninger.<br />
Valg til Folketinget afholdes senest fire år efter det foregående folketingsvalg.<br />
Den politiske situation kan give anledning til meget kortere mellemrum.<br />
Der vælges i alt 175 medlemmer i Danmark, to på Færøerne og to i Grønland.<br />
Siden 1970 har der været udskrevet 16 valg til Folketinget. I 1970'erne var der fem<br />
folketingsvalg, et hvert andet år. I 1980'erne var der fire valg og i 1990'erne tre<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 25
Befolkning og valg<br />
valg. I 00’erne var der tre valg – i 2001, 2005 og 2007. Det seneste folketingsvalg<br />
var i 2011.<br />
Opstillede og valgte partier<br />
Ved seneste folketingsvalg var der opstillet ni partier i Danmark, hvoraf de otte<br />
opnåede repræsentation i Folketinget. I 1987 opstillede 16 partier, men kun ni<br />
kom ind i Folketinget.<br />
Stemmeprocenten<br />
Stemmeprocenten ved de første fire folketingsvalg i 1970'erne var over 87 pct. Senere<br />
valg har vist mere svingende deltagelse med et minimum i 1990 på 82,8 pct.<br />
Ved det seneste folketingsvalg var der en stemmeprocent på 87,7. Stemmeprocenten<br />
ved de danske folketingsvalg ligger højere end ved de fleste europæiske landes<br />
valg til nationale parlamenter.<br />
Figur 14<br />
Mandatfordelingen ved de to seneste folketingsvalg<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Antal mandater<br />
Radikale<br />
Venstre<br />
Socialdemokratiet<br />
Konservative<br />
Folkeparti<br />
Socialistisk<br />
Folkeparti<br />
Liberal<br />
Alliance<br />
Dansk<br />
Folkeparti<br />
Venstre<br />
2007 2011<br />
Enhedslisten<br />
Tabel 51<br />
Valg til Europa-Parlamentet<br />
Valg til Europa-Parlamentet bliver afholdt hvert femte år. Det seneste valg var i<br />
2009. Danmark vælger 13 medlemmer til parlamentet. Stemmeprocenten ved europaparlamentsvalg<br />
er lavere end ved de nationale valg. Ved det seneste valg, der<br />
foregik samtidig med afstemning om ændring af tronfølgeloven, var stemmeprocenten<br />
59,5. Ni partier opstillede, og seks af dem blev repræsenteret. Af de valgte<br />
13 kandidater var 6 kvinder.<br />
Folkeafstemninger<br />
Der er siden 1920 afholdt 15 folkeafstemninger samt to vejledende folkeafstemninger.<br />
Tre af afstemningerne har vedrørt ændringer af grundloven (1920, 1939<br />
og 1953), og fem har vedrørt valgretsalderen (1953, 1961, 1969, 1971 og 1978).<br />
Fire afstemninger og en vejledende afstemning har vedrørt Danmarks forhold til<br />
EF – senere EU (1972, 1992, 1993, 1998 og 2000). Én afstemning i 1963 vedrørte<br />
erhvervelse af landbrug og naturfredning. En folkeafstemning i 2009 vedrørte<br />
tronfølgeloven. Stemmeprocenten ved folkeafstemningerne har svinget en del.<br />
Den højeste stemmeprocent (90,1) var i 1972 ved afstemningen om Danmarks<br />
tiltrædelse af EF.<br />
26 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 7<br />
Folketal i landsdele<br />
1. januar<br />
Hovedstaden<br />
1<br />
Øerne (uden<br />
Hovedstaden)<br />
Jylland I alt Årlig<br />
tilvækst<br />
i pct.<br />
Befolkningstæthed<br />
pr. km 2<br />
1769 82 086 364 835 350 663 797 584 . . . 20,5<br />
1787 92 701 397 616 351 489 841 806 0,30 21,6<br />
1801 104 109 439 768 385 124 929 001 0,74 23,8<br />
1840 125 903 618 032 545 140 1 289 075 0,86 33,1<br />
1850 135 641 678 131 600 876 1 414 648 0,97 36,3<br />
1860 166 967 741 189 700 206 1 608 362 1,37 41,3<br />
1870 202 327 794 295 788 119 1 784 741 1,10 45,8<br />
1880 266 466 834 062 868 511 1 969 039 1,03 50,5<br />
1890 367 262 862 998 942 120 2 172 380 1,03 55,8<br />
1901 468 936 916 812 1 063 792 2 449 540 1,16 62,9<br />
1911 584 089 974 530 1 198 457 2 757 076 1,26 70,8<br />
1921 2 700 610 1 068 742 1 334 857 3 104 209 1,26 79,7<br />
1921 700 610 1 068 742 1 498 479 3 267 831 • 76,1<br />
1930 771 168 1 156 126 1 623 362 3 550 656 0,96 82,7<br />
1940 890 130 1 230 882 1 723 300 3 844 312 0,83 89,6<br />
1950 974 901 1 404 281 1 902 093 4 281 275 1,14 99,7<br />
1960 923 974 1 643 114 2 018 168 4 585 256 0,71 106,6<br />
1970 802 391 1 941 598 2 193 590 4 937 579 0,77 114,6<br />
1980 654 437 2 129 762 2 337 866 5 122 065 0,21 118,9<br />
1990 617 637 2 139 424 2 378 348 5 135 409 0,11 119,2<br />
2000 653 983 2 212 855 2 463 182 5 330 020 0,31 123,7<br />
2005 663 239 2 250 930 2 497 236 5 411 405 0,26 125,6<br />
2006 661 636 2 261 787 2 504 036 5 427 459 0,30 125,9<br />
2007 664 605 2 268 878 2 513 601 5 447 084 0,36 126,4<br />
2008 672 218 2 275 444 2 528 129 5 475 791 0,53 127,1<br />
2009 683 397 2 284 486 2 543 568 5 511 451 0,65 127,9<br />
2010 695 978 2 289 719 2 549 041 5 534 738 0,42 128,4<br />
2011 710 038 2 294 081 2 556 509 5 560 628 0,47 129,4<br />
<strong>2012</strong> 722 079 2 295 607 2 562 830 5 580 516 0,36 130,1<br />
Anm.: Folketallene efter 1921-60 omfatter det for Danmark ved Versaillestraktaten af 28. juni 1919<br />
fastsatte område, mens tallene for de tidligere år gælder det for Danmark ved fredstraktaten af 30.<br />
oktober 1864 fastsatte område.<br />
1 København, Frederiksberg og Gentofte Kommuner. Frederiksberg og Gentofte Kommuner er først<br />
medregnet til Hovedstaden fra henholdsvis 1860 og 1921. 2 Ekskl. Sønderjylland.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ft<br />
Tabel 8<br />
Folketal i byer og landdistrikter<br />
1. januar 1901 1921 1940 1960 1970 1981 1990 2000 2010 <strong>2012</strong><br />
indbyggere<br />
Hele landet 2 449 540 3 269 554 3 844 312 4 585 256 4 937 579 5 123 989 5 135 409 5 330 020 5 534 738 5 580 516<br />
Hovedstadsområdet 1 491 276 700 610 1 021 499 1 289 406 1 380 204 1 381 882 1 337 114 1 075 851 1 181 239 1 213 822<br />
Byer i øvrigt med:<br />
Over 100 000 indbyggere - - 127 366 307 067 459 669 432 778 452 773 481 939 511 531 525 896<br />
10 000-99 999 indbyggere 250 830 547 364 691 891 913 860 998 485 1 024 886 1 067 874 1 353 546 1 475 691 1 494 254<br />
1 000-9 999 indbyggere 273 129 374 295 388 172 513 030 688 789 1 021 714 1 085 531 1 194 188 1 212 254 1 209 229<br />
500-999 indbyggere 33 866 99 437 123 697 160 066 202 905 237 774 227 478 244 131 223 153 221 664<br />
200-499 indbyggere 11 370 82 384 103 345 209 915 216 105 198 058 185 669 183 995 193 897 191 873<br />
Landdistrikter 1 389 069 1 465 464 1 388 342 1 191 912 991 422 826 897 778 970 796 370 728 882 714 686<br />
Ikke-placerbar bopæl • • • • • • • • 8 091 9 092<br />
1 I 1999 blev 12 kommuner med 40 byer udskilt af Hovedstadsområdet. Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bef44<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 27
Befolkning og valg<br />
Tabel 9<br />
Folketal, fødte, døde, ind- og udvandrede<br />
Beregnet<br />
folketal<br />
1. juli<br />
Levendefødte<br />
Døde<br />
Tilflyttede<br />
fra<br />
udlandet<br />
Fraflyttede<br />
til<br />
udlandet<br />
Levendefødte<br />
Døde<br />
Døde u. 1 år<br />
i pct. af<br />
levendefødte<br />
tusinde pr. tusinde indbyggere pct.<br />
1851/60 gns. 1 1 523 49 400 31 300 . . . . . . 32,4 20,6 13,0<br />
1861/70 gns. 1 714 52 700 34 100 . . . . . . 30,7 19,9 13,1<br />
1871/80 gns. 1 888 59 300 36 700 . . . . . . 31,4 19,4 13,3<br />
1881/90 gns. 2 087 66 600 38 700 . . . . . . 31,9 18,5 13,4<br />
1891/00 gns. 2 301 69 400 40 100 . . . . . . 30,2 17,4 13,4<br />
1901/10 gns. 2 594 74 156 36 927 . . . . . . 28,6 14,2 11,4<br />
1911/20 gns. 2 921 72 588 37 914 . . . . . . 24,9 13,0 9,4<br />
1921/30 gns. 3 426 71 215 38 317 . . . . . . 20,8 11,2 8,2<br />
1931/40 gns. 3 705 66 239 39 612 12 045 9 847 17,9 10,7 6,6<br />
1941/50 gns. 4 070 85 311 39 378 14 041 15 755 21,0 9,7 4,3<br />
1951/60 gns. 4 445 76 165 40 388 21 358 26 594 17,1 9,1 2,5<br />
1961/70 gns. 4 774 79 220 46 976 30 146 27 420 16,6 9,8 1,8<br />
1971/80 gns. 5 059 67 210 52 030 33 488 30 879 13,3 10,3 1,0<br />
1981/90 gns. 5 123 55 728 57 991 33 845 29 574 10,9 11,3 0,8<br />
1991 5 154 64 358 59 581 43 567 32 629 12,5 11,6 0,7<br />
1992 5 171 67 726 60 821 43 377 31 915 13,1 11,8 0,7<br />
1993 5 189 2 67 369 62 809 43 400 32 344 13,0 12,1 0,5<br />
1994 5 205 2 69 666 61 099 44 961 34 710 13,4 11,7 0,5<br />
1995 5 228 2 69 771 63 127 63 187 34 630 13,3 12,1 0,5<br />
1996 5 262 2 67 638 61 043 54 445 37 312 12,9 11,6 0,6<br />
1997 5 284 2 67 648 59 898 50 105 38 393 12,8 11,3 0,5<br />
1998 5 301 2 66 174 58 453 51 372 40 340 12,5 11,0 0,5<br />
1999 5 319 2 66 220 59 179 50 236 41 340 12,4 11,1 0,4<br />
2000 5 337 2 67 084 57 998 52 915 43 417 12,6 10,9 0,5<br />
1991/2000 gns. 4 213 2 67 365 60 401 49 757 36 703 12,9 11,5 0,5<br />
2001 5 355 2 65 458 58 355 55 984 43 980 12,2 10,9 0,5<br />
2002 5 374 2 64 075 58 610 52 778 43 481 11,9 10,9 0,4<br />
2003 5 387 2 64 599 57 574 49 754 43 466 12,0 10,7 0,4<br />
2004 5 401 2 64 609 55 806 49 860 45 017 12,0 10,3 0,4<br />
2005 5 416 2 64 282 54 962 52 458 45 869 11,9 10,1 0,4<br />
2006 5 435 2 64 984 55 477 56 750 46 786 12,0 10,2 0,4<br />
2007 5 457 2 64 082 55 604 64 656 41 566 11,8 10,2 0,4<br />
2008 5 489 2 65 038 54 591 72 749 43 490 11,8 9,9 0,4<br />
2009 5 519 2 62 818 54 872 67 161 44 874 11,4 9,9 0,3<br />
2010 5 544 2 63 411 54 368 68 282 45 882 11,5 9,8 0,3<br />
2011 5 567 2 58 998 52 516 69 298 46 684 10,6 9,4 0,4<br />
1 For de enkelte år, se Statistisk Årbog 1922, der kan downloades online på www.dst.dk/aarbogsarkiv.<br />
2 Folketal 1. juli.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1 og hisb3<br />
28 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 10 Folketal fordelt efter køn og alder. <strong>2012</strong><br />
1. januar Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 2 766 776 2 813 740 5 580 516<br />
0 år 30 184 29 122 59 306 50 år 38 316 37 693 76 009<br />
1 år 32 854 31 314 64 168 51 år 38 266 37 594 75 860<br />
2 år 32 813 31 029 63 842 52 år 36 475 36 171 72 646<br />
3 år 34 207 32 151 66 358 53 år 36 513 36 218 72 731<br />
4 år 33 582 31 947 65 529 54 år 36 151 35 880 72 031<br />
5 år 34 137 32 369 66 506 55 år 36 277 36 113 72 390<br />
6 år 33 419 32 178 65 597 56 år 35 723 35 421 71 144<br />
7 år 33 577 32 116 65 693 57 år 34 542 34 972 69 514<br />
8 år 33 649 32 018 65 667 58 år 35 085 35 296 70 381<br />
9 år 33 447 31 638 65 085 59 år 34 229 34 585 68 814<br />
10 år 33 741 32 399 66 140 60 år 33 644 33 699 67 343<br />
11 år 34 791 33 299 68 090 61 år 34 068 34 948 69 016<br />
12 år 34 400 33 034 67 434 62 år 33 644 34 568 68 212<br />
13 år 34 750 32 967 67 717 63 år 35 214 35 945 71 159<br />
14 år 35 586 33 740 69 326 64 år 37 175 37 948 75 123<br />
15 år 35 876 34 011 69 887 65 år 38 193 38 646 76 839<br />
16 år 37 383 35 357 72 740 66 år 36 403 36 963 73 366<br />
17 år 37 431 35 773 73 204 67 år 33 802 35 062 68 864<br />
18 år 36 329 34 511 70 840 68 år 30 394 32 238 62 632<br />
19 år 37 246 35 208 72 454 69 år 28 298 29 866 58 164<br />
20 år 36 083 34 738 70 821 70 år 24 537 26 409 50 946<br />
21 år 36 585 35 208 71 793 71 år 23 319 25 443 48 762<br />
22 år 35 546 34 497 70 043 72 år 21 675 23 746 45 421<br />
23 år 34 880 33 734 68 614 73 år 20 742 23 386 44 128<br />
24 år 33 727 32 477 66 204 74 år 19 065 22 268 41 333<br />
25 år 33 477 32 421 65 898 75 år 17 879 20 733 38 612<br />
26 år 32 491 31 914 64 405 76 år 16 249 19 393 35 642<br />
27 år 31 338 30 904 62 242 77 år 14 999 18 464 33 463<br />
28 år 30 566 30 571 61 137 78 år 13 613 17 078 30 691<br />
29 år 31 555 30 953 62 508 79 år 12 398 16 460 28 858<br />
30 år 31 113 31 098 62 211 80 år 11 507 15 388 26 895<br />
31 år 33 014 33 031 66 045 81 år 10 574 14 650 25 224<br />
32 år 33 644 33 569 67 213 82 år 9 628 13 749 23 377<br />
33 år 34 726 34 478 69 204 83 år 8 865 13 237 22 102<br />
34 år 34 541 34 407 68 948 84 år 7 579 12 145 19 724<br />
35 år 36 089 35 631 71 720 85 år 6 944 11 489 18 433<br />
36 år 38 716 38 978 77 694 86 år 5 875 10 608 16 483<br />
37 år 38 261 38 279 76 540 87 år 5 098 9 827 14 925<br />
38 år 38 386 38 202 76 588 88 år 4 083 8 691 12 774<br />
39 år 39 936 39 937 79 873 89 år 3 284 7 307 10 591<br />
40 år 39 931 39 064 78 995 90 år 2 826 6 807 9 633<br />
41 år 38 143 37 669 75 812 91 år 2 253 5 898 8 151<br />
42 år 38 194 37 325 75 519 92 år 1 503 4 153 5 656<br />
43 år 39 713 38 482 78 195 93 år 1 149 3 360 4 509<br />
44 år 42 302 41 361 83 663 94 år 748 2 674 3 422<br />
45 år 45 482 44 238 89 720 95 år 600 2 081 2 681<br />
46 år 43 900 42 939 86 839 96 år 394 1 485 1 879<br />
47 år 43 053 41 703 84 756 97 år 284 1 119 1 403<br />
48 år 41 898 41 058 82 956 98 år 163 719 882<br />
49 år 39 559 38 761 78 320 99 år 127 568 695<br />
100 år + 153 771 924<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 29
Befolkning og valg<br />
Tabel 11 Folketal i byer med over 5.000 indbyggere. <strong>2012</strong><br />
Kommunekode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
Kommunekode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
Hele landet 5 580 516 727 Odder 11 355<br />
Hovedstadsområdet 1 213 822 169 Hedehusene 11 345<br />
Øvrige byer 766 Hedensted 11 292<br />
751 Aarhus 252 213 320 Haslev 11 201<br />
461 Odense 168 798 671 Struer 10 544<br />
851 Aalborg 104 885 751 Lystrup 10 380<br />
561 Esbjerg 71 579 265 Jyllinge 10 158<br />
730 Randers 61 121 760 Ringkøbing 9 705<br />
621 Kolding 57 540 530 Grindsted 9 565<br />
615 Horsens 54 450 210 Humlebæk 9 273<br />
630 Vejle 51 804 575 Vejen 9 225<br />
265 Roskilde 47 828 773 Nykøbing M 9 222<br />
657 Herning 46 873 813 Sæby 8 843<br />
217 Helsingør 1 46 368 260 Hundested 8 732<br />
223 Hørsholm 1 45 865 210 Fredensborg 8 356<br />
740 Silkeborg 42 807 813 Skagen 8 347<br />
370 Næstved 41 857 561 Ribe 8 187<br />
607 Fredericia 39 797 820 Aars 8 026<br />
791 Viborg 37 635 710 Hadsten 7 956<br />
259 Køge 35 295 210 Nivå 7 954<br />
661 Holstebro 34 378 746 Galten 7 895<br />
169 Taastrup 32 719 270 Helsinge 7 854<br />
330 Slagelse 32 133 340 Sorø 7 764<br />
219 Hillerød 30 570 760 Skjern 7 764<br />
540 Sønderborg 27 304 550 Tønder 7 685<br />
316 Holbæk 27 195 510 Vojens 7 666<br />
479 Svendborg 26 897 706 Ebeltoft 7 623<br />
860 Hjørring 24 867 791 Bjerringbro 7 487<br />
813 Frederikshavn 23 295 710 Hinnerup 7 230<br />
851 Nørresundby 21 671 430 Faaborg 7 200<br />
329 Ringsted 21 412 665 Lemvig 7 131<br />
510 Haderslev 21 396 746 Hørning 7 119<br />
240 Ølstykke-Stenløse 20 984 561 Bramming 7 093<br />
779 Skive 20 562 756 Brande 6 974<br />
230 Birkerød 1 19 919 710 Hammel 6 929<br />
240 Smørumnedre 1 19 147 840 Støvring 6 923<br />
190 Farum 18 422 851 Svenstrup 6 785<br />
746 Skanderborg 18 347 250 Slangerup 6 779<br />
450 Nyborg 16 577 751 Løgten 6 687<br />
376 Nykøbing F 16 394 540 Nordborg 6 650<br />
326 Kalundborg 16 303 270 Gilleleje 6 482<br />
201 Lillerød 15 795 330 Skælskør 6 385<br />
580 Aabenraa 15 744 530 Billund 6 146<br />
250 Frederikssund 15 602 860 Hirtshals 6 140<br />
269 Solrød Strand 15 159 580 Rødekro 6 122<br />
756 Ikast 15 125 420 Assens 6 072<br />
410 Middelfart 14 762 360 Maribo 6 003<br />
330 Korsør 14 538 440 Kerteminde 5 789<br />
707 Grenaa 14 206 440 Munkebo 5 662<br />
400 Rønne 13 887 746 Ry 5 618<br />
573 Varde 13 416 430 Ringe 5 598<br />
360 Nakskov 13 332 217 Hellebæk 5 558<br />
787 Thisted 13 138 849 Aabybro 5 435<br />
190 Værløse 12 842 706 Hornslet 5 346<br />
260 Frederiksværk 12 191 217 Hornbæk-Dronningmølle 1 5 180<br />
810 Brønderslev 11 895 306 Nykøbing S 5 144<br />
846 Hobro 11 710 621 Vamdrup 5 064<br />
155 Dragør 11 683 851 Nibe 5 047<br />
390 Vordingborg 11 643 253 Tune 5 016<br />
Anm.: Kommunekoderne kan bruges til at finde den kommune, byerne ligger i.<br />
1 Er fordelt på flere kommuner. Kommunekoden, hvor flest bor er angivet.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bef44<br />
30 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 12 (side 1 af 2) Folketal i de enkelte kommuner og regioner. <strong>2012</strong><br />
Kommune<br />
kode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
Byområder<br />
1<br />
Befolkningstæthed<br />
2<br />
Kommune<br />
kode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
Byområder<br />
1<br />
Befolkningstæthed<br />
2<br />
Hele landet 5 580 516 4 856 738 130,1 Region Sjælland 817 907 659 547 113,3<br />
Region Hovedstaden 1 714 589 1 667 504 673,4 Østsjælland 236 429 217 323 292,7<br />
253 Greve 47 942 47 038 793,7<br />
Københavns by 704 108 703 413 4 213,7 259 Køge 57 307 51 167 223,4<br />
101 København 549 050 549 050 7 350,1 265 Roskilde 83 137 78 418 392,3<br />
147 Frederiksberg 100 215 100 215 12 372,2 269 Solrød 21 156 20 217 527,6<br />
155 Dragør 13 692 13 377 748,2 350 Lejre 26 887 20 483 112,5<br />
185 Tårnby 41 151 40 771 623,5<br />
Vest- og Sydsjælland 581 478 442 224 90,7<br />
Københavns omegn 520 784 516 592 1 522,3 306 Odsherred 32 640 22 427 92,2<br />
151 Ballerup 47 994 47 432 1 419,9 316 Holbæk 69 415 55 986 120,2<br />
153 Brøndby 34 084 33 886 1 623,0 320 Faxe 35 110 26 478 86,7<br />
157 Gentofte 72 814 72 814 2 844,3 326 Kalundborg 48 632 35 394 84,5<br />
159 Gladsaxe 65 303 65 303 2 622,6 329 Ringsted 33 153 26 710 112,5<br />
161 Glostrup 21 650 21 563 1 627,8 330 Slagelse 77 310 64 684 136,1<br />
163 Herlev 26 608 26 538 2 199,0 336 Stevns 21 855 15 319 87,4<br />
165 Albertslund 27 864 27 591 1 201,0 340 Sorø 29 393 21 615 95,3<br />
167 Hvidovre 50 600 50 502 2 200,0 360 Lolland 45 241 31 406 51,3<br />
169 Høje-Taastrup 48 081 46 424 613,3 370 Næstved 81 012 65 325 119,8<br />
173 Lyngby-Taarbæk 53 251 52 895 1 372,4 376 Guldborgsund 61 913 43 803 68,8<br />
175 Rødovre 36 883 36 692 3 048,2 390 Vordingborg 45 804 33 077 73,9<br />
183 Ishøj 21 087 20 481 798,8<br />
187 Vallensbæk 14 565 14 471 1 533,2 Region Syddanmark 1 201 342 998 287 98,0<br />
Nordsjælland 448 291 416 146 309,4 Fyn 485 190 402 537 139,5<br />
190 Furesø 38 243 37 380 673,3 410 Middelfart 37 612 29 993 125,9<br />
201 Allerød 24 043 22 457 356,2 420 Assens 41 443 28 826 81,1<br />
210 Fredensborg 39 565 36 147 352,9 430 Faaborg-Midtfyn 51 635 36 918 81,5<br />
217 Helsingør 61 493 58 875 517,2 440 Kerteminde 23 793 18 974 115,6<br />
219 Hillerød 48 203 43 487 224,3 450 Nyborg 31 486 24 886 113,8<br />
223 Hørsholm 24 365 23 784 778,4 461 Odense 191 610 185 443 626,8<br />
230 Rudersdal 54 630 53 746 744,3 479 Svendborg 58 551 47 917 140,9<br />
240 Egedal 41 821 38 400 332,4 480 Nordfyns 29 330 17 252 64,8<br />
250 Frederikssund 44 345 38 962 179,5 482 Langeland 13 094 7 924 45,3<br />
260 Halsnæs 30 980 28 444 254,4 492 Ærø 6 636 4 404 73,7<br />
270 Gribskov 40 603 34 464 145,3<br />
Sydjylland 716 152 595 750 81,6<br />
Bornholm 41 406 31 353 70,4 510 Haderslev 56 188 44 594 68,9<br />
400 Bornholm 41 303 31 353 70,2 530 Billund 26 220 21 072 48,5<br />
411 Christiansø 103 • • 540 Sønderborg 76 094 66 713 153,2<br />
550 Tønder 39 083 27 585 30,5<br />
561 Esbjerg 115 112 104 598 144,8<br />
563 Fanø 3 251 2 921 59,5<br />
573 Varde 50 193 35 842 40,5<br />
575 Vejen 42 785 30 218 52,6<br />
580 Aabenraa 59 600 47 257 63,4<br />
607 Fredericia 50 193 48 248 375,7<br />
621 Kolding 89 412 78 619 147,3<br />
630 Vejle 108 021 88 083 102,0<br />
Anm.: Nogle byer er delt på to kommuner. Folketallet er tildelt den kommune, der har flest<br />
indbyggere.<br />
1 Ved byområder forstås sammenhængende bebyggelser med mindst 200 indbyggere. Til byområder<br />
henregnes tillige hovedstadsområdet. 2 Ved befolkningstæthed forstås folketal pr. km 2 .<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1 og bef44<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 31
Befolkning og valg<br />
Tabel 12 (side 2 af 2) Folketal i de enkelte kommuner og regioner. <strong>2012</strong><br />
Kommune<br />
kode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
Byområder<br />
1<br />
Befolkningstæthed<br />
2<br />
Kommune<br />
kode<br />
Folketal<br />
1. januar<br />
Byområder<br />
1<br />
Befolkningstæthed<br />
2<br />
Region Midtjylland 1 266 682 1 066 445 97,4 Region Nordjylland 579 996 464 955 73,7<br />
Østjylland 839 710 729 140 143,7 Nordjylland 579 996 464 955 73,7<br />
615 Horsens 83 598 73 961 160,8 773 Morsø 21 474 13 334 58,6<br />
706 Syddjurs 41 815 29 191 60,6 787 Thisted 44 908 30 906 42,0<br />
707 Norddjurs 37 876 27 580 52,5 810 Brønderslev 35 754 25 495 56,5<br />
710 Favrskov 47 117 37 439 87,2 813 Frederikshavn 61 158 53 398 94,0<br />
727 Odder 21 749 16 016 97,3 820 Vesthimmerlands 37 534 26 358 48,8<br />
730 Randers 95 756 83 985 128,1 825 Læsø 1 897 1 129 16,0<br />
740 Silkeborg 89 328 75 100 105,0 840 Rebild 28 911 18 911 46,5<br />
741 Samsø 3 889 1 327 34,3 846 Mariagerfjord 42 429 32 123 59,1<br />
746 Skanderborg 58 008 48 426 139,2 849 Jammerbugt 38 611 28 600 44,7<br />
751 Aarhus 314 545 303 392 672,4 851 Aalborg 201 142 184 572 176,9<br />
766 Hedensted 46 029 32 723 83,5 860 Hjørring 66 178 50 129 71,5<br />
Vestjylland 426 972 337 305 59,6<br />
657 Herning 86 348 73 321 65,3<br />
661 Holstebro 57 153 47 652 72,1<br />
665 Lemvig 21 384 14 400 42,5<br />
671 Struer 22 098 16 883 89,8<br />
756 Ikast-Brande 40 658 33 272 55,4<br />
760 Ringkøbing-Skjern 57 892 41 318 39,4<br />
779 Skive 47 620 36 223 69,7<br />
791 Viborg 93 819 74 236 66,6<br />
Tabel 13 Ændringer i regionernes folketal. 2011<br />
Folketal<br />
1.1.2011<br />
Levendefødte<br />
Døde Nettotilflytning<br />
fra indland<br />
Nettotilflytning<br />
fra udland<br />
Tilvækst 1<br />
Folketal<br />
1.1.<strong>2012</strong><br />
I alt 5 552 037 58 998 52 516 • 22 614 28 479 5 580 516<br />
Region Hovedstaden 1 693 652 20 527 15 436 6 597 9 661 20 937 1 714 589<br />
Region Sjælland 819 323 7 047 8 732 -1 934 2 249 -1 416 817 907<br />
Region Syddanmark 1 199 925 11 785 11 789 -2 291 3 762 1 417 1 201 342<br />
Region Midtjylland 1 259 713 13 986 10 636 -943 4 595 6 969 1 266 682<br />
Region Nordjylland 579 424 5 653 5 923 -1 429 2 347 572 579 996<br />
1 Inkl. korrektioner som omfatter forsvundne og genfundne personer og desuden en afstemningspost. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bev107<br />
32 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 14 Udenlandske statsborgere fordelt efter statsborgerskab. <strong>2012</strong><br />
Mænd Kvinder I alt<br />
1. januar 0-14 år 15-64 år 65 år + I alt 0-14 år 15-64 år 65 år + I alt 0-14 år 15-64 år 65 år + I alt<br />
I alt 24 918 142 310 8 952 176 180 23 943 147 670 11 065 182 678 48 861 289 980 20 017 358 858<br />
Vestlige lande 8 615 75 035 5 009 88 659 8 275 69 285 6 029 83 589 16 890 144 320 11 038 172 248<br />
Ikke-vestlige lande 16 303 67 275 3 943 87 521 15 668 78 385 5 036 99 089 31 971 145 660 8 979 186 610<br />
EU-lande 6 817 61 202 3 541 71 560 6 525 52 892 3 910 63 327 13 342 114 094 7 451 134 887<br />
Heraf: Bulgarien 172 2 097 4 2 273 154 1 566 14 1 734 326 3 663 18 4 007<br />
Finland 83 546 78 707 81 1 303 244 1 628 164 1 849 322 2 335<br />
Frankrig 222 2 783 91 3 096 210 1 982 140 2 332 432 4 765 231 5 428<br />
Italien 165 3 003 194 3 362 135 1 526 45 1 706 300 4 529 239 5 068<br />
Letland 265 1 479 2 1 746 256 1 840 11 2 107 521 3 319 13 3 853<br />
Litauen 487 3 382 4 3 873 493 3 349 9 3 851 980 6 731 13 7 724<br />
Nederlandene 581 3 062 174 3 817 541 2 086 143 2 770 1 122 5 148 317 6 587<br />
Polen 1 708 10 968 72 12 748 1 641 9 845 243 11 729 3 349 20 813 315 24 477<br />
Rumænien 410 4 788 9 5 207 403 3 795 48 4 246 813 8 583 57 9 453<br />
Spanien 116 1 933 60 2 109 92 1 725 51 1 868 208 3 658 111 3 977<br />
Storbritannien 593 8 259 884 9 736 544 4 019 663 5 226 1 137 12 278 1 547 14 962<br />
Sverige 477 4 313 606 5 396 500 6 005 1 206 7 711 977 10 318 1 812 13 107<br />
Tyskland 1 124 9 129 1 137 11 390 1 037 8 697 931 10 665 2 161 17 826 2 068 22 055<br />
Ungarn 92 919 8 1 019 97 1 047 11 1 155 189 1 966 19 2 174<br />
Øvrige Europa 6 851 34 193 3 203 44 247 6 588 37 951 4 264 48 803 13 439 72 144 7 467 93 050<br />
Heraf: Bosnien-Hercegovina 781 4 305 669 5 755 710 3 811 872 5 393 1 491 8 116 1 541 11 148<br />
Island 938 3 097 107 4 142 932 3 370 157 4 459 1 870 6 467 264 8 601<br />
Jugoslavien (eks.) 631 2 649 334 3 614 615 2 577 410 3 602 1 246 5 226 744 7 216<br />
Kosovo 233 506 6 745 295 479 9 783 528 985 15 1 528<br />
Makedonien 275 932 53 1 260 253 950 36 1 239 528 1 882 89 2 499<br />
Norge 480 4 807 726 6 013 479 7 389 1 401 9 269 959 12 196 2 127 15 282<br />
Rusland 353 906 12 1 271 311 2 536 56 2 903 664 3 442 68 4 174<br />
Schweiz 23 605 124 752 26 516 149 691 49 1121 273 1443<br />
Serbien og Montenegro 265 833 22 1 120 263 874 40 1 177 528 1 707 62 2 297<br />
Tyrkiet 2 289 11 368 1 096 14 753 2 109 11 090 1 048 14 247 4 398 22 458 2 144 29 000<br />
Ukraine 337 2 938 3 3 278 323 2 640 18 2 981 660 5 578 21 6 259<br />
Afrika 2 765 8 690 266 11 721 2 727 8 183 329 11 239 5 492 16 873 595 22 960<br />
Heraf: Marokko 234 970 88 1 292 220 1 227 104 1 551 454 2 197 192 2 843<br />
Somalia 1 318 2 778 88 4 184 1 288 2 398 160 3 846 2 606 5 176 248 8 030<br />
Nordamerika 303 4 236 458 4 997 264 4 220 383 4 867 567 8 456 841 9 864<br />
Heraf: Canada 58 815 88 961 50 832 92 974 108 1 647 180 1 935<br />
USA 245 3 421 370 4 036 214 3 388 291 3 893 459 6 809 661 7 929<br />
Syd- og Mellemamerika 200 2 126 46 2 372 203 3 390 78 3 671 403 5 516 124 6 043<br />
Heraf: Brasilien 58 535 3 596 65 1 238 13 1 316 123 1 773 16 1 912<br />
Asien 7 748 29 322 1 266 38 336 7 431 38 906 1 908 48 245 15 179 68 228 3 174 86 581<br />
Heraf: Afghanistan 1 257 3 813 116 5 186 1 206 3 050 172 4 428 2 463 6 863 288 9 614<br />
Filippinerne 211 717 26 954 206 6 140 73 6 419 417 6 857 99 7 373<br />
Indien 382 2 582 38 3 002 365 1 486 36 1 887 747 4 068 74 4 889<br />
Irak 2 302 5 722 245 8 269 2 130 5 040 296 7 466 4 432 10 762 541 15 735<br />
Iran 303 2 453 162 2 918 269 1 718 252 2 239 572 4 171 414 5 157<br />
Kina 375 2 791 63 3 229 386 3 805 74 4 265 761 6 596 137 7 494<br />
Libanon 92 516 33 641 89 701 66 856 181 1 217 99 1 497<br />
Myanmar 315 751 1 1 067 308 543 2 853 623 1 294 3 1 920<br />
Nepal 69 878 3 950 68 461 0 529 137 1 339 3 1 479<br />
Pakistan 761 3 185 232 4 178 753 2 990 309 4 052 1 514 6 175 541 8 230<br />
Syrien 210 861 61 1 132 205 1 126 140 1 471 415 1 987 201 2 603<br />
Sri Lanka 274 830 8 1 112 220 513 11 744 494 1 343 19 1 856<br />
Thailand 417 935 9 1 361 472 6 665 69 7 206 889 7 600 78 8 567<br />
Vietnam 340 1 114 159 1 613 323 1 806 272 2 401 663 2 920 431 4 014<br />
Oceanien 56 1 096 53 1 205 50 906 28 984 106 2 002 81 2 189<br />
Heraf: Australien 47 811 44 902 41 732 21 794 88 1 543 65 1 696<br />
Statsløse og uoplyst 178 1 445 119 1 742 155 1 222 165 1 542 333 2 667 284 3 284<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 33
Befolkning og valg<br />
Tabel 15 Indvandrere og efterkommere fordelt efter oprindelsesland. <strong>2012</strong><br />
Indvandrere Efterkommere I alt<br />
1. januar Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 215 358 226 180 441 538 70 964 67 959 138 923 286 322 294 139 580 461<br />
Vestlige lande 88 008 91 216 179 224 9 869 9 463 19 332 97 877 100 679 198 556<br />
Ikke-vestlige lande 127 350 134 964 262 314 61 095 58 496 119 591 188 445 193 460 381 905<br />
EU-lande 72 355 70 976 143 331 7 844 7 446 15 290 80 199 78 422 158 621<br />
Heraf: Bulgarien 2 261 1 853 4 114 143 107 250 2 404 1 960 4 364<br />
Finland 914 2 258 3 172 263 210 473 1 177 2 468 3 645<br />
Frankrig 2 904 2 249 5 153 196 163 359 3 100 2 412 5 512<br />
Italien 3 237 1 520 4 757 133 122 255 3 370 1 642 5 012<br />
Letland 1 668 2 087 3 755 147 155 302 1 815 2 242 4 057<br />
Litauen 3 634 3 693 7 327 311 308 619 3 945 4 001 7 946<br />
Nederlandene 3 263 2 378 5 641 546 504 1 050 3 809 2 882 6 691<br />
Polen 13 758 14 285 28 043 1 907 1 770 3 677 15 665 16 055 31 720<br />
Rumænien 5 429 4 706 10 135 388 339 727 5 817 5 045 10 862<br />
Spanien 2 034 1 912 3 946 105 81 186 2 139 1 993 4 132<br />
Storbritannien 7 917 4 312 12 229 640 662 1 302 8 557 4 974 13 531<br />
Sverige 4 897 8 182 13 079 1 000 972 1 972 5 897 9 154 15 051<br />
Tyskland 13 756 14 828 28 584 1 441 1 450 2 891 15 197 16 278 31 475<br />
Ungarn 1 359 1 526 2 885 179 166 345 1 538 1 692 3 230<br />
Øvrige Europa 50 153 56 335 106 488 23 816 23 003 46 819 73 969 79 338 153 307<br />
Heraf: Bosnien-Hercegovina 8 793 8 787 17 580 2 456 2 309 4 765 11 249 11 096 22 345<br />
Island 3 548 4 002 7 550 593 582 1 175 4 141 4 584 8 725<br />
Jugoslavien (eks.) 5 236 5 265 10 501 3 046 3 002 6 048 8 282 8 267 16 549<br />
Makedonien 1 297 1 192 2 489 799 747 1 546 2 096 1 939 4 035<br />
Norge 5 224 9 658 14 882 718 720 1 438 5 942 10 378 16 320<br />
Rusland 1 476 3 538 5 014 292 319 611 1 768 3 857 5 625<br />
Serbien og Montenegro 1 171 1 234 2 405 462 421 883 1 633 1 655 3 288<br />
Tyrkiet 16 885 15 494 32 379 14 260 13 751 28 011 31 145 29 245 60 390<br />
Ukraine 3 158 2 981 6 139 340 316 656 3 498 3 297 6 795<br />
Afrika 17 768 15 819 33 587 8 818 8 453 17 271 26 586 24 272 50 858<br />
Heraf: Egypten 1 012 498 1 510 300 279 579 1 312 777 2 089<br />
Ghana 969 733 1 702 196 197 393 1 165 930 2 095<br />
Marokko 2 706 2 516 5 222 2 552 2 395 4 947 5 258 4 911 10 169<br />
Somalia 5 270 4 681 9 951 3 607 3 554 7 161 8 877 8 235 17 112<br />
Nordamerika 4 880 4 856 9 736 545 566 1 111 5 425 5 422 10 847<br />
Heraf: Canada 967 1 074 2 041 157 125 282 1 124 1 199 2 323<br />
USA 3 913 3 782 7 695 388 441 829 4 301 4 223 8 524<br />
Syd- og Mellemamerika 3 915 6 104 10 019 489 466 955 4 404 6 570 10 974<br />
Heraf: Brasilien 784 1 773 2 557 92 92 184 876 1 865 2 741<br />
Asien 64 428 70 630 135 058 29 148 27 801 56 949 93 576 98 431 192 007<br />
Heraf: Afghanistan 6 183 4 951 11 134 1 622 1 577 3 199 7 805 6 528 14 333<br />
Filippinerne 1 251 8 113 9 364 513 535 1 048 1 764 8 648 10 412<br />
Indien 3 657 2 420 6 077 687 593 1 280 4 344 3 013 7 357<br />
Irak 11 653 9 544 21 197 4 490 4 197 8 687 16 143 13 741 29 884<br />
Iran 7 534 5 349 12 883 1 732 1 595 3 327 9 266 6 944 16 210<br />
Jordan 587 463 1 050 516 505 1 021 1 103 968 2 071<br />
Kina 3 568 4 993 8 561 698 730 1 428 4 266 5 723 9 989<br />
Libanon 6 556 5 456 12 012 6 287 5 980 12 267 12 843 11 436 24 279<br />
Pakistan 6 584 5 495 12 079 4 848 4 715 9 563 11 432 10 210 21 642<br />
Sri Lanka 3 358 3 404 6 762 2 175 2 174 4 349 5 533 5 578 11 111<br />
Syrien 1 708 1 363 3 071 979 857 1 836 2 687 2 220 4 907<br />
Thailand 1 470 8 217 9 687 320 358 678 1 790 8 575 10 365<br />
Vietnam 4 206 4 818 9 024 2 738 2 545 5 283 6 944 7 363 14 307<br />
Oceanien 1 317 1 058 2 375 82 72 154 1 399 1 130 2 529<br />
Statsløse og uoplyst 542 402 944 222 152 374 764 554 1 318<br />
Anm.: De fleste udenlandske statsborgere er medregnet i det samlede antal indvandrere og<br />
efterkommere.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1<br />
34 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 16 Befolkningsregnskab for udenlandske statsborgere i Danmark. 2011<br />
Antal<br />
1.1.2011<br />
Levendefødte<br />
Døde<br />
Indvandring<br />
Udvandring<br />
Naturalisationer<br />
Nettotilvækst<br />
Korrektioner<br />
Antal<br />
1.1.<strong>2012</strong><br />
I alt 346 046 7 054 1 012 48 251 25 411 3 911 24 971 -12 159 358 858<br />
Vestlige lande 161 807 2 926 539 31 761 17 692 400 16 056 -5 615 172 248<br />
Ikke-vestlige lande 184 239 4 128 473 16 490 7 719 3 511 8 915 -6 544 186 610<br />
EU-lande 125 148 2 261 378 24 915 12 528 279 13 991 -4 252 134 887<br />
Heraf: Bulgarien 3 189 57 4 1 126 273 3 903 -85 4 007<br />
Finland 2 328 56 15 437 402 3 73 -66 2 335<br />
Frankrig 5 351 72 6 1 232 883 8 407 -330 5 428<br />
Italien 4 750 38 17 1 121 579 3 560 -242 5 068<br />
Letland 3 270 93 4 1 034 402 14 707 -124 3 853<br />
Litauen 6 525 179 6 2 015 737 16 1 435 -236 7 724<br />
Nederlandene 6 399 76 8 662 420 6 304 -116 6 587<br />
Polen 22 619 517 39 4 047 1 842 33 2 650 -792 24 477<br />
Rumænien 6 934 161 3 3 265 726 18 2 679 -160 9 453<br />
Spanien 3 774 41 6 1 232 755 5 507 -304 3 977<br />
Storbritannien 14 700 158 75 1 300 697 26 660 -398 14 962<br />
Sverige 12 933 299 87 1 542 1 216 64 474 -300 13 107<br />
Tyskland 21 630 318 85 2 926 2 066 55 1 038 -613 22 055<br />
Ungarn 1 867 35 2 624 292 8 357 -50 2 174<br />
Øvrige Europa 93 206 1 742 360 6 079 5 064 740 1 657 -1 813 93 050<br />
Heraf: Bosnien-Hercegovina 11 382 98 70 52 127 110 -157 -77 11 148<br />
Island 8 959 213 20 910 1 280 24 -201 -157 8 601<br />
Jugoslavien (eks.) 7 468 67 41 12 133 31 -126 -126 7 216<br />
Kosovo 1 379 28 1 56 11 46 26 123 1 528<br />
Makedonien 2 416 67 6 70 15 7 109 -26 2 499<br />
Norge 15 077 299 99 2 042 1 666 76 500 -295 15 282<br />
Rusland 3 945 139 6 449 135 55 392 -163 4 174<br />
Schweiz 1 456 14 7 152 127 - 32 -45 1 443<br />
Serbien og Montenegro 2 468 40 9 6 16 51 - 30 -141 2 297<br />
Tyrkiet 29 150 455 89 592 491 227 240 -390 29 000<br />
Ukraine 6 050 210 5 1 345 913 35 602 -393 6 259<br />
Afrika 22 679 658 44 1 445 449 550 1 060 -779 22 960<br />
Heraf: Marokko 2 827 89 11 93 21 34 116 -100 2 843<br />
Somalia 8 223 213 15 135 47 233 53 -246 8 030<br />
Nordamerika 9 032 116 31 3 152 1 735 16 1 486 -654 9 864<br />
Heraf: Canada 1 932 25 7 442 277 4 179 -176 1 935<br />
USA 7 100 91 24 2 710 1 458 12 1 307 -478 7 929<br />
Syd- og Mellemamerika 5 993 200 6 890 540 88 456 -406 6 043<br />
Heraf: Brasilien 1 913 62 - 313 210 23 142 -143 1 912<br />
Asien 84 504 1 974 172 10 112 4 716 2 027 5 171 -3 094 86 581<br />
Heraf: Afghanistan 9 504 205 9 719 38 576 301 -191 9 614<br />
Filippinerne 7 021 160 4 1 726 1 046 32 804 -452 7 373<br />
Indien 4 483 104 4 1 865 1 201 27 737 -331 4 889<br />
Irak 16 665 296 36 166 176 838 - 588 -342 15 735<br />
Iran 4 818 58 24 625 98 113 448 -109 5 157<br />
Kina 7 550 203 2 1 213 889 103 422 -478 7 494<br />
Libanon 1 550 52 7 45 27 25 38 -91 1 497<br />
Myanmar 1 671 64 3 185 6 - 240 9 1 920<br />
Nepal 1 397 28 - 302 129 9 192 -110 1 479<br />
Pakistan 7 758 218 27 725 183 73 660 -188 8 230<br />
Sri Lanka 2 640 57 14 74 27 58 32 -69 2 603<br />
Syrien 1 298 43 3 588 17 12 599 -41 1 856<br />
Thailand 8 344 212 10 507 182 57 470 -247 8 567<br />
Vietnam 4 029 113 21 156 101 58 89 -104 4 014<br />
Oceanien 2 154 23 4 590 353 5 251 -216 2 189<br />
Heraf: Australien 1 675 18 3 490 302 2 201 -180 1 696<br />
Statsløse og uoplyst 3 330 80 17 1 068 26 206 899 -945 3 284<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1, van1aar, van2aar og dkstat<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 35
Befolkning og valg<br />
Tabel 17 Personer der har skiftet til dansk statsborgerskab. 2011<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 1 917 1 994 3 911<br />
Vestlige lande 160 240 400<br />
Ikke-vestlige lande 1 757 1 754 3 511<br />
EU-lande 113 166 279<br />
Heraf: Litauen 2 14 16<br />
Polen 10 23 33<br />
Rumænien 4 14 18<br />
Storbritannien 14 12 26<br />
Sverige 25 39 64<br />
Tyskland 22 33 55<br />
Øvrige Europa 325 415 740<br />
Heraf: Bosnien-Hercegovina 43 67 110<br />
Island 11 13 24<br />
Jugoslavien (eks.) 16 15 31<br />
Kosovo 28 18 46<br />
Norge 27 49 76<br />
Rusland 24 31 55<br />
Serbien og Montenegro 32 19 51<br />
Tyrkiet 102 125 227<br />
Ukraine 11 24 35<br />
Afrika 275 275 550<br />
Heraf: Burundi 10 12 22<br />
Etiopien 40 22 62<br />
Marokko 16 18 34<br />
Rwanda 8 12 20<br />
Somalia 116 117 233<br />
Sudan 15 12 27<br />
Sydafrika 10 9 19<br />
Nordamerika 7 9 16<br />
Syd- og Mellemamerika 34 54 88<br />
Heraf: Brasilien 6 17 23<br />
Asien 1 044 983 2 027<br />
Heraf: Afghanistan 328 248 576<br />
Filippinerne 10 22 32<br />
Indien 12 15 27<br />
Irak 427 411 838<br />
Iran 47 66 113<br />
Jordan 7 9 16<br />
Kina 50 53 103<br />
Libanon 14 11 25<br />
Pakistan 41 32 73<br />
Sri Lanka 21 37 58<br />
Thailand 28 29 57<br />
Vietnam 29 29 58<br />
Oceanien 2 3 5<br />
Statsløse og uoplyst 117 89 206<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/dkstat<br />
36 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 18<br />
Befolkningsfremskrivning for Danmark, bevægelserne<br />
2011 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050<br />
Levendefødte 62 696 62 630 66 053 68 967 69 131 68 168 67 393 67 542 69 166<br />
Døde 54 318 54 694 56 245 58 944 62 268 65 104 66 502 66 948 67 437<br />
Indvandring 49 687 49 824 50 188 50 623 50 828 51 038 51 297 51 664 52 054<br />
Udvandring 39 334 40 118 40 928 41 395 41 648 41 832 42 094 42 511 42 943<br />
Befolkningstilvækst 18 731 17 640 19 067 19 251 16 043 12 270 10 094 9 746 10 843<br />
Procentvis befolkningstilvækst 0,34 0,31 0,33 0,33 0,27 0,21 0,17 0,16 0,18<br />
Anm.: Fremskrivningen er baseret på en række forudsætninger, der kan læses i Statistiske<br />
Efterretninger nr. 2011:5.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/frdk211<br />
Tabel 19<br />
Befolkningsfremskrivning på femårs aldersklasser<br />
2011 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050<br />
I alt 5 560 628 5 633 081 5 723 492 5 820 779 5 911 483 5 983 797 6 040 032 6 089 155 6 139 618<br />
0-4 år 325 495 317 358 323 175 341 357 350 374 348 108 343 436 340 988 344 812<br />
5-9 år 327 867 328 899 319 209 324 844 342 989 352 035 349 781 345 068 342 562<br />
10-14 år 341 725 331 729 330 554 320 873 326 519 344 713 353 809 351 586 346 873<br />
15-19 år 356 466 350 154 336 325 335 139 325 513 331 227 349 545 358 718 356 513<br />
20-24 år 337 459 368 578 367 962 354 850 354 053 345 097 351 107 369 586 378 870<br />
25-29 år 311 548 337 147 380 149 380 760 368 287 367 851 359 416 365 593 384 117<br />
30-34 år 342 593 314 329 337 707 381 820 383 078 370 733 370 314 362 012 368 221<br />
35-39 år 389 788 355 457 313 861 336 708 381 321 382 886 370 694 370 320 362 100<br />
40-44 år 403 306 388 088 355 249 312 806 335 460 380 402 382 187 370 174 369 876<br />
45-49 år 409 904 412 247 385 813 352 935 310 364 332 977 378 079 380 105 368 339<br />
50-54 år 367 225 393 619 405 589 379 799 347 345 305 164 327 752 372 864 375 189<br />
55-59 år 349 543 354 723 383 739 395 867 371 240 339 738 298 462 321 120 366 166<br />
60-64 år 363 928 336 545 342 386 371 576 384 263 361 293 331 176 291 249 314 107<br />
65-69 år 318 797 351 148 319 411 326 763 356 393 369 978 349 242 321 046 283 009<br />
70-74 år 223 846 272 621 322 796 296 341 305 481 335 581 350 193 332 544 306 990<br />
75-79 år 162 633 184 604 235 668 281 698 262 007 273 026 303 148 318 635 305 392<br />
80-84 år 117 189 120 693 142 412 185 526 224 213 212 298 224 514 253 076 268 527<br />
85-89 år 72 950 73 121 77 040 93 052 124 329 151 819 147 121 158 518 182 345<br />
90-94 år 30 166 33 035 33 794 36 672 45 513 62 751 77 189 77 061 84 946<br />
95-99 år 7 300 7 927 9 459 9 940 11 163 14 286 20 452 25 294 26 187<br />
100 år + 900 1 059 1 194 1 453 1 578 1 834 2 415 3 598 4 477<br />
Anm.: Fremskrivningen er baseret på en række forudsætninger, der kan læses i Statistiske<br />
Efterretninger nr. 2011:5.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/frdk111<br />
Tabel 20<br />
Befolkningsfremskrivning fordelt efter herkomst og landegruppe<br />
2011 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050<br />
I alt 5 560 628 5 633 081 5 723 492 5 820 779 5 911 483 5 983 797 6 040 032 6 089 155 6 139 618<br />
Vestlige lande: 188 774 209 124 230 978 250 091 267 327 283 528 299 186 314 737 330 127<br />
Indvandrere 170 758 187 102 202 937 215 172 224 835 232 626 239 254 245 201 250 634<br />
Efterkommere 18 016 22 022 28 041 34 919 42 492 50 902 59 932 69 536 79 493<br />
Ikke-vestlige lande: 373 743 400 435 434 394 468 739 501 931 532 770 561 088 586 412 608 377<br />
Indvandrere 258 146 269 627 285 179 301 221 316 666 330 509 342 213 351 324 357 559<br />
Efterkommere 115 597 130 808 149 215 167 518 185 265 202 261 218 875 235 088 250 818<br />
Personer med dansk oprindelse 4 998 111 5 023 522 5 058 120 5 101 949 5 142 225 5 167 499 5 179 758 5 188 006 5 201 114<br />
Anm.: Fremskrivningen er baseret på en række forudsætninger, der kan læses i Statistiske<br />
Efterretninger nr. 2011:5.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/frdk111<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 37
Befolkning og valg<br />
Tabel 21 Ind- og udvandring fordelt efter statsborgerskab og land. 2011<br />
Danske statsborgere Udenlandske statsborgere I alt<br />
Indvandrede<br />
Udvandrede<br />
Nettoindvandrede<br />
Indvandrede<br />
Udvandrede<br />
Nettoindvandrede<br />
Indvandrede<br />
Udvandrede<br />
Nettoindvandrede<br />
I alt 21 047 21 273 -226 48 251 25 411 22 840 69 298 46 684 22 614<br />
Færøerne 1 307 926 381 20 12 8 1 327 938 389<br />
Grønland 2 231 1 921 310 32 34 -2 2 263 1 955 308<br />
Vestlige lande 12 996 13 975 -979 33 450 17 346 16 104 46 446 31 321 15 125<br />
Ikke-vestlige lande 8 051 7 298 753 14 801 8 065 6 736 22 852 15 363 7 489<br />
EU-lande 8 941 9 071 -130 25 924 11 656 14 268 34 865 20 727 14 138<br />
Heraf: Belgien 215 231 -16 274 160 114 489 391 98<br />
Bulgarien 25 16 9 1 100 218 882 1 125 234 891<br />
Finland 34 47 -13 401 368 33 435 415 20<br />
Frankrig 501 432 69 1 267 762 505 1 768 1 194 574<br />
Grækenland 105 73 32 350 95 255 455 168 287<br />
Italien 245 169 76 1 117 481 636 1 362 650 712<br />
Letland 25 15 10 1 039 328 711 1 064 343 721<br />
Litauen 17 13 4 2 008 605 1 403 2 025 618 1 407<br />
Nederlandene 241 276 -35 731 401 330 972 677 295<br />
Polen 100 79 21 4 024 1 602 2 422 4 124 1 681 2 443<br />
Rumænien 26 24 2 3 236 583 2 653 3 262 607 2 655<br />
Slovakiet 28 27 1 355 174 181 383 201 182<br />
Spanien 770 682 88 1 327 697 630 2 097 1 379 718<br />
Storbritannien 1 785 2 070 -285 1 466 707 759 3 251 2 777 474<br />
Sverige 2 967 2 899 68 2 011 1 464 547 4 978 4 363 615<br />
Tjekkiet 41 46 -5 342 166 176 383 212 171<br />
Tyskland 1 309 1 432 -123 3 106 2 073 1 033 4 415 3 505 910<br />
Ungarn 28 29 -1 620 244 376 648 273 375<br />
Østrig 73 108 -35 279 195 84 352 303 49<br />
Øvrige Europa 1 606 2 296 -690 6 164 5 186 978 7 770 7 482 288<br />
Heraf: Island 69 105 -36 862 1 144 -282 931 1 249 -318<br />
Norge 940 1 421 -481 2 290 2 087 203 3 230 3 508 -278<br />
Rusland 33 41 -8 400 94 306 433 135 298<br />
Schweiz 321 372 -51 222 212 10 543 584 -41<br />
Tyrkiet 113 204 -91 549 400 149 662 604 58<br />
Ukraine 21 26 -5 1 333 862 471 1 354 888 466<br />
Afrika 912 658 254 1 266 304 962 2 178 962 1 216<br />
Nordamerika 1 859 2 094 -235 3 445 1 873 1 572 5 304 3 967 1 337<br />
Heraf: Canada 232 293 -61 477 295 182 709 588 121<br />
USA 1 627 1 801 -174 2 968 1 578 1 390 4 595 3 379 1 216<br />
Syd- og Mellemamerika 467 410 57 869 452 417 1 336 862 474<br />
Heraf: Brasilien 98 104 -6 322 186 136 420 290 130<br />
Asien 2 608 2 648 -40 9 662 3 481 6 181 12 270 6 129 6 141<br />
Heraf: Afghanistan 30 37 -7 678 22 656 708 59 649<br />
Filippinerne 101 103 -2 1 370 377 993 1 471 480 991<br />
Indien 136 148 -12 1 773 1 064 709 1 909 1 212 697<br />
Iran 44 16 28 580 61 519 624 77 547<br />
Japan 66 67 -1 285 198 87 351 265 86<br />
Kina 549 629 -80 1 248 738 510 1 797 1 367 430<br />
Nepal 28 19 9 460 72 388 488 91 397<br />
Pakistan 104 55 49 587 85 502 691 140 551<br />
Singapore 138 186 -48 237 101 136 375 287 88<br />
Syrien 100 41 59 660 12 648 760 53 707<br />
Thailand 285 291 -6 496 168 328 781 459 322<br />
Oceanien 865 906 -41 707 368 339 1 572 1 274 298<br />
Heraf: Australien 677 730 -53 573 314 259 1 250 1 044 206<br />
Statsløse og uoplyst 251 343 -92 162 2 045 -1 883 413 2 388 -1 975<br />
Anm.: Inkl. vandringer til og fra Færøerne og Grønland. Grønland er her af praktiske grunde<br />
indplaceret for sig selv og ikke under Nordamerika.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/van1aar og van2aar<br />
38 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 22<br />
Opholdstilladelser givet i Danmark<br />
2000 2005 2010 2011*<br />
I alt 34 881 40 392 59 019 57 543<br />
I asylsager 5 156 1 147 2 124 2 250<br />
Flygtningestatus 4 388 853 1 961 2 058<br />
Heraf: Konventionsstatus 1 327 167 797 . . .<br />
De facto-status 2 541 202 669 . . .<br />
Kvoteflygtninge 464 483 494 . . .<br />
Andet grundlag 768 294 163 192<br />
Heraf: Humanitær opholdstilladelse 31 186 111 . . .<br />
Familiesammenføring 12 571 3 522 4 768 2 914<br />
Ægtefæller og samlevende 6 399 2 498 3 583 2 097<br />
Mindreårige børn 5 934 1 011 899 743<br />
Andre familiemedlemmer 238 13 286 74<br />
EF/EØS-beviser 5 925 9 916 25 361 27 411<br />
Tilladelser til arbejde . . . 2 745 10 649 11 778<br />
Tilladelser til uddannelse . . . 4 593 8 954 9 033<br />
Øvrige grunde . . . 2 578 5 758 6 600<br />
Andre opholdstilladelser 11 229 25 807 26 766 24 968<br />
Arbejdstilladelser 2 195 12 083 12 010 10 616<br />
Tilladelser til uddannelse 4 239 6 990 5 751 5 754<br />
Øvrige grunde 4 795 6 734 9 005 8 598<br />
Anm.: Konventionsflygtninge skal opfylde de betingelser, der er opstillet i FN's Flygtningekonvention<br />
for, hvornår en person er flygtning. De facto flygtninge opfylder ikke betingelserne i FN's Flygtningekonvention,<br />
men kan få asyl efter de danske asylregler af "andre lignende eller i øvrigt tungtvejende"<br />
grunde. Kvoteflygtninge inviteres til landet via aftale med UNHCR. Tallene for familiesammenføringer<br />
indeholder ikke tilladelser til børn født i Danmark.<br />
Kilde: Udlændingeservice<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj 2013<br />
www.statistikbanken.dk/van6 og van7<br />
Tabel 23 Indenlandske flytninger. 2011<br />
Flytninger mellem kommuner Flytninger inden for kommuner Samtlige indenlandske flytninger<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 141 700 137 602 279 302 271 486 270 966 542 452 413 186 408 568 821 754<br />
0-4 år 8 504 8 051 16 555 18 004 17 389 35 393 26 508 25 440 51 948<br />
5-9 år 4 444 4 507 8 951 15 648 14 829 30 477 20 092 19 336 39 428<br />
10-14 år 4 084 4 165 8 249 13 414 13 084 26 498 17 498 17 249 34 747<br />
15-19 år 13 709 16 975 30 684 21 310 25 133 46 443 35 019 42 108 77 127<br />
20-24 år 36 336 38 788 75 124 51 562 53 387 104 949 87 898 92 175 180 073<br />
25-29 år 21 698 19 583 41 281 36 754 34 047 70 801 58 452 53 630 112 082<br />
30-34 år 14 437 11 722 26 159 26 068 23 106 49 174 40 505 34 828 75 333<br />
35-39 år 10 344 7 927 18 271 21 163 19 133 40 296 31 507 27 060 58 567<br />
40-44 år 7 612 5 771 13 383 16 818 15 341 32 159 24 430 21 112 45 542<br />
45-49 år 6 412 5 582 11 994 14 311 13 533 27 844 20 723 19 115 39 838<br />
50-54 år 4 546 4 258 8 804 9 449 9 010 18 459 13 995 13 268 27 263<br />
55-59 år 3 141 3 083 6 224 6 757 6 276 13 033 9 898 9 359 19 257<br />
60-64 år 2 732 2 764 5 496 5 325 5 080 10 405 8 057 7 844 15 901<br />
65-69 år 1 819 1 722 3 541 4 400 4 660 9 060 6 219 6 382 12 601<br />
70-74 år 875 910 1 785 2 780 3 566 6 346 3 655 4 476 8 131<br />
75-79 år 467 622 1 089 2 507 3 418 5 925 2 974 4 040 7 014<br />
80-84 år 292 460 752 2 265 3 537 5 802 2 557 3 997 6 554<br />
85-89 år 166 421 587 1 859 3 413 5 272 2 025 3 834 5 859<br />
90-94 år 69 211 280 851 2 234 3 085 920 2 445 3 365<br />
95 år + 13 80 93 241 790 1 031 254 870 1 124<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fly33 og fly66<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 39
Befolkning og valg<br />
Tabel 24<br />
Gennemsnitsaldre i befolkningen<br />
2002 <strong>2012</strong><br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
alder i år<br />
Alle 38,1 40,4 39,3 39,6 41,5 40,5<br />
Ugift, 18 år + 33,4 32,6 33,0 34,6 33,3 34,0<br />
Gift / separeret 52,8 50,1 51,4 55,1 52,6 53,9<br />
Enke / enkemand 74,2 75,5 75,3 75,5 76,9 76,6<br />
Fraskilt 53,2 53,7 53,5 55,6 56,0 55,9<br />
Registreret partnerskab 45,9 43,1 44,8 49,5 44,8 47,1<br />
Længstlevende af to partnere 54,9 58,9 55,6 61,3 63,8 62,0<br />
Ophævet partnerskab 41,2 41,0 41,1 47,2 44,7 45,8<br />
Personer med dansk oprindelse 38,6 41,1 39,8 40,2 42,3 41,2<br />
Indvandrere 37,7 39,1 38,4 39,9 40,5 40,2<br />
Efterkommere 11,9 11,9 11,9 15,0 15,0 15,0<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/folk1<br />
Tabel 25<br />
Fertilitets- og reproduktionstal<br />
1980 1990 1995 2000 2005 2010 2011<br />
Antal levendefødte 57 293 63 433 69 771 67 084 64 282 63 411 58 998<br />
pr. tusinde kvinder<br />
Summarisk fertilitetskvotient 11,2 12,3 13,3 12,6 11,9 11,4 10,6<br />
Generel fertilitetskvotient 46,8 48,5 53,8 53,5 52,0 50,5 46,8<br />
Samlet fertilitet 1 546 1 807 1 771 1 802 1 875 1 875 1 756<br />
Bruttoreproduktion 754 878 862 882 915 915 862<br />
Nettoreproduktion 742 867 853 873 908 908 856<br />
Anm.: Fertilitet omhandler fødsler af levendefødte børn. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fodie og fod3<br />
Tabel 26<br />
Gennemsnitsalder for fødende kvinder<br />
1960 1970 1980 1990 2000 2005 2010 2011<br />
Gennemsnitsalder for førstegangsfødende kvinder 23,1 23,7 24,6 26,4 28,1 28,9 29,1 . . .<br />
Gennemsnitsalder for alle fødende kvinder 27,0 26,7 26,8 28,5 29,7 30,2 30,6 30,7<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fod11<br />
Tabel 27<br />
Aldersbetingede fertilitetskvotienter<br />
1980 1990 1995 2000 2005 2010 2011<br />
pr. tusinde kvinder<br />
15-19 år 16,8 9,1 8,3 7,8 5,8 5,1 4,6<br />
20-24 år 101,7 71,4 61,6 51,7 43,4 43,2 39,0<br />
25-29 år 117,9 134,8 139,1 128,3 125,2 122,9 113,9<br />
30-34 år 54,6 86,9 108,5 116,7 127,1 134,5 127,1<br />
35-39 år 15,7 27,3 38,5 43,0 50,5 58,9 55,9<br />
40-44 år 2,4 3,9 5,3 6,7 8,1 10,0 10,1<br />
45-49 år 0,1 0,1 0,2 0,2 0,3 0,5 0,5<br />
Anm.: Fertilitet omhandler fødsler af levendefødte børn. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fod3<br />
40 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 28<br />
Adoptioner<br />
2008 2009<br />
I alt Heraf: I alt Heraf:<br />
Drenge Piger Drenge Piger<br />
I alt 1 1 240 563 673 1 283 605 678<br />
Danmark 791 325 466 741 335 406<br />
Født i udlandet 445 238 207 542 270 272<br />
Heraf: Etiopien 65 43 22 118 56 62<br />
Kina 75 36 39 82 37 45<br />
Sydafrika 39 24 15 64 38 26<br />
Vietnam 34 12 22 50 20 30<br />
Thailand 49 27 22 40 23 17<br />
Colombia 32 22 10 30 19 11<br />
Sydkorea 20 11 9 29 15 14<br />
Indien 19 5 14 19 4 15<br />
Nigeria 6 3 3 15 6 9<br />
1 Der er i 2008 fire børn, der ikke har oplysninger om køn. Disse indgår derfor kun i totalen. Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/adop3<br />
Tabel 29<br />
Legale aborter efter kvindens alder<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
Antal legale aborter<br />
I alt 27 884 23 334 19 919 20 589 17 386 15 665 15 295 16 362<br />
15-19 år 4 505 4 272 3 118 3 100 2 305 1 953 2 398 2 580<br />
20-24 år 5 945 5 337 5 578 5 822 4 088 3 255 3 042 4 141<br />
25-29 år 6 452 4 550 4 033 4 949 4 120 3 430 2 932 3 002<br />
30-34 år 5 630 4 475 3 168 3 320 3 664 3 546 3 167 2 968<br />
35-39 år 3 618 3 237 2 664 2 207 2 247 2 517 2 638 2 508<br />
40-44 år 1 597 1 320 1 218 1 055 856 880 1 035 1 069<br />
45-49 år 137 143 140 136 106 84 83 94<br />
pr. 1.000 kvinder<br />
Aldersbetingede abortkvotienter<br />
I alt 23,7 19,0 15,6 15,7 13,4 12,5 12,4 13,0<br />
15-19 år 25,0 22,1 16,3 17,3 14,6 14,3 16,0 15,0<br />
20-24 år 32,5 29,4 28,8 30,2 22,2 19,8 21,3 25,6<br />
25-29 år 32,0 25,0 22,3 25,4 21,0 18,1 17,4 19,5<br />
30-34 år 30,8 22,2 17,4 18,3 18,6 17,8 16,6 17,1<br />
35-39 år 24,3 17,8 13,3 12,2 12,3 12,6 13,1 13,0<br />
40-44 år 11,5 8,9 6,7 5,3 4,7 4,8 5,2 5,3<br />
45-49 år 1,0 1,0 1,0 0,8 0,5 0,5 0,5 0,5<br />
Samlet abortkvotient 786 632 529 547 470 439 450 480<br />
Kilde: Sundhedsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 41
Befolkning og valg<br />
Tabel 30 Dødelighedstavle. 2010-2011<br />
Middel- Over- Alders- Middel- Over- Alders- Middel- Over- Alders- Middel-<br />
Over- Aldershed<br />
1 hed 1 hed 1 hed 1<br />
levende klassens levetid 2 levende klassens levetid 2 levende klassens levetid 2 levende klassens levetid 2<br />
døds-<br />
døds- døds- dødshyppig-<br />
hyppig- hyppig- hyppig-<br />
mænd kvinder mænd kvinder<br />
0 år 100 000 365 77,3 100 000 321 81,6 50 år 95 526 409 29,3 97 555 295 32,8<br />
1 år 99 635 25 76,6 99 679 13 80,9 51 år 95 135 418 28,4 97 267 284 31,9<br />
2 år 99 610 18 75,6 99 666 13 79,9 52 år 94 738 518 27,5 96 991 317 31,0<br />
3 år 99 592 15 74,6 99 653 6 78,9 53 år 94 247 621 26,7 96 684 372 30,1<br />
4 år 99 577 - 73,6 99 647 - 77,9 54 år 93 662 651 25,8 96 325 430 29,2<br />
5 år 99 577 9 72,6 99 647 3 76,9 55 år 93 053 666 25,0 95 911 463 28,3<br />
6 år 99 568 3 71,6 99 644 13 75,9 56 år 92 433 783 24,2 95 467 440 27,5<br />
7 år 99 565 9 70,6 99 631 10 74,9 57 år 91 709 852 23,3 95 046 535 26,6<br />
8 år 99 556 12 69,6 99 621 16 73,9 58 år 90 928 855 22,5 94 538 622 25,7<br />
9 år 99 544 6 68,7 99 605 6 72,9 59 år 90 151 962 21,7 93 950 530 24,9<br />
10 år 99 538 6 67,7 99 599 9 71,9 60 år 89 283 958 20,9 93 452 638 24,0<br />
11 år 99 532 9 66,7 99 590 9 71,0 61 år 88 428 1 077 20,1 92 856 721 23,2<br />
12 år 99 523 9 65,7 99 581 6 70,0 62 år 87 475 1 247 19,3 92 186 705 22,3<br />
13 år 99 514 11 64,7 99 575 3 69,0 63 år 86 384 1 362 18,6 91 536 799 21,5<br />
14 år 99 503 23 63,7 99 572 6 68,0 64 år 85 208 1 493 17,8 90 804 932 20,7<br />
15 år 99 480 11 62,7 99 566 23 67,0 65 år 83 936 1 564 17,1 89 958 1 079 19,8<br />
16 år 99 470 11 61,7 99 543 11 66,0 66 år 82 623 1 786 16,4 88 988 1 017 19,1<br />
17 år 99 459 28 60,7 99 532 24 65,0 67 år 81 147 1 784 15,6 88 083 1 095 18,2<br />
18 år 99 431 30 59,7 99 508 6 64,0 68 år 79 700 2 024 14,9 87 118 1 239 17,4<br />
19 år 99 401 57 58,7 99 502 18 63,0 69 år 78 087 2 108 14,2 86 039 1 349 16,7<br />
20 år 99 344 82 57,8 99 484 21 62,0 70 år 76 441 2 318 13,5 84 878 1 506 15,9<br />
21 år 99 262 46 56,8 99 464 45 61,0 71 år 74 669 2 810 12,8 83 600 1 631 15,1<br />
22 år 99 216 74 55,8 99 419 25 60,1 72 år 72 570 2 992 12,2 82 236 1 881 14,4<br />
23 år 99 142 55 54,9 99 395 22 59,1 73 år 70 399 3 504 11,5 80 689 2 235 13,6<br />
24 år 99 088 68 53,9 99 373 19 58,1 74 år 67 932 3 417 10,9 78 885 2 466 12,9<br />
25 år 99 021 60 53,0 99 354 6 57,1 75 år 65 611 3 940 10,3 76 940 2 823 12,2<br />
26 år 98 961 78 52,0 99 347 13 56,1 76 år 63 026 4 564 9,7 74 768 3 124 11,6<br />
27 år 98 883 40 51,0 99 334 20 55,1 77 år 60 149 5 067 9,2 72 432 3 267 10,9<br />
28 år 98 844 29 50,0 99 314 33 54,1 78 år 57 102 5 865 8,6 70 066 4 020 10,3<br />
29 år 98 815 59 49,1 99 282 16 53,1 79 år 53 752 5 715 8,1 67 250 4 375 9,7<br />
30 år 98 757 80 48,1 99 266 18 52,2 80 år 50 680 6 415 7,6 64 308 4 916 9,1<br />
31 år 98 678 66 47,1 99 248 27 51,2 81 år 47 429 7 663 7,1 61 147 5 078 8,6<br />
32 år 98 613 90 46,2 99 221 47 50,2 82 år 43 795 8 444 6,6 58 041 6 080 8,0<br />
33 år 98 524 96 45,2 99 175 29 49,2 83 år 40 096 9 259 6,2 54 512 6 613 7,5<br />
34 år 98 429 75 44,2 99 146 28 48,2 84 år 36 384 9 690 5,8 50 907 7 252 7,0<br />
35 år 98 355 106 43,3 99 118 51 47,2 85 år 32 858 11 932 5,3 47 215 8 462 6,5<br />
36 år 98 250 87 42,3 99 067 45 46,2 86 år 28 938 12 555 5,0 43 220 8 882 6,0<br />
37 år 98 165 128 41,4 99 022 24 45,3 87 år 25 305 14 089 4,6 39 381 11 260 5,6<br />
38 år 98 039 116 40,4 98 999 33 44,3 88 år 21 739 15 447 4,3 34 947 11 244 5,2<br />
39 år 97 926 145 39,5 98 967 59 43,3 89 år 18 381 17 046 4,0 31 018 13 063 4,8<br />
40 år 97 784 139 38,5 98 908 77 42,3 90 år 15 248 17 282 3,7 26 966 14 151 4,4<br />
41 år 97 647 144 37,6 98 832 81 41,4 91 år 12 613 20 677 3,4 23 150 15 801 4,1<br />
42 år 97 506 174 36,6 98 752 83 40,4 92 år 10 005 22 975 3,1 19 492 18 449 3,8<br />
43 år 97 337 161 35,7 98 670 94 39,4 93 år 7 706 26 065 2,9 15 896 18 998 3,5<br />
44 år 97 180 262 34,7 98 577 145 38,5 94 år 5 698 25 144 2,8 12 876 21 384 3,2<br />
45 år 96 926 253 33,8 98 434 163 37,5 95 år 4 265 28 919 2,5 10 123 22 504 3,0<br />
46 år 96 680 253 32,9 98 274 173 36,6 96 år 3 032 29 727 2,4 7 845 26 350 2,7<br />
47 år 96 436 255 32,0 98 104 156 35,6 97 år 2 130 37 105 2,1 5 778 31 097 2,5<br />
48 år 96 190 345 31,1 97 952 173 34,7 98 år 1 340 36 662 2,1 3 981 27 864 2,4<br />
49 år 95 858 346 30,2 97 782 233 33,7 99 år 849 35 167 2,1 2 872 30 594 2,1<br />
1 Tallene angiver (pr 100.000) hyppigheden af dødsfald i løbet af et år, fra en fødselsdag til den næste.<br />
2 Gennemsnittet af de levetider, som opnås af et antal jævnaldrende, der dør jf. dødelighedstavlen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/hisb8<br />
42 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 31 Mænds dødsfald. 2010<br />
Under<br />
1 år<br />
1-4<br />
år<br />
5-14<br />
år<br />
15-34<br />
år<br />
35-49<br />
år<br />
50-59<br />
år<br />
60-69<br />
år<br />
70 år<br />
+<br />
I alt<br />
I alt 118 22 24 376 1 192 2 515 5 045 17 488 26 780<br />
Infektionssygdomme (ekskl. tuberkulose) 1 4 - 4 21 33 53 257 373<br />
Tuberkulose - - - 2 5 2 2 10 21<br />
Ondartet svulst i mundhule og spiserør - - - 1 30 118 158 217 524<br />
Ondartet svulst i mavesæk - - - 2 8 48 81 122 261<br />
Ondartet svulst i tarme, undtagen endetarm - - - 1 12 54 154 469 690<br />
Ondartet svulst i endetarm - - - - 7 36 85 192 320<br />
Ondartet svulst i strubehoved, luftrør, bronkier og lunger - - 1 - 35 208 552 1 180 1 976<br />
Ondartet svulst i knogler og hud - - 1 3 12 27 47 89 179<br />
Ondartet svulst i brystkirtel - - - - 1 - 2 2 5<br />
Ondartet svulst i livmoderhals • • • • • • • • •<br />
Ondartet svulst i andre dele af livmoder • • • • • • • • •<br />
Ondartet svulst i blærehalskirtel - - - - 1 22 194 939 1 156<br />
Ondartet svulst i andre og uspec. lokalisationer 1 - - 16 86 246 602 1 195 2 146<br />
Ondartet svulst i lymfatiske og bloddannende væv - 1 1 9 20 39 131 372 573<br />
Godartede svulster og svulster af uspec. natur - - - - - 4 23 99 126<br />
Endokrine lidelser og mangelsygdomme - 2 1 - 14 24 38 122 201<br />
Sukkersyge - - - 7 34 65 149 432 687<br />
Sygdomme i blod og bloddannende organer - - 1 3 8 6 20 89 127<br />
Mentale lidelser - - - 10 124 208 216 786 1 344<br />
Hjernehindebetændelse - - - 1 7 4 5 6 23<br />
Sygdomme i nervesystem og sanseorganer 2 2 3 15 44 62 119 542 789<br />
Gigtfeber og følgetilstande heraf - - - - - 2 2 22 26<br />
Blodtryksforhøjelse - - - 1 8 19 58 304 390<br />
Iskæmiske hjertesygdomme - - - 5 68 174 447 1 977 2 671<br />
Andre hjertesygdomme - - 2 10 44 80 190 1 239 1 565<br />
Karsygdomme i hjerne - - - 3 40 78 227 1 304 1 652<br />
Sygdomme i arterier, arterioler og kapillærer - - - 1 5 23 81 372 482<br />
Andre sygdomme i kredsløbets organer - - - 1 14 11 22 66 114<br />
Akutte luftvejsinfektioner inkl. influenza - 1 - - - - - 4 5<br />
Lungebetændelse - - - 5 14 35 73 763 890<br />
Bronkitis, udvidede lunger og astma - - - - 11 72 225 1 161 1 469<br />
Andre sygdomme i åndedrætsorganer - - - 3 9 14 48 206 280<br />
Sygdomme i mundhule, spiserør og mavesæk - - - - 11 30 34 141 216<br />
Sygdomme i lever og galdeveje - - - 5 79 212 244 144 684<br />
Andre sygdomme i fordøjelsesorganer - - - 4 21 47 94 302 468<br />
Nyrebetændelse - - - - - 1 1 15 17<br />
Infektiøse nyresygdomme og sten i urinorganer - - - - - - - 37 37<br />
Andre sygdomme i urin- og kønsorganer samt brystkirtel - - - - 1 7 27 323 358<br />
Svangerskabs- og fødselskomplikationer hos moderen • • • • • • • • •<br />
Sygdomme i hud, knogler, bevægelsessystemet og bindevæv 1 - 1 2 7 9 9 112 141<br />
Medfødte misdannelser i hjerte og kredsløbsorganer 7 - 1 1 2 2 1 1 15<br />
Andre medfødte misdannelser 13 2 1 1 3 6 7 3 36<br />
Sygdomme hos nyfødte 46 - - - - - - - 46<br />
Senilitet uden oplysning om sindssygdom - - - - - - - 165 165<br />
Symptomer og mangelfuldt definerede tilstande 43 5 - 34 92 205 390 1 270 2 039<br />
Motorkøretøjsulykker - 1 6 57 36 28 21 34 183<br />
Andre ulykker 2 4 - 67 94 90 56 249 562<br />
Selvmord - - - 60 101 92 65 88 406<br />
Andre ydre årsager 1 - 2 14 26 17 4 7 71<br />
Dødsårsag ikke oplyst 1 1 - 3 28 37 55 88 59 271<br />
1 Omfatter blandt andet personer med bopæl i Danmark, men døde i udlandet. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fod507<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 43
Befolkning og valg<br />
Tabel 32 Kvinders dødsfald. 2010<br />
Under<br />
1 år<br />
1-4<br />
år<br />
5-14<br />
år<br />
15-34<br />
år<br />
35-49<br />
år<br />
50-59<br />
år<br />
60-69<br />
år<br />
70 år<br />
+<br />
I alt<br />
I alt 98 11 23 166 692 1 518 3 368 21 738 27 614<br />
Infektionssygdomme (ekskl. tuberkulose) 1 1 - 1 13 12 41 414 483<br />
Tuberkulose - - - 1 1 3 1 5 11<br />
Ondartet svulst i mundhule og spiserør - 1 - - 9 23 52 101 186<br />
Ondartet svulst i mavesæk - - - 1 13 12 25 85 136<br />
Ondartet svulst i tarme, undtagen endetarm - - - 1 17 61 104 540 723<br />
Ondartet svulst i endetarm - - - - 10 17 47 151 225<br />
Ondartet svulst i strubehoved, luftrør, bronkier og lunger - - - 1 46 215 489 1 006 1 757<br />
Ondartet svulst i knogler og hud - - - 5 7 14 34 86 146<br />
Ondartet svulst i brystkirtel - - - 6 78 170 298 651 1 203<br />
Ondartet svulst i livmoderhals - - - 3 21 14 26 50 114<br />
Ondartet svulst i andre dele af livmoder - - - - 3 6 39 114 162<br />
Ondartet svulst i blærehalskirtel - - - - - - - 2 2<br />
Ondartet svulst i andre og uspec. lokalisationer - - 3 21 97 221 483 1 378 2 203<br />
Ondartet svulst i lymfatiske og bloddannende væv 1 - 1 8 14 25 79 310 438<br />
Godartede svulster og svulster af uspec. natur - - - 2 4 3 18 107 134<br />
Endokrine lidelser og mangelsygdomme 3 2 - 4 7 12 32 336 396<br />
Sukkersyge - - - 4 6 28 65 424 527<br />
Sygdomme i blod og bloddannende organer - - - - 1 4 9 144 158<br />
Mentale lidelser - - - 7 20 61 79 1 530 1 697<br />
Hjernehindebetændelse - - - 1 1 3 2 13 20<br />
Sygdomme i nervesystem og sanseorganer 3 1 3 6 19 44 90 826 992<br />
Gigtfeber og følgetilstande heraf - - - - - 1 2 35 38<br />
Blodtryksforhøjelse - - - - 2 6 32 455 495<br />
Iskæmiske hjertesygdomme - - - 2 14 47 146 2 123 2 332<br />
Andre hjertesygdomme - - 1 4 13 33 91 1 631 1 773<br />
Karsygdomme i hjerne - - - 3 34 48 140 1 879 2 104<br />
Sygdomme i arterier, arterioler og kapillærer - - - - 1 8 41 351 401<br />
Andre sygdomme i kredsløbets organer - - - 2 6 12 13 96 129<br />
Akutte luftvejsinfektioner inkl. influenza - - - - - 1 1 4 6<br />
Lungebetændelse - - - 2 4 12 41 976 1 035<br />
Bronkitis, udvidede lunger og astma 1 - - - 11 60 256 1 495 1 823<br />
Andre sygdomme i åndedrætsorganer - - 1 1 5 5 29 193 234<br />
Sygdomme i mundhule, spiserør og mavesæk - - - - 3 11 27 249 290<br />
Sygdomme i lever og galdeveje - 1 - 1 41 89 114 180 426<br />
Andre sygdomme i fordøjelsesorganer 1 - - 3 10 16 64 489 583<br />
Nyrebetændelse - - - - - - 1 12 13<br />
Infektiøse nyresygdomme og sten i urinorganer - - - - - 1 4 50 55<br />
Andre sygdomme i urin- og kønsorganer samt brystkirtel - - - - 2 8 17 285 312<br />
Svangerskabs- og fødselskomplikationer hos moderen - - - - - - - - -<br />
Sygdomme i hud, knogler, bevægelsessystemet og bindevæv - - - 1 1 9 24 227 262<br />
Medfødte misdannelser i hjerte og kredsløbsorganer 4 - - - 1 - 1 - 6<br />
Andre medfødte misdannelser 9 1 - 4 5 9 4 2 34<br />
Sygdomme hos nyfødte 33 1 1 - - - - 1 36<br />
Senilitet uden oplysning om sindssygdom - - - - - - 2 544 546<br />
Symptomer og mangelfuldt definerede tilstande 41 1 4 12 55 97 204 1 668 2 082<br />
Motorkøretøjsulykker - - 6 20 14 3 12 31 86<br />
Andre ulykker - 2 - 7 28 30 33 401 501<br />
Selvmord - - - 16 35 43 30 32 156<br />
Andre ydre årsager - - 2 7 12 9 6 6 42<br />
Dødsårsag ikke oplyst 1 1 - 1 9 8 12 20 50 101<br />
1 Omfatter blandt andet personer med bopæl i Danmark, men døde i udlandet. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fod507<br />
44 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 33<br />
Døde<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
I alt 26 762 25 939 27 606 26 577 54 368 52 516<br />
0-4 år 140 130 109 118 249 248<br />
5-9 år 12 11 9 19 21 30<br />
10-14 år 12 17 14 13 26 30<br />
15-19 år 59 55 30 27 89 82<br />
20-24 år 94 90 43 39 137 129<br />
25-29 år 101 80 31 25 132 105<br />
30-34 år 117 134 62 57 179 191<br />
35-39 år 213 220 96 87 309 307<br />
40-44 år 368 329 215 189 583 518<br />
45-49 år 607 590 380 387 987 977<br />
50-54 år 1 025 889 603 560 1 628 1 449<br />
55-59 år 1 488 1 387 914 864 2 402 2 251<br />
60-64 år 2 255 2 050 1 453 1 347 3 708 3 397<br />
65-69 år 2 787 2 907 1 914 1 866 4 701 4 773<br />
70-74 år 3 257 3 092 2 357 2 301 5 614 5 393<br />
75-79 år 3 715 3 747 3 329 3 171 7 044 6 918<br />
80-84 år 4 231 3 978 4 411 4 168 8 642 8 146<br />
85-89 år 3 727 3 624 5 403 4 986 9 130 8 610<br />
90-94 år 1 885 2 022 4 040 4 141 5 925 6 163<br />
95 år + 669 587 2 193 2 212 2 862 2 799<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fod207<br />
Tabel 34<br />
Ikke-naturlige dødsfald<br />
2008 2009 2010<br />
Dødsårsag Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 1 470 922 2 392 1 367 845 2 212 1 222 785 2 007<br />
Motorkøretøjsulykker, i alt 276 98 374 207 94 301 183 86 269<br />
Heraf: Person i personbil 118 52 170 106 45 151 79 49 128<br />
Fodgænger 29 20 49 33 29 62 33 19 52<br />
Motorcyklist 57 5 62 35 5 40 33 4 37<br />
Cyklist 39 17 56 17 11 28 21 10 31<br />
Person i åben/lukket varevogn 14 1 15 6 - 6 5 1 6<br />
Andre ulykker, i alt 681 583 1 264 580 558 1 138 562 501 1 063<br />
Heraf: Faldulykker 141 175 316 153 207 360 199 259 458<br />
Forgiftning med lægemidler og biologiske stoffer 125 41 166 149 62 211 144 36 180<br />
Ild 51 33 84 36 27 63 29 33 62<br />
Kvælning 31 14 45 18 9 27 37 21 58<br />
Drukning 28 6 34 23 4 27 21 8 29<br />
Selvmord, i alt 415 182 597 477 145 622 406 156 562<br />
Heraf: Hængning, strangulation og kvælning 192 55 247 231 47 278 168 42 210<br />
Forgiftning med kemikalier og toksiske stoffer 83 84 167 82 62 144 93 82 175<br />
Skud fra skydevåben 54 4 58 65 1 66 73 1 74<br />
Spring fra højde 20 13 33 16 9 25 18 9 27<br />
Drukning 22 17 39 24 15 39 13 8 21<br />
Spring foran/læggen sig foran genstand i bevægelse 20 3 23 22 5 27 17 4 21<br />
Andre ydre årsager, i alt 98 59 157 103 48 151 71 42 113<br />
Heraf: Voldshandling 29 14 43 29 14 43 22 20 42<br />
Forgiftning med kemikalier og toksiske stoffer 1 52 33 85 47 24 71 31 9 40<br />
Drukning 1 5 3 8 7 4 11 5 4 9<br />
Ild 1 3 1 4 2 1 3 2 1 3<br />
Fald 1 1 1 2 5 1 6 2 1 3<br />
1 Uvist om ulykke eller forsætlig handling. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fod507<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 45
Befolkning og valg<br />
Tabel 35<br />
Middellevetid<br />
1911-<br />
1915<br />
1971-<br />
1975<br />
1981-<br />
1985<br />
1991-<br />
1995<br />
2001-<br />
2005<br />
2010-<br />
2011<br />
1911-<br />
1915<br />
1971-<br />
1975<br />
1981-<br />
1985<br />
1991-<br />
1995<br />
2001-<br />
2005<br />
2010-<br />
2011<br />
mænd<br />
0 år 56,2 70,9 71,5 72,6 75,1 77,3 59,2 76,5 77,5 77,9 79,7 81,6<br />
5 år 60,0 67,1 67,3 68,2 70,6 72,6 61,6 72,4 73,2 73,4 75,1 76,9<br />
10 år 55,6 62,3 62,4 63,3 65,6 67,7 57,2 67,5 68,2 68,5 70,2 71,9<br />
20 år 46,7 52,7 52,6 53,5 55,8 57,8 48,4 57,7 58,4 58,6 60,3 62,0<br />
30 år 38,4 43,2 43,2 44,0 46,2 48,1 40,2 48,0 48,6 48,8 50,4 52,2<br />
40 år 30,2 33,8 33,9 34,7 36,7 38,5 32,0 38,4 39,1 39,2 40,7 42,3<br />
50 år 22,4 24,9 25,0 25,7 27,7 29,3 24,0 29,4 29,9 30,0 31,4 32,8<br />
60 år 15,3 17,1 17,2 17,7 19,4 20,9 16,4 20,9 21,6 21,5 22,6 24,0<br />
70 år 9,4 10,8 10,9 11,1 12,2 13,5 9,9 13,3 14,1 14,2 14,8 15,9<br />
80 år 5,1 6,2 6,3 6,4 6,8 7,6 5,3 7,4 7,9 8,1 8,6 9,1<br />
90 år 3,0 3,2 3,4 3,3 3,5 3,7 2,8 3,6 3,9 3,9 4,2 4,4<br />
kvinder<br />
Anm.: Tabellen viser det antal år, som en person i en given alder kan forvente at leve, hvis<br />
dødelighedserfaringerne fra den pågældende periode forbliver konstante.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/hisb8 og hisb9<br />
Tabel 36<br />
Sessionsresultat samt værnepligtiges BMI og højde<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
antal personer<br />
Sessionsresultat<br />
I alt 29 625 28 587 28 414 27 646 27 660 28 954 31 933 33 120 39 901 36 014 37 897<br />
Bedømt egnet 16 638 15 342 15 245 14 293 14 094 15 060 16 404 17 933 20 289 19 603 20 169<br />
Bedømt begrænset egnet 2 559 2 564 2 508 2 647 2 612 2 428 2 531 2 700 3 402 2 993 2 968<br />
Bedømt uegnet 10 428 10 681 10 661 10 706 10 954 11 466 12 998 12 487 16 210 13 418 14 760<br />
I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
Bedømt egnet 56,2 53,7 53,7 51,7 51,0 52,0 51,4 54,1 50,8 54,4 53,2<br />
Bedømt begrænset egnet 8,6 9,0 8,8 9,6 9,4 8,4 7,9 8,2 8,5 8,3 7,8<br />
Bedømt uegnet 35,2 37,4 37,5 38,7 39,6 39,6 40,7 37,7 40,6 37,3 38,9<br />
pct.<br />
antal personer<br />
Værnepligtige<br />
I alt • • • 23 786 23 522 24 435 25 217 27 605 33 673 31 863 33 229<br />
BMI under 25 • • • 17 510 17 031 17 635 18 428 19 959 23 950 22 112 23 271<br />
BMI mellem 25 og 29,9 • • • 4 655 4 781 5 035 4 893 5 579 7 125 7 134 7 271<br />
BMI på 30 + • • • 1 621 1 710 1 765 1 896 2 067 2 598 2 617 2 687<br />
I alt • • • 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
BMI under 25 • • • 73,6 72,4 72,2 73,1 72,3 71,1 69,4 70,0<br />
BMI mellem 25 og 29,9 • • • 19,6 20,3 20,6 19,4 20,2 21,2 22,4 21,9<br />
BMI på 30 + • • • 6,8 7,3 7,2 7,5 7,5 7,7 8,2 8,1<br />
Gennemsnitshøjde 180,1 180,2 180,1 180,3 180,4 180,3 180,1 179,9 180,2 180,3 180,2<br />
pct.<br />
cm.<br />
Anm.: BMI er en forkortelse af det engelske udtryk ”Body mass index”. Det beregnes som<br />
kropsvægten divideret med højden 2 . Ved BMI mindre end 18,5 betegnes man som undervægtig, ved<br />
BMI mellem 18,5-24,9 betegnes man som normalvægtig, ved BMI mellem 25-29,9 betegnes man som<br />
overvægtig og ved BMI på 30 eller derover betegnes man som svær overvægtig.<br />
Kilde: Forsvarets Rekruttering<br />
46 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 37 Husstande. <strong>2012</strong><br />
1. januar<br />
Enlig mand<br />
med/uden<br />
børn<br />
Enlig kvinde<br />
med/uden<br />
børn<br />
Ægtepar<br />
med/uden<br />
børn<br />
Par i øvrigt<br />
med/uden<br />
børn<br />
Ikke-hjemmeboende<br />
børn<br />
u. 18 år<br />
I alt<br />
Andre<br />
husstande<br />
i alt<br />
Husstande<br />
i alt<br />
husstande med 1 familie<br />
I alt 495 458 660 879 954 155 297 272 1 402 2 409 166 184 387 2 593 553<br />
1 person 468 396 529 590 • • 1 402 999 388 • 999 388<br />
2 personer 20 630 71 422 522 806 173 958 • 788 816 67 238 856 054<br />
3 personer 5 369 45 951 134 800 61 427 • 247 547 54 539 302 086<br />
4 personer 911 11 018 209 783 47 978 • 269 690 25 852 295 542<br />
5 personer 126 2 144 72 060 11 352 • 85 682 18 587 104 269<br />
6 personer + 26 754 14 706 2 557 • 18 043 18 171 36 214<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fam55n<br />
Tabel 38 Familier. <strong>2012</strong><br />
1. januar<br />
Enlige<br />
Ægtepar<br />
Andre<br />
par<br />
I alt Enlige Ægtepar<br />
Andre<br />
par<br />
I alt<br />
Ikkehjemmeboende<br />
børn under<br />
18 år<br />
Familier<br />
i alt<br />
familier uden børn under 25 år<br />
familier med børn under 25 år<br />
I alt 1 340 003 561 882 178 396 2 080 281 175 004 465 253 130 573 770 830 16 545 2 867 656<br />
1 person 1 340 003 • • 1 340 003 • • • • 16 545 1 356 548<br />
2 personer • 561 882 178 396 740 278 103 794 • • 103 794 • 844 072<br />
3 personer • • • • 55 203 148 428 65 349 268 980 • 268 980<br />
4 personer • • • • 12 784 223 065 50 434 286 283 • 286 283<br />
5 personer • • • • 2 412 77 596 12 036 92 044 • 92 044<br />
6 personer + • • • • 811 16 164 2 754 19 729 • 19 729<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fam44n<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 47
Befolkning og valg<br />
Tabel 39 Børn. <strong>2012</strong><br />
Børn, der bor hos:<br />
Enlig far Enlig mor Ægtepar Registreret<br />
partnerskab<br />
Samlevende<br />
par<br />
Samboende<br />
par<br />
Ikkehjemmeboende<br />
børn under<br />
18 år<br />
I alt<br />
Alle børn 39 272 227 341 896 074 1 647 165 217 47 205 16 545 1 393 301<br />
0-2 år 1 108 18 829 108 153 603 56 271 1 607 745 187 316<br />
3-5 år 2 597 27 774 130 329 338 32 908 3 343 1 104 198 393<br />
6-8 år 3 839 31 424 132 762 212 21 685 5 610 1 425 196 957<br />
9-11 år 5 016 35 918 131 214 160 17 233 7 758 2 016 199 315<br />
12-14 år 6 417 38 778 131 912 154 14 458 9 482 3 276 204 477<br />
15-17 år 8 843 41 796 133 482 112 12 489 10 567 7 979 215 268<br />
18 år + 11 452 32 822 128 222 68 10 173 8 838 • 191 575<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fam111n<br />
Tabel 40 Børn og unge, hvis forældre er døde. <strong>2012</strong><br />
Børn der både<br />
har far og mor<br />
Børn der har far,<br />
men hvor mor<br />
er død<br />
Børn der har mor,<br />
men hvor far<br />
er død<br />
Børn hvor<br />
begge forældre<br />
er døde<br />
En eller begge<br />
forældre<br />
uoplyst<br />
I alt<br />
Alle børn 1 161 216 4 730 11 337 193 24 813 1 177 476<br />
Alder på barn:<br />
0 år 56 220 1 21 - 3 064 59 306<br />
1 år 62 922 13 43 - 1 190 64 168<br />
2 år 62 558 32 87 - 1 165 63 842<br />
3 år 64 978 39 111 2 1 228 66 358<br />
4 år 64 247 59 156 - 1 067 65 529<br />
5 år 65 023 91 220 2 1 170 66 506<br />
6 år 64 130 104 263 2 1 098 65 597<br />
7 år 64 199 156 312 4 1 022 65 693<br />
8 år 63 977 184 438 4 1 064 65 667<br />
9 år 63 216 191 496 6 1 176 65 085<br />
10 år 64 170 241 592 9 1 128 66 140<br />
11 år 65 831 300 742 7 1 210 68 090<br />
12 år 65 072 344 886 9 1 123 67 434<br />
13 år 65 010 444 946 18 1 299 67 717<br />
14 år 66 133 494 1 201 16 1 482 69 326<br />
15 år 66 414 569 1 356 23 1 525 69 887<br />
16 år 68 659 679 1 641 40 1 721 72 740<br />
17 år 68 457 789 1 826 51 2 081 73 204<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/brn9<br />
48 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 41 Vielser fordelt efter ægtefællernes alder. 2011<br />
Under<br />
20 år<br />
20-29<br />
år<br />
30-39<br />
år<br />
Brudgommens alder<br />
40-49<br />
år<br />
50-59<br />
år<br />
60-69<br />
år<br />
70 år<br />
+<br />
Uoplyst<br />
I alt<br />
Brudens<br />
gns.<br />
vielsesalder<br />
Brudens alder<br />
I alt 22 5 889 11 313 5 097 2 675 1 281 313 608 27 198 35,8<br />
Under 20 år 8 94 8 3 - - - 16 129 19,1<br />
20-29 år 12 4 792 3 465 246 32 6 3 301 8 857 26,6<br />
30-39 år - 739 6 840 1 895 205 29 1 158 9 867 34,1<br />
40-49 år - 23 529 2 345 941 124 8 82 4 052 44,5<br />
50-59 år - 1 19 303 1 184 522 33 38 2 100 54,1<br />
60-69 år - - - 14 125 476 129 11 755 63,8<br />
70 år + - - - - 4 49 134 2 189 74,8<br />
Uoplyst 2 240 452 291 184 75 5 - 1 249 •<br />
Brudgommens gns. vielsesalder 19,4 27,1 34,3 44,5 54,4 63,9 75,6 • 38,6 •<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/vie207<br />
Tabel 42<br />
Vielser og skilsmisser<br />
1920 1940 1960 1980 2000 2010 2011<br />
Vielser i alt 26 991 35 262 35 897 26 448 38 388 30 949 27 198<br />
Heraf: Kirkelige 25 331 21 910 23 728 14 473 18 172 10 956 9 862<br />
Borgerlige 1 660 13 352 12 169 11 669 20 172 17 538 15 147<br />
Registrerede partnerskaber, mænd • • • • 177 163 124<br />
Registrerede partnerskaber, kvinder • • • • 131 247 222<br />
Skilsmisser i alt 1 223 3 472 6 682 13 593 14 381 14 460 14 484<br />
Heraf: Varighed af ægteskab: 0 -7 år . . . . . . . . . . . . 6 812 5 730 5 680<br />
Varighed af ægteskab: 20 år + . . . . . . . . . . . . 2 404 2 555 2 580<br />
antal<br />
gennemsnitsalder<br />
Førstegangsviede, mænd 27,6 27,4 26,0 27,5 32,6 34,6 34,8<br />
Førstegangsviede, kvinder 25,2 24,5 22,9 24,8 30,1 32,1 32,4<br />
Alle viede, mænd 29,2 29,1 28,3 30,8 36,0 38,2 38,6<br />
Alle viede, kvinder 25,8 25,3 24,7 27,9 33,3 35,4 35,8<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/vie307, ireg1, ski107 og vie1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 49
Befolkning og valg<br />
Tabel 43<br />
Skilsmisser fordelt efter ægteskabets varighed<br />
1980 1990 2000 2005 2010 2011<br />
I alt 13 593 13 731 14 381 15 300 14 460 14 484<br />
Under 1 år 279 299 293 169 150 147<br />
1 år 594 699 686 568 641 504<br />
2 år 921 1 163 856 872 851 851<br />
3 år 1 017 1 152 1 148 1 088 911 922<br />
4 år 955 900 1 149 1 277 891 845<br />
5 år 909 765 1 001 1 107 849 830<br />
6-7 år 1 321 1 216 1 679 1 763 1 437 1 581<br />
8-9 år 1 102 920 1 351 1 416 1 532 1 447<br />
10-14 år 2 534 1 918 2 460 2 816 2 747 2 876<br />
15-19 år 1 691 1 550 1 354 1 832 1 896 1 901<br />
20-24 år 1 037 1 495 1 031 1 008 1 168 1 207<br />
25 år + 1 033 1 554 1 369 1 383 1 219 1 234<br />
Uoplyst 200 100 4 1 168 139<br />
Nye tal forventes offentliggjort i marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ski107<br />
Tabel 44 Skilsmisser fordelt efter ægtefællernes alder. 2011<br />
18-19<br />
år<br />
20-29<br />
år<br />
30-39<br />
år<br />
40-49<br />
år<br />
50-59<br />
år<br />
60-69<br />
år<br />
70 år<br />
+<br />
Uoplyst<br />
I alt<br />
Kvindens alder<br />
mandens alder<br />
I alt - 492 3 584 5 763 3 061 1 099 229 256 14 484<br />
15-19 år - 3 - - - - - - 3<br />
20-29 år - 378 482 74 5 - - 57 996<br />
30-39 år - 90 2 597 1 646 168 20 4 94 4 619<br />
40-49 år - 8 430 3 636 1 282 154 15 62 5 587<br />
50-59 år - - 20 309 1 433 476 34 31 2 303<br />
60-69 år - - 1 20 122 414 98 8 663<br />
70 år + - - 1 - 6 22 75 4 108<br />
Uoplyst - 13 53 78 45 13 3 - 205<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ski107<br />
50 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 45 De hyppigst anvendte navne til børn født i 2010<br />
Antal<br />
Pr. tusinde<br />
fødte drenge<br />
Placering<br />
i 2009<br />
Antal<br />
Pr. tusinde<br />
fødte piger<br />
Placering<br />
i 2009<br />
drenge<br />
1 William 806 25 (3) 1 Isabella 685 22 (7)<br />
2 Noah 716 22 (5) 2 Ida 635 21 (2)<br />
3 Lucas 626 19 (2) 3 Anna 573 19 (6)<br />
4 Victor 616 19 (6) 4 Emma 559 18 (3)<br />
5 Mikkel 587 18 (1) 5 Mathilde 552 18 (9)<br />
6 Magnus 581 18 (7) 6 Caroline 537 17 (5)<br />
7 Frederik 579 18 (9) 7 Maja 531 17 (12)<br />
8 Mathias 575 18 (10) 8 Freja 517 17 (1)<br />
9 Oliver 556 17 (8) 9 Sofie 516 17 (8)<br />
10 Emil 546 17 (4) 10 Laura 466 15 (11)<br />
11 Oscar 531 17 (11) 11 Lærke 465 15 (4)<br />
12 Sebastian 513 16 (15) 12 Sara 422 14 (10)<br />
13 Gustav 492 15 (12) 13 Josefine 419 14 (18)<br />
14 Alexander 485 15 (13) 14 Sofia 394 13 (14)<br />
15 Malthe 477 15 (14) 15 Alberte 392 13 (23)<br />
16 Mads 470 15 (18) 16 Clara 391 13 (13)<br />
17 Christian 469 15 (16) 17 Liva 372 12 (21)<br />
18 Elias 440 14 (19) 18 Victoria 372 12 (16)<br />
19 Marcus 427 13 (20) 19 Julie 355 12 (15)<br />
20 Tobias 413 13 (17) 20 Emilie 352 11 (20)<br />
piger<br />
Anm.: Navnene kan ofte staves forskelligt. I tabellen er hver af stavemådernes antal navngivninger<br />
summeret, og den oftest brugte stavemåde er anvendt.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.dst.dk/navne<br />
Tabel 46 De hyppigst anvendte navne i Danmark. <strong>2012</strong><br />
1. januar<br />
Antal<br />
i <strong>2012</strong><br />
Pr.<br />
tusinde<br />
Antal<br />
i 2011<br />
Pr.<br />
tusinde<br />
Antal<br />
i <strong>2012</strong><br />
Pr.<br />
tusinde<br />
Antal<br />
i 2011<br />
Pr.<br />
tusinde<br />
drenge<br />
1 Jens 50 697 18 51 441 19 1 Anne 47 466 17 47 682 17<br />
2 Peter 50 336 18 50 649 18 2 Kirsten 45 268 16 45 881 16<br />
3 Lars 46 209 17 46 440 17 3 Hanne 40 595 14 40 892 15<br />
4 Michael 45 617 16 45 722 17 4 Mette 39 225 14 39 337 14<br />
5 Henrik 43 258 16 43 438 16 5 Anna 36 001 13 36 296 13<br />
6 Søren 42 498 15 42 796 16 6 Helle 34 665 12 34 782 12<br />
7 Thomas 42 258 15 42 310 15 7 Susanne 31 949 11 32 077 11<br />
8 Niels 40 048 14 40 690 15 8 Lene 31 617 11 31 728 11<br />
9 Jan 39 639 14 39 873 14 9 Maria 28 183 10 27 961 10<br />
10 Jørgen 38 145 14 38 991 14 10 Karen 28 063 10 28 804 10<br />
11 Hans 38 062 14 38 888 14 11 Inge 27 946 10 28 512 10<br />
12 Christian 37 318 13 37 264 14 12 Marianne 27 689 10 27 783 10<br />
13 Martin 37 291 13 37 377 14 13 Lone 26 001 9 26 084 9<br />
14 Anders 34 987 13 35 080 13 14 Bente 25 664 9 25 909 9<br />
15 Morten 34 423 12 34 557 13 15 Camilla 24 705 9 24 692 9<br />
16 Jesper 34 307 12 34 350 12 16 Pia 24 605 9 24 665 9<br />
17 Ole 34 130 12 34 597 13 17 Inger 24 458 9 25 180 9<br />
18 Per 33 613 12 33 927 12 18 Jette 24 207 9 24 321 9<br />
19 Erik 32 885 12 33 567 12 19 Charlotte 23 911 8 23 957 9<br />
20 Mads 30 277 11 29 891 11 20 Louise 23 881 8 23 874 9<br />
piger<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.dst.dk/navne<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 51
Befolkning og valg<br />
Tabel 47 De hyppigst anvendte efternavne i Danmark. <strong>2012</strong><br />
1. januar<br />
Antal<br />
i <strong>2012</strong><br />
Pr.<br />
tusinde<br />
Antal<br />
i 2011<br />
Pr.<br />
tusinde<br />
Antal<br />
i <strong>2012</strong><br />
Pr.<br />
tusinde<br />
Antal<br />
i 2011<br />
Pr.<br />
tusinde<br />
1 Jensen 268 346 48 271 607 49 26 Frederiksen 20 592 4 20 692 4<br />
2 Nielsen 267 030 48 269 921 49 27 Laursen 18 458 3 18 490 3<br />
3 Hansen 223 478 40 226 040 41 28 Henriksen 17 743 3 17 780 3<br />
4 Pedersen 168 268 30 170 061 31 29 Lund 17 186 3 17 197 3<br />
5 Andersen 162 563 29 163 554 29 30 Schmidt 15 869 3 15 849 3<br />
6 Christensen 122 199 22 123 157 22 31 Holm 15 703 3 15 660 3<br />
7 Larsen 119 299 21 120 451 22 32 Eriksen 15 073 3 15 093 3<br />
8 Sørensen 114 366 20 115 251 21 33 Kristiansen 14 031 3 14 070 3<br />
9 Rasmussen 96 958 17 97 811 18 34 Simonsen 13 188 2 13 199 2<br />
10 Jørgensen 90 695 16 91 521 16 35 Clausen 13 172 2 13 202 2<br />
11 Petersen 82 195 15 83 266 15 36 Svendsen 11 898 2 11 919 2<br />
12 Madsen 65 686 12 66 150 12 37 Andreasen 11 875 2 11 924 2<br />
13 Kristensen 61 623 11 61 957 11 38 Iversen 10 724 2 10 749 2<br />
14 Olsen 49 522 9 49 950 9 39 Østergaard 10 290 2 10 225 2<br />
15 Thomsen 39 557 7 39 662 7 40 Jeppesen 9 987 2 10 026 2<br />
16 Christiansen 37 763 7 37 974 7 41 Lauridsen 9 312 2 9 331 2<br />
17 Poulsen 32 667 6 32 797 6 42 Nissen 9 248 2 9 247 2<br />
18 Johansen 31 702 6 31 897 6 43 Vestergaard 9 241 2 9 163 2<br />
19 Møller 30 357 5 30 438 5 44 Mogensen 9 053 2 9 081 2<br />
20 Knudsen 30 019 5 30 203 5 45 Jespersen 9 002 2 9 050 2<br />
21 Mortensen 29 797 5 29 940 5 46 Kjær 8 929 2 8 861 2<br />
22 Jakobsen 28 317 5 28 397 5 47 Jepsen 8 683 2 8 698 2<br />
23 Jacobsen 24 788 4 24 936 4 48 Nørgaard 8 633 2 8 570 2<br />
24 Olesen 22 970 4 23 055 4 49 Frandsen 8 624 2 8 658 2<br />
25 Mikkelsen 22 858 4 22 860 4 50 Søndergaard 7 913 1 7 852 1<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.dst.dk/navne<br />
52 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 48<br />
Folketingsvalgene, oversigt<br />
8. februar 2005 13. november 2007 15. september 2011<br />
Danmark Færøerne Grønland Danmark Færøerne Grønland Danmark Færøerne Grønland<br />
Vælgere 4 003 616 34 166 39 447 4 022 920 34 529 39 706 4 079 910 35 047 40 937<br />
Afgivne stemmer 3 384 560 24 966 23 525 3 483 533 23 214 25 589 3 579 675 20 964 23 546<br />
Ugyldige stemmer 27 348 94 417 24 113 149 484 34 307 290 1 048<br />
Gyldige stemmer 3 357 212 24 872 23 108 3 459 420 23 065 25 105 3 545 368 20 674 22 498<br />
Heraf personlige 1 689 703 23 392 22 342 1 756 636 21 518 24 564 1 777 853 19 307 21 663<br />
Stemmeprocent 84,5 73,1 59,6 86,6 67,2 64,4 87,7 59,8 57,5<br />
Ugyldighedsprocent 0,8 0,4 1,8 0,7 0,6 1,9 1,0 1,4 4,5<br />
Personlig stemmeprocent 50,3 94,0 96,7 50,8 93,3 97,8 50,1 93,4 96,3<br />
Kandidater 947 111 16 808 94 16 804 74 16<br />
Heraf kvinder 299 33 6 260 34 9 267 28 8<br />
Valgte 175 2 2 175 2 2 175 2 2<br />
Heraf kvinder 66 - - 66 - 1 68 - 2<br />
Anm.: Færøerne og Grønland er hver en opstillingskreds. Stemmeprocenten er afgivne stemmer i pct.<br />
af vælgertallet. Ugyldighedsprocenten er blanke og andre ugyldige stemmer i pct. af afgivne stemmer.<br />
Personlig stemmeprocent er personlige stemmer i pct. af gyldige.<br />
Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet<br />
www.statistikbanken.dk/fv11tot<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 53
Befolkning og valg<br />
Tabel 49 Valgte ved folketingsvalget. 15. september 2011<br />
A B C F I K O V Ø Uden<br />
for<br />
partierne<br />
I alt<br />
Hele landet 44 17 8 16 9 - 22 47 12 - 175<br />
Heraf kvinder 16 9 3 9 3 - 7 17 4 - 68<br />
Hovedstaden 10 7 3 5 3 - 5 11 5 - 49<br />
Heraf kvinder 6 3 1 3 - - 1 3 2 - 19<br />
Københavns Storkreds 3 3 1 3 1 - 2 3 3 - 19<br />
Heraf kvinder 3 1 - 2 - - - - 2 - 8<br />
Københavns omegns Storkreds 4 2 1 1 1 - 2 3 1 - 15<br />
Heraf kvinder 2 1 1 - - - - 2 - - 6<br />
Nordsjællands Storkreds 2 2 1 1 1 - 1 4 1 - 13<br />
Heraf kvinder 1 1 - 1 - - 1 1 - - 5<br />
Bornholms Storkreds 1 - - - - - - 1 - - 2<br />
Heraf kvinder - - - - - - - - - - -<br />
Sjælland-Syddanmark 17 5 3 6 3 - 10 18 4 - 66<br />
Heraf kvinder 5 4 1 4 2 - 5 7 1 - 29<br />
Sjællands Storkreds 7 2 1 2 1 - 4 7 2 - 26<br />
Heraf kvinder 1 1 - 1 - - 3 2 - - 8<br />
Fyns Storkreds 5 1 1 2 1 - 2 4 1 - 17<br />
Heraf kvinder 3 1 1 2 1 - - 1 1 - 10<br />
Sydjyllands Storkreds 5 2 1 2 1 - 4 7 1 - 23<br />
Heraf kvinder 1 2 - 1 1 - 2 4 - - 11<br />
Midtjylland-Nordjylland 17 5 2 5 3 - 7 18 3 - 60<br />
Heraf kvinder 5 2 1 2 1 - 1 7 1 - 20<br />
Østjyllands Storkreds 7 3 1 2 1 - 3 7 1 - 25<br />
Heraf kvinder 2 1 - - - - 1 4 - - 8<br />
Vestjyllands Storkreds 4 1 - 1 1 - 2 6 1 - 16<br />
Heraf kvinder 2 - - - - - - 1 - - 3<br />
Nordjyllands Storkreds 6 1 1 2 1 - 2 5 1 - 19<br />
Heraf kvinder 1 1 1 2 1 - - 2 1 - 9<br />
Anm.: A: Socialdemokratiet. B: Radikale Venstre. C: Konservative Folkeparti. F: Socialistisk Folkeparti.<br />
I: Liberal Alliance. K: Kristendemokraterne. O: Dansk Folkeparti. V: Venstre. Ø: Enhedslisten<br />
Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet<br />
www.statistikbanken.dk/fv11kand<br />
54 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 50 (side 1 af 2) Folketingsvalget. 15. september 2011<br />
Stemme<br />
pct.<br />
Stemmefordeling i pct.<br />
A B C F I K O V Ø Uden for<br />
partierne<br />
Hele landet 87,7 24,8 9,5 4,9 9,2 5,0 0,8 12,3 26,7 6,7 0,1<br />
Hovedstaden 87,9 21,4 13,3 6,2 9,8 5,9 0,4 10,4 22,1 10,5 0,1<br />
Københavns Storkreds 86,4 18,9 16,7 5,5 12,4 5,8 0,3 8,4 15,2 16,6 0,1<br />
Østerbro 89,0 17,9 19,4 6,3 11,4 7,1 0,3 6,1 16,7 14,8 0,1<br />
Sundbyvester 84,9 19,5 16,5 4,6 12,4 6,6 0,2 8,9 15,2 16,0 0,1<br />
Indre By 84,6 13,8 21,0 6,7 11,6 8,2 0,2 4,2 15,7 18,5 0,1<br />
Sundbyøster 85,0 20,3 15,3 3,7 13,2 5,4 0,3 9,7 15,7 16,3 0,2<br />
Nørrebro 86,2 16,2 20,0 3,1 15,2 4,5 0,2 4,7 8,4 27,6 0,1<br />
Utterslev 81,4 21,5 14,2 4,0 14,0 4,6 0,4 9,6 11,2 20,3 0,1<br />
Brønshøj 86,0 22,7 13,5 4,7 13,5 4,5 0,4 11,1 14,6 14,9 0,1<br />
Valby 85,3 23,1 14,0 4,4 13,0 4,9 0,3 10,3 15,1 14,7 0,1<br />
Vesterbro 86,7 17,4 19,3 3,7 14,0 5,6 0,3 6,1 10,8 22,8 0,1<br />
Falkoner 90,9 15,6 20,4 9,9 10,4 7,2 0,2 6,1 17,7 12,4 0,0<br />
Slots 87,7 17,7 17,2 9,4 10,7 6,8 0,3 7,9 18,1 11,9 0,1<br />
Tårnby 88,4 22,6 8,4 5,6 8,9 4,8 0,3 17,4 24,8 7,1 0,1<br />
Københavns Omegns Storkreds 88,1 25,7 10,7 6,9 8,8 5,3 0,3 12,8 22,1 7,3 0,1<br />
Gentofte 91,3 11,9 15,1 15,0 4,8 10,2 0,3 6,9 30,8 5,1 0,0<br />
Lyngby 90,4 18,0 15,9 9,6 8,0 7,6 0,3 8,3 26,4 5,9 0,0<br />
Gladsaxe 88,2 26,0 12,7 5,4 9,7 4,7 0,4 11,6 20,3 9,2 0,1<br />
Rødovre 87,2 31,4 8,8 4,8 9,8 3,8 0,6 14,3 18,5 8,1 0,1<br />
Hvidovre 86,9 28,7 8,5 4,2 10,4 3,9 0,3 16,5 18,9 8,6 0,1<br />
Brøndby 85,8 30,1 7,8 5,1 9,7 3,7 0,3 16,1 20,4 6,8 0,1<br />
Taastrup 86,9 28,8 9,1 5,4 10,1 3,7 0,3 14,1 20,1 8,4 0,1<br />
Ballerup 88,2 31,8 8,2 4,6 8,4 4,2 0,4 15,1 20,5 6,8 0,1<br />
Nordsjællands Storkreds 90,1 18,8 11,7 6,9 7,3 7,2 0,4 10,5 31,9 5,2 0,0<br />
Helsingør 87,4 23,6 11,0 6,3 8,6 6,1 0,2 11,8 25,9 6,4 0,0<br />
Fredensborg 90,9 14,6 12,1 10,3 5,9 9,0 0,3 9,0 35,0 3,8 0,0<br />
Hillerød 89,8 19,1 10,6 5,1 7,5 5,8 0,9 11,3 33,9 5,8 0,0<br />
Frederikssund 87,5 23,7 8,0 3,8 9,0 5,0 0,4 14,1 29,9 6,0 0,0<br />
Egedal 92,1 19,7 13,1 6,8 7,1 7,3 0,2 10,1 30,5 5,2 0,0<br />
Rudersdal 92,5 12,8 15,0 9,5 5,9 10,0 0,3 6,9 35,2 4,3 0,0<br />
Bornholms Storkreds 85,3 35,8 5,5 2,1 7,3 1,9 2,5 10,9 26,7 7,3 0,0<br />
Rønne 85,5 39,3 5,6 2,3 7,3 1,8 2,1 10,2 24,7 6,7 0,0<br />
Aakirkeby 85,0 32,5 5,5 1,9 7,4 1,9 2,9 11,5 28,7 7,8 0,0<br />
Sjælland-Syddanmark 87,5 25,6 7,4 4,5 9,2 4,5 0,6 14,7 28,2 5,2 0,0<br />
Sjællands Storkreds 87,7 25,1 7,5 4,7 9,8 4,5 0,4 16,1 26,3 5,6 0,1<br />
Lolland 84,2 31,2 4,2 3,2 18,3 2,7 0,3 15,3 19,5 5,3 0,1<br />
Guldborgsund 86,4 31,7 5,6 3,9 10,3 3,1 0,5 16,0 23,3 5,6 0,0<br />
Vordingborg 87,7 27,2 6,8 4,3 10,7 4,0 0,4 15,8 23,8 7,0 0,0<br />
Næstved 87,5 28,8 6,7 5,3 8,9 4,3 0,5 15,3 24,8 5,2 0,0<br />
Faxe 88,3 22,5 7,2 5,2 8,6 4,4 0,3 17,9 28,5 5,2 0,0<br />
Køge 89,9 21,6 8,7 5,2 9,2 5,5 0,3 15,8 28,2 5,4 0,0<br />
Greve 90,3 19,6 7,7 5,8 6,4 5,8 0,3 16,6 34,0 3,8 0,0<br />
Roskilde 90,1 21,4 11,8 5,6 10,4 5,9 0,4 12,1 25,6 6,8 0,0<br />
Holbæk 87,4 25,9 8,4 4,9 9,2 4,3 0,4 14,5 26,3 6,1 0,0<br />
Kalundborg 86,3 25,0 6,4 3,3 9,7 3,3 0,4 19,4 26,5 5,9 0,0<br />
Ringsted 88,1 24,3 8,2 4,6 8,9 4,9 0,5 16,1 26,7 5,8 0,1<br />
Slagelse 85,7 25,7 6,1 4,1 9,7 4,6 0,3 18,3 25,6 5,4 0,2<br />
Fyns Storkreds 87,8 28,4 8,4 5,1 10,5 4,2 0,4 12,3 24,3 6,3 0,1<br />
Odense Øst 83,9 32,6 9,9 4,7 12,8 4,2 0,4 10,3 16,3 8,7 0,0<br />
Odense Vest 87,9 30,1 8,5 6,1 10,6 4,1 0,3 12,2 21,4 6,7 0,0<br />
Odense Syd 89,1 24,8 11,0 6,8 10,1 5,1 0,5 10,4 25,2 6,1 0,1<br />
Assens 88,4 28,9 7,1 4,8 9,3 4,2 0,5 13,4 26,5 5,2 0,0<br />
Anm. 1: Stemmeprocenten er afgivne stemmer i pct. af vælgertallet.<br />
Anm. 2: A: Socialdemokratiet. B: Radikale Venstre. C: Konservative Folkeparti. F: Socialistisk<br />
Folkeparti. I: Liberal Alliance. K: Kristendemokraterne. O: Dansk Folkeparti. V: Venstre.<br />
Ø: Enhedslisten.<br />
Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet<br />
www.statistikbanken.dk/fv11tot<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 55
Befolkning og valg<br />
Tabel 50 (side 2 af 2) Folketingsvalget. 15. september 2011<br />
Stemme<br />
pct.<br />
Stemmefordeling i pct.<br />
A B C F I K O V Ø Uden for<br />
partierne<br />
Fyns Storkreds (fortsat)<br />
Middelfart 88,8 26,8 7,1 4,6 9,4 4,5 0,4 14,1 29,1 4,2 0,0<br />
Nyborg 88,8 31,1 6,7 4,2 10,4 3,9 0,3 13,6 24,6 5,1 0,1<br />
Svendborg 87,9 27,1 8,5 4,6 11,3 3,7 0,5 12,4 23,4 8,4 0,1<br />
Faaborg 88,0 26,6 8,0 4,8 9,3 3,6 0,5 13,0 28,8 5,4 0,0<br />
Sydjyllands Storkreds 87,1 24,1 6,6 4,0 7,7 4,9 1,0 14,8 33,1 3,8 0,0<br />
Sønderborg 86,6 27,4 5,9 5,1 7,1 4,4 0,5 15,4 31,1 3,1 0,0<br />
Aabenraa 85,8 24,9 5,7 3,4 6,0 4,2 1,0 15,6 36,0 3,1 0,0<br />
Tønder 85,4 24,3 5,4 3,6 6,9 4,7 1,8 13,8 36,5 2,9 0,0<br />
Esbjerg By 84,8 29,8 6,1 2,8 10,0 3,8 0,7 13,3 26,8 6,5 0,0<br />
Esbjerg Omegn 88,7 23,1 6,6 3,3 7,5 4,9 0,7 12,9 37,1 3,9 0,0<br />
Varde 87,7 18,8 6,1 3,0 5,9 4,5 1,7 14,2 42,9 2,8 0,0<br />
Vejen 87,6 21,9 5,6 3,6 6,0 5,1 1,2 15,3 38,9 2,5 0,1<br />
Vejle Nord 90,1 20,2 9,0 4,5 7,3 5,3 1,1 17,7 31,2 3,5 0,0<br />
Vejle Syd 86,4 24,0 8,2 4,2 8,4 5,8 1,1 15,9 27,7 4,7 0,0<br />
Fredericia 87,1 30,4 6,2 3,9 7,9 4,4 0,9 15,2 26,7 4,5 0,0<br />
Kolding Nord 88,0 20,5 8,2 5,1 9,4 6,3 0,7 12,9 32,6 4,3 0,0<br />
Kolding Syd 87,4 21,5 7,4 5,5 10,0 5,4 1,2 15,3 29,6 4,0 0,0<br />
Haderslev 87,0 24,2 6,2 3,7 8,4 5,1 1,3 13,8 33,4 3,9 0,0<br />
Midtjylland-Nordjylland 87,9 27,0 8,4 4,3 8,7 4,6 1,3 11,4 29,3 4,9 0,0<br />
Østjyllands Storkreds 88,5 27,2 10,4 3,7 9,0 4,9 0,6 10,4 27,3 6,3 0,0<br />
Aarhus Syd 90,5 26,1 13,1 4,6 9,5 5,2 0,5 7,8 25,8 7,4 0,0<br />
Aarhus Vest 87,2 30,3 11,5 3,6 10,0 4,1 0,6 9,9 21,9 8,0 0,1<br />
Aarhus Nord 88,5 27,3 14,8 3,6 11,9 5,2 0,9 7,4 19,0 9,9 0,1<br />
Aarhus Øst 89,7 21,7 16,7 4,5 10,6 6,3 0,6 6,0 23,9 9,7 0,0<br />
Djurs 86,5 29,0 7,5 3,2 7,8 3,9 0,5 13,1 30,0 4,9 0,0<br />
Randers Nord 86,4 36,6 5,4 2,7 7,5 3,3 0,6 12,1 27,6 4,2 0,0<br />
Randers Syd 86,3 32,0 6,9 3,1 7,2 4,1 0,8 11,8 29,6 4,4 0,0<br />
Favrskov 90,0 26,6 8,6 4,3 7,2 4,3 0,5 11,7 32,8 3,8 0,0<br />
Skanderborg 90,4 25,8 9,8 4,1 9,1 4,7 0,4 10,0 30,9 5,2 0,0<br />
Horsens 88,0 26,2 8,2 3,4 8,7 6,3 0,5 13,2 28,6 4,8 0,0<br />
Hedensted 89,6 21,1 6,2 3,3 6,2 5,4 1,6 15,7 37,4 2,9 0,0<br />
Vestjyllands Storkreds 88,4 23,0 7,3 3,8 8,1 4,9 2,9 12,2 34,3 3,5 0,0<br />
Struer 88,4 24,4 6,2 3,3 10,4 4,6 6,2 12,4 29,7 2,9 0,0<br />
Skive 87,4 29,1 7,3 2,6 8,7 4,2 0,8 12,4 31,1 3,7 0,0<br />
Viborg Vest 87,1 25,5 8,1 3,4 9,7 4,4 0,8 11,3 32,4 4,1 0,1<br />
Viborg Øst 88,7 22,3 8,1 3,5 7,6 4,8 1,3 11,7 37,2 3,3 0,1<br />
Silkeborg Nord 89,9 23,4 8,1 4,2 8,1 5,5 1,7 12,0 32,7 4,3 0,1<br />
Silkeborg Syd 89,0 25,4 9,7 4,7 9,4 5,8 0,7 10,1 28,2 5,8 0,0<br />
Ikast 87,9 21,6 6,0 4,7 6,0 4,6 1,7 16,1 36,4 2,7 0,1<br />
Herning Syd 87,0 21,9 7,3 4,7 7,0 4,9 1,9 12,1 37,0 3,1 0,0<br />
Herning Nord 90,5 18,0 7,0 4,3 5,8 5,0 3,5 12,2 41,8 2,4 0,0<br />
Holstebro 88,7 24,2 6,8 3,8 8,8 5,3 6,8 11,1 29,7 3,5 0,1<br />
Ringkøbing 88,5 17,5 5,7 3,3 7,1 4,3 5,1 13,3 41,3 2,3 0,0<br />
Nordjyllands Storkreds 86,6 30,3 6,9 5,4 8,7 4,0 0,8 12,1 27,4 4,4 0,0<br />
Frederikshavn 85,6 33,7 4,7 4,5 7,7 3,4 0,7 14,1 27,7 3,5 0,0<br />
Hjørring 86,4 28,0 6,2 7,1 9,1 3,7 0,9 11,9 29,2 3,9 0,0<br />
Brønderslev 87,4 31,5 5,9 5,4 8,1 3,8 0,9 12,5 28,3 3,4 0,0<br />
Thisted 87,1 30,9 5,7 4,6 6,3 3,4 1,3 13,6 30,6 3,7 0,0<br />
Himmerland 86,7 25,0 6,6 5,7 9,6 4,4 0,8 12,7 32,1 3,1 0,0<br />
Mariagerfjord 85,6 30,5 6,4 4,9 7,3 4,4 0,9 13,0 29,1 3,6 0,0<br />
Aalborg Øst 86,4 32,9 8,7 4,6 11,1 4,3 0,7 10,4 20,5 6,7 0,1<br />
Aalborg Vest 88,0 28,0 9,1 6,2 9,4 4,8 0,6 9,6 26,5 5,8 0,0<br />
Aalborg Nord 85,6 31,8 8,1 5,1 9,0 4,5 0,6 11,2 23,5 5,9 0,1<br />
56 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 51<br />
Folketingsvalg, stemme- og kandidatfordeling<br />
13. november 2007 15. september 2011<br />
Stemmefordeling Kandi- Valgte Stemmefordeling Kandidater<br />
dater<br />
Absolut Pct. Absolut Pct.<br />
Valgte<br />
Danmark 3 459 420 100,0 808 175 3 545 368 100,0 804 175<br />
Socialdemokratiet 881 037 25,5 93 45 879 615 24,8 93 44<br />
Radikale Venstre 177 161 5,1 80 9 336 698 9,5 75 17<br />
Konservative Folkeparti 359 404 10,4 90 18 175 047 4,9 86 8<br />
Socialistisk Folkeparti 450 975 13,0 91 23 326 192 9,2 92 16<br />
Liberal Alliance 97 295 2,8 97 5 176 585 5,0 74 9<br />
Kristendemokraterne 30 013 0,9 77 - 28 070 0,8 87 -<br />
Dansk Folkeparti 479 532 13,9 83 25 436 726 12,3 92 22<br />
Venstre 908 472 26,3 93 46 947 725 26,7 93 47<br />
Enhedslisten 74 982 2,2 91 4 236 860 6,7 92 12<br />
Uden for partierne 549 0,0 13 - 1 850 0,1 20 -<br />
Færøerne 23 065 100,0 94 2 20 674 100,0 74 2<br />
Folkeflokken 4 728 20,5 19 - 3 935 19,0 14 -<br />
Sambandspartiet 5 414 23,5 22 1 6 362 30,8 13 1<br />
Socialdemokratiet 4 702 20,4 22 - 4 332 21,0 12 1<br />
Selvstyrepartiet 799 3,5 3 - 483 2,3 10 -<br />
Republikanske Parti 5 849 25,4 18 1 3 995 19,3 19 -<br />
Centerpartiet 1 573 6,8 10 - 875 4,2 5 -<br />
Uden for partierne - - - - 692 3,3 1 -<br />
Grønland 25 105 100,0 16 2 22 889 100,0 16 2<br />
Atàssut 4 097 16,3 4 - 1 728 7,5 4 -<br />
Demokraatit 4 586 18,3 4 - 2 882 12,6 4 -<br />
Inuit Ataqatigiit 8 347 33,2 4 1 9 780 42,7 4 1<br />
Siumut 8 075 32,2 4 1 8 499 37,1 4 1<br />
Uden for partierne - - - - - - - -<br />
Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet<br />
www.statistikbanken.dk/fv07tot, fv07kand, fv11tot og<br />
fv11kand<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 57
Befolkning og valg<br />
Tabel 52 Regionsvalg, oversigt. 17. november 2009<br />
Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland I alt<br />
Vælgere 1 309 796 633 980 926 362 962 317 451 439 4 283 894<br />
Afgivne stemmer 815 244 423 287 626 133 652 767 296 081 2 813 512<br />
Ugyldige stemmer 37 258 23 495 40 762 28 823 12 398 142 736<br />
Heraf: Blanke stemmer 33 913 21 723 38 141 26 986 11 613 132 376<br />
Andre ugyldige stemmer 3 345 1 772 2 621 1 837 785 10 360<br />
Gyldige stemmer 777 986 399 792 585 371 623 944 283 683 2 670 776<br />
Heraf: Personlige stemmer 326 970 216 116 350 498 388 803 198 464 1 480 851<br />
Opstillede kandidater 234 212 264 230 163 1 103<br />
Heraf: Mænd 164 151 201 165 109 790<br />
Kvinder 70 61 63 65 54 313<br />
Valgte kandidater 41 41 41 41 41 205<br />
Heraf: Mænd 21 28 30 29 25 133<br />
Kvinder 20 13 11 12 16 72<br />
Stemmeprocent 62,2 66,8 67,6 67,8 65,6 65,7<br />
Ugyldighedsprocent 4,6 5,6 6,5 4,4 4,2 5,1<br />
Personlig stemmeprocent 42,0 54,1 59,9 62,3 70,0 55,4<br />
Kvindeprocent, opstillede kandidater 29,9 28,8 23,9 28,3 33,1 28,4<br />
Kvindeprocent, valgte kandidater 48,8 31,7 26,8 29,3 39,0 35,1<br />
pct.<br />
Anm.: Stemmeprocenten er afgivne stemmer i pct. af vælgertallet. Ugyldighedsprocenten er ugyldige<br />
stemmer i pct. af afgivne. Personlig stemmeprocent er personlige stemmer i pct. af gyldige.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november 2013<br />
www.statistikbanken.dk/akva3<br />
58 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 53 Regionsvalg. 17. november 2009<br />
Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Hele landet<br />
Stemmeprocent 62,2 66,8 67,6 67,8 65,6 65,7<br />
Valgte i alt 41 41 41 41 41 205<br />
pct. (hver kolonne = 100 pct.)<br />
A Socialdemokratiet 29,3 29,3 29,3 36,6 41,5 33,2<br />
B Radikale Venstre 7,3 2,4 2,4 2,4 2,4 3,4<br />
C Konservative Folkeparti 14,6 7,3 9,8 7,3 9,8 9,8<br />
F Socialistisk Folkeparti 19,5 19,5 14,6 14,6 9,8 15,6<br />
I Liberal Alliance - - - - - -<br />
O Dansk Folkeparti 9,8 12,2 9,8 7,3 7,3 9,3<br />
V Venstre 14,6 29,3 31,7 26,8 29,3 26,3<br />
Ø Enhedslisten 4,9 - - - - 1,0<br />
Andre - - 2,4 4,9 - 1,5<br />
valgte kvinder i pct.<br />
A Socialdemokratiet 58,3 41,7 41,7 33,3 35,3 41,2<br />
B Radikale Venstre 66,7 - - - 100,0 42,9<br />
C Konservative Folkeparti 50,0 33,3 - - 50,0 30,0<br />
F Socialistisk Folkeparti 75,0 37,5 33,3 50,0 50,0 50,0<br />
I Liberal Alliance - - - - - -<br />
O Dansk Folkeparti - 20,0 25,0 33,3 33,3 21,1<br />
V Venstre 16,7 25,0 23,1 27,3 33,3 25,9<br />
Ø Enhedslisten 50,0 - - - - 50,0<br />
Andre - - - - - -<br />
Nye tal forventes offentliggjort november 2013<br />
www.statistikbanken.dk/akva3<br />
Tabel 54<br />
Regionsvalg, stemme- og kandidatfordeling<br />
15. november 2005 17. november 2009<br />
Stemmefordeling Opstillede Valgte Stemmefordeling Opstillede Valgte<br />
kandi- kandi-<br />
kandi- kandi-<br />
Absolut Pct. dater dater Absolut Pct. dater dater<br />
I alt 2 782 675 100,0 1 422 205 2 670 776 100,0 1 103 205<br />
A Socialdemokratiet 960 327 34,5 182 77 807 678 30,2 151 68<br />
B Radikale Venstre 176 096 6,3 161 11 104 533 3,9 103 7<br />
C Konservative Folkeparti 284 573 10,2 167 20 270 131 10,1 136 20<br />
F Socialistisk Folkeparti 187 443 6,7 108 12 408 148 15,3 103 32<br />
I Liberal Alliance • • • • 5 030 0,2 14 -<br />
O Dansk Folkeparti 206 748 7,4 62 14 244 045 9,1 40 19<br />
V Venstre 744 517 26,8 215 60 648 901 24,3 192 54<br />
Ø Enhedslisten 96 689 3,5 143 6 70 353 2,6 106 2<br />
Andre 126 282 4,5 384 5 111 957 4,2 258 3<br />
Nye tal forventes offentliggjort november 2013<br />
www.statistikbanken.dk/akva3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 59
Befolkning og valg<br />
Tabel 55 Kommunale valg, oversigt. 17. november 2009<br />
Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland I alt<br />
Vælgere 1 309 511 633 943 926 329 962 201 451 408 4 283 392<br />
Afgivne stemmer 817 070 424 300 627 559 653 816 296 382 2 819 127<br />
Ugyldige stemmer 9 924 5 244 8 274 7 871 3 348 34 661<br />
Heraf: Blanke stemmer 7 489 4 186 6 526 6 300 2 725 27 226<br />
Andre ugyldige stemmer 2 435 1 058 1 748 1 571 623 7 435<br />
Gyldige stemmer 807 146 419 056 619 285 645 945 293 034 2 784 466<br />
Heraf: Personlige stemmer 537 054 314 662 493 750 509 577 240 524 2 095 567<br />
Opstillede kandidater 2 630 1 519 2 054 1 853 993 9 049<br />
Heraf: Mænd 1 702 1 042 1 477 1 291 727 6 239<br />
Kvinder 928 477 577 562 266 2 810<br />
Valgte kandidater 655 453 572 503 285 2 468<br />
Heraf: Mænd 402 315 409 346 211 1 683<br />
Kvinder 253 138 163 157 74 785<br />
Stemmeprocent 62,4 66,9 67,7 68,0 65,7 65,8<br />
Ugyldighedsprocent 1,2 1,2 1,3 1,2 1,1 1,2<br />
Personlig stemmeprocent 66,5 75,1 79,7 78,9 82,1 75,3<br />
Kvindeprocent, opstillede kandidater 35,3 31,4 28,1 30,3 26,8 31,1<br />
Kvindeprocent, valgte kandidater 38,6 30,5 28,5 31,2 26,0 31,8<br />
pct.<br />
Anm.: Stemmeprocenten er afgivne stemmer i pct. af vælgertallet. Ugyldighedsprocenten er ugyldige<br />
stemmer i pct. af afgivne. Personlig stemmeprocent er personlige stemmer i pct. af gyldige.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november 2013<br />
www.statistikbanken.dk/valgk3<br />
Tabel 56<br />
Kommunale valg, stemme- og kandidatfordeling<br />
15. november 2005 17. november 2009<br />
Stemmefordeling Opstillede Valgte Stemmefordeling Opstillede Valgte<br />
kandi- kandi-<br />
kandi- kandi-<br />
Absolut Pct. dater dater Absolut Pct. dater dater<br />
I alt 2 880 007 100,0 11 407 2 522 2 784 466 100,0 9 049 2 468<br />
A Socialdemokratiet 986 829 34,3 2 295 900 853 221 30,6 1 856 801<br />
B Radikale Venstre 148 882 5,2 1 067 86 104 162 3,7 812 50<br />
C Konservative Folkeparti 295 596 10,3 1 430 257 306 187 11,0 1 116 262<br />
F Socialistisk Folkeparti 211 793 7,4 1 071 162 402 866 14,5 1 166 340<br />
I Liberal Alliance • • • • 7 329 0,3 84 1<br />
O Dansk Folkeparti 169 902 5,9 611 125 226 410 8,1 597 186<br />
S Slesvigsk Parti 4 301 0,2 74 4 5 249 0,2 67 6<br />
V Venstre 793 061 27,5 2 283 804 690 570 24,8 1 773 699<br />
Ø Enhedslisten 78 116 2,7 544 24 64 827 2,3 461 14<br />
Andre 191 527 6,7 2 032 160 123 645 4,4 1 117 109<br />
Nye tal forventes offentliggjort november 2013<br />
www.statistikbanken.dk/valgk3<br />
60 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Befolkning og valg<br />
Tabel 57<br />
Valg til Europa-Parlamentet, oversigt<br />
13. juni 2004 7. juni 2009<br />
Øerne Jylland I alt Hovedstaden Sjælland-<br />
Syddanmark<br />
Midtjylland-<br />
Nordjylland<br />
I alt<br />
Vælgere 2 159 795 1 852 868 4 012 663 1 201 192 1 500 561 1 355 347 4 057 100<br />
Afgivne stemmer 1 066 979 854 562 1 921 541 733 977 886 316 795 275 2 415 568<br />
Brevstemmer 1 54 254 32 703 86 957 46 747 36 255 30 771 113 773<br />
Ugyldige stemmer 15 034 12 161 27 195 19 556 29 147 24 737 73 440<br />
Heraf: Blanke stemmer 12 734 10 682 23 416 17 499 26 726 22 994 67 219<br />
Andre ugyldige stemmer 2 300 1 479 3 779 2 057 2 421 1 743 6 221<br />
Gyldige stemmer 1 051 945 842 401 1 894 346 714 421 857 169 770 538 2 342 128<br />
Heraf: Personlige stemmer 864 617 696 009 1 560 626 537 426 662 452 601 461 1 801 339<br />
Opstillede kandidater . . . . . . 142 . . . . . . . . . 102<br />
Heraf: Mænd . . . . . . 92 . . . . . . . . . 63<br />
Kvinder . . . . . . 50 . . . . . . . . . 39<br />
Valgte kandidater . . . . . . 14 . . . . . . . . . 13<br />
Heraf: Mænd . . . . . . 9 . . . . . . . . . 7<br />
Kvinder . . . . . . 5 . . . . . . . . . 6<br />
Stemmeprocent 49,4 46,1 47,9 61,1 59,1 58,7 59,5<br />
Brevstemmeprocent 5,1 3,8 4,5 6,4 4,1 3,9 4,7<br />
Ugyldighedsprocent 1,4 1,4 1,4 2,7 3,3 3,1 3,0<br />
Personlige stemmepct. 82,2 82,6 82,4 75,2 77,3 78,1 76,9<br />
Kvindeprocent, kandidater . . . . . . 35,2 . . . . . . . . . 38,2<br />
Kvindeprocent, valgte . . . . . . 35,7 . . . . . . . . . 46,2<br />
pct.<br />
Anm.: Danmark er ved EU-valget én valgkreds, hvor de opstillingsberettigede partier opstiller<br />
landslister.<br />
1 Brevstemmer i betragtning.<br />
Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2014<br />
Tabel 58<br />
Valg til Europa-Parlamentet, stemme- og kandidatfordeling<br />
13. juni 2004 7. juni 2009<br />
Stemmefordeling Opstillede<br />
kandi-<br />
Valgte<br />
kandi-<br />
Stemmefordeling Opstillede<br />
kandi-<br />
Valgte<br />
kandi-<br />
Absolut Pct. dater dater Absolut Pct. dater dater<br />
I alt 1 894 346 100,0 142 14 2 342 128 100,0 102 13<br />
A Socialdemokratiet 618 412 32,6 16 5 503 439 21,5 10 4<br />
B Radikale Venstre 120 473 6,4 16 1 100 094 4,3 13 -<br />
C Konservative Folkeparti 214 972 11,3 18 1 297 199 12,7 12 1<br />
F Socialistisk Folkeparti 150 766 7,9 18 1 371 603 15,9 13 2<br />
I Liberal Alliance • • • • 13 796 0,6 3 -<br />
J JuniBevægelsen 171 927 9,1 19 1 55 459 2,4 7 -<br />
K Kristendemokraterne 24 286 1,3 14 - • • • •<br />
N Folkebevægelsen mod EU 97 986 5,2 20 1 168 555 7,2 20 1<br />
O Dansk Folkeparti 128 789 6,8 12 1 357 942 15,3 10 2<br />
V Venstre 366 735 19,4 9 3 474 041 20,2 14 3<br />
Anm.: Mandatfordelingen foretages på grundlag af landslisternes samlede stemmetal. Valgforbund<br />
ved 2009-valget: ABF, CIV og JN; - ved 2004-valget: AF, BK, CV og JN.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2014<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 61
Befolkning og valg<br />
Tabel 59<br />
Folkeafstemninger<br />
Vælgere Afgivne stemmer Stemme-<br />
I alt Heraf: pct.<br />
ugyldige<br />
stemmer<br />
Pct. af gyldige<br />
Jastemmer<br />
Nejstemmer<br />
Pct. af vælgerne<br />
Jastemmer<br />
Nejstemmer<br />
Grundlovsændring<br />
6/9 1920 1 291 745 640 759 6 940 49,6 96,9 3,1 47,5 1,5<br />
23/5 1939 2 173 420 1 063 764 11 770 48,9 91,9 8,1 44,5 3,9<br />
28/5 1953 2 585 800 1 527 658 25 231 59,1 78,8 21,2 45,8 12,3<br />
Valgretsalder<br />
28/5 1953: 25 til 23 el. 21 år 2 815 100 1 608 625 67 688 57,1 54,6 1 45,4 1 29,9 1 24,9 1<br />
30/5 1961: 23 til 21 år 2 880 337 1 074 558 9 299 37,3 55,0 45,0 20,3 16,6<br />
24/6 1969: 21 til 18 år 3 309 551 2 103 854 8 443 63,6 21,4 78,6 13,5 49,8<br />
21/9 1971: 21 til 20 år 3 378 087 2 911 749 78 201 86,2 56,5 43,5 47,4 36,5<br />
19/9 1978: 20 til 18 år 3 615 158 2 283 276 8 984 63,2 53,8 46,2 33,8 29,1<br />
Andre spørgsmål<br />
25/6 1963: Erhvervelse af landbrug<br />
Statshusmandslov<br />
Kommunal forkøbsret<br />
Naturfredning<br />
⎫<br />
⎬<br />
⎭<br />
3 043 170 ⎧ ⎨<br />
⎩<br />
2 222 264<br />
2 222 123<br />
2 222 238<br />
2 222 195<br />
23 920<br />
25 687<br />
22 160<br />
23 391<br />
2/10 1972: Tiltrædelse af EF 3 453 763 3 113 122 19 316 90,1 63,3 36,7 56,7 32,9<br />
2/6 1992: Tiltrædelse af traktaten om<br />
Den Europæiske Union 3 962 005 3 290 610 30 879 83,1 49,3 50,7 40,5 41,7<br />
18/5 1993: Tiltrædelse af Edinburghafgørelsen<br />
og Maastrichttraktaten 3 974 672 3 436 940 34 635 86,5 56,7 43,3 48,6 37,0<br />
28/5 1998: Tiltrædelse af Amsterdamtraktaten 3 996 333 3 046 781 56 494 76,2 55,1 44,9 41,2 33,6<br />
28/9 2000: Deltagelse i den fælles valuta 3 999 325 3 503 525 40 358 87,6 46,8 53,2 40,5 46,1<br />
Vejledende folkeafstemninger 1916-1986<br />
14/12 1916: Salg af De Vestindiske Øer 1 200 000 449 094 7 267 37,4 64,2 35,8 23,6 13,2<br />
27/2 1986: Danm. tiltrædelse af EF-pakken 3 883 429 2 927 652 29 383 75,4 56,2 43,8 41,9 32,7<br />
Specifikation af afstemningen 7/6 2009:<br />
Ændring af tronfølgeloven<br />
Hele riget 4 114 369 2 399 913 222 802 58,3 85,4 14,6 45,2 7,8<br />
Grønland 39 804 8 686 180 21,8 92,6 7,4 19,8 1,6<br />
Færøerne 35 138 4 147 57 11,8 88,2 11,8 10,3 1,4<br />
Danmark 4 039 427 2 387 080 222 565 59,1 85,3 14,7 45,7 7,9<br />
heraf: Hovedstaden 1 192 204 720 181 95 265 60,4 84,5 15,5 44,3 8,1<br />
Sjælland-Syddanmark 1 495 709 878 027 66 110 58,7 85,0 15,0 46,1 8,1<br />
Midtjylland-Nordjylland 1 351 514 788 872 61 190 58,4 86,3 13,7 46,5 7,4<br />
1 Kolonnerne 6 og 7 skal for denne linje læses som hhv. »for 23 år« og »for 21 år«.<br />
⎫<br />
⎬<br />
⎭<br />
73,0 ⎧ ⎨<br />
⎩<br />
38,4<br />
38,6<br />
39,6<br />
42,6<br />
61,6<br />
61,4<br />
60,4<br />
57,4<br />
27,7<br />
27,9<br />
28,6<br />
30,8<br />
44,5<br />
44,3<br />
43,7<br />
41,5<br />
Tabel 60 Menighedsrådsvalg. 11. november 2008<br />
Københavns<br />
Stift<br />
Helsingør<br />
Stift<br />
Roskilde<br />
Stift<br />
Lolland-<br />
Falsters<br />
Stift<br />
Fyens<br />
Stift<br />
Haderslev<br />
Stift<br />
Ribe<br />
Stift<br />
Århus<br />
Stift<br />
Viborg<br />
Stift<br />
Aalborg<br />
Stift<br />
Hele<br />
landet<br />
Antal provstier i alt 11 13 13 4 12 7 8 14 11 14 107<br />
Antal provstier med afstemning 5 7 7 3 9 7 7 11 10 12 78<br />
Antal sogne med afstemning 8 9 12 3 10 13 20 18 32 23 148<br />
Stemmeberettigede 43 869 57 144 45 799 7 391 30 785 44 639 72 286 43 429 75 439 71 445 492 226<br />
Afgivne stemmer 3 776 5 935 5 813 1 407 4 162 8 141 13 855 6 816 15 881 11 611 77 397<br />
Stemmeprocent 8,6 10,4 12,7 19,0 13,5 18,2 19,2 15,7 21,1 16,3 15,7<br />
Højeste stemmeprocent 27,6 33,3 77,3 33,2 72,6 45,0 45,7 52,5 50,9 57,6 77,3<br />
Laveste stemmeprocent 4,8 4,4 5,9 12,9 8,5 10,2 6,5 4,0 10,6 8,4 4,0<br />
Kilde: Kirkeministeriet<br />
Nye tal forventes offentliggjort i <strong>2012</strong><br />
62 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Uddannelse<br />
1<br />
Det danske uddannelsessystem<br />
De ordinære uddannelser omfatter uddannelser, der går fra børnehaveklassen til<br />
lange videregående uddannelser og forskningsuddannelser (Ph.d.). Figuren nedenfor<br />
giver et billedet af, hvordan uddannelsessystemet er bygget op. På skalaen i<br />
venstre side fremgår det, hvor mange år man som minimum har gået i skole for at<br />
gennemføre den pågældende uddannelsesdel. Man kan også se, hvilken alder en<br />
elev har på et givet uddannelsestrin, hvis eleven er startet i børnehaveklasse som 6<br />
årig og uden pauser går gennem uddannelsessystemet på de normerede uddannelsestider.<br />
Skalaen i høje side viser, hvordan de enkelte uddannelsesdele er niveauplaceret<br />
i den internationale uddannelsesnomenklatur ISCED.<br />
Ved siden af det ordinære uddannelsessystem ligger voksenuddannelsessystemet.<br />
Voksenuddannelsessystemet adskiller sig fra de ordinære uddannelser ved at være<br />
korte uddannelsesforløb eller deltidsforløb. Typisk er der tale om enkeltstående<br />
kurser, som i visse tilfælde kan kombineres og bygges op til en samlet kvalifikation,<br />
der kan sammenlignes med kvalifikationerne i det ordinære uddannelsessystem.<br />
Figur 1 Elever i uddannelsessystemet. 1. oktober 2010<br />
Alder År ISCED 1)<br />
26 20<br />
25 19 Ph d 8.970<br />
6<br />
24 18<br />
1<br />
23 17<br />
22 16<br />
21 15<br />
20 14<br />
19 13<br />
Kandidatuddannelser 57.689<br />
Bacheloruddannelser 65.741<br />
Mellemlange videregående<br />
uddannelser 70.381<br />
Korte videregående<br />
uddannelser 21.088<br />
5<br />
Almengymnasiale<br />
uddannelser 91.089<br />
Erhvervsgymnasiale<br />
uddannelser 38.321<br />
Erhvervsfaglige uddannelser 129.640<br />
18 12 Gymnasium Studenter Hfkursus<br />
Hhx Htx Tekniske- og Landbrugs-<br />
17 11 kursus<br />
merkantile og søfarts-<br />
16 10 uddannelser uddan. mv.<br />
Social- og<br />
sundhedsuddannelser<br />
Voksenuddannelse<br />
3<br />
16 10<br />
15 9<br />
14 8<br />
13 7<br />
12 6<br />
11 5<br />
10 4<br />
9 3<br />
8 2<br />
7 1<br />
6 0<br />
Efterskoler<br />
27.837<br />
1 International Standard Classification of Education<br />
Grundskole 685.805<br />
2<br />
1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 63
Uddannelse<br />
2<br />
Ordinære uddannelser<br />
Børnehaveklasse til 10. klasse<br />
I det danske uddannelsessystem er grundskolen basis. Den starter i børnehaveklassen<br />
og går op til det frivillige 10. skoleår. I 2010 gik 713.600 elever i grundskolen.<br />
Af disse var der 66.300, der begyndte i børnehaveklasse, mens 177.900 gik<br />
i 8.-10. kl., og blandt disse gik 27.800 på efterskoler. Antallet af elever i 8.-10.<br />
klasse har været faldende i perioden frem til 1999, men er i perioden fra 1999 frem<br />
til 2010 tilsammen steget med 26 pct.<br />
Halvdelen er i gang med en gymnasial uddannelse straks efter grundskolen<br />
Tre måneder efter eleverne fra årgang 2009-10 forlod grundskolen, var 77 pct. i<br />
gang med en ny uddannelse. 55 pct. valgte en almengymnasial eller erhvervsgymnasial<br />
uddannelse (hhx, htx), mens 21 pct. valgte en erhvervsfaglig uddannelse, fx<br />
tømrer, murer eller frisør.<br />
For årgang 1990-91 var der 41 pct., som var i gang med en gymnasial uddannelse<br />
tre måneder efter afgang fra grundskolen, mens 18 pct. var i gang med en erhvervsfaglig<br />
uddannelse. I perioden fra 1990-91 til 2009-10 har der således været<br />
en stigning i andelen af unge, som vælger en gymnasial uddannelse, mens relativt<br />
færre unge vælger en erhvervsfaglig uddannelse. Andelen af unge, som ikke er i<br />
gang med en uddannelse tre måneder efter afgang fra grundskolen er uændret 21<br />
pct. i løbet af tiårsperioden<br />
Figur 2<br />
Årgange fordelt efter påbegyndt uddann. tre mdr. efter afgang fra grundskole<br />
100<br />
Pct.<br />
90<br />
Ikke i gang<br />
80<br />
70<br />
60<br />
Erhvervsuddannelse<br />
50<br />
40<br />
Erhvervsgymnasial<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Almen gymnasial<br />
0<br />
1989-<br />
1990<br />
1991-<br />
1992<br />
1993-<br />
1994<br />
1995-<br />
1996<br />
1997-<br />
1998<br />
1999-<br />
2000<br />
2001-<br />
2002<br />
2003-<br />
2004<br />
2005-<br />
2006<br />
2007-<br />
2008<br />
2009-<br />
2010<br />
Studenter fra almengymnasiale uddannelser påbegynder uddannelse straks<br />
18 pct. af studenterårgang 2009-10 fra de almen gymnasiale uddannelser var tre<br />
måneder efter afgang i gang på en uddannelse. Samme andel for årgang 1999-00<br />
var 20 pct. Andelen, der var i gang med en uddannelse 3 måneder efter afgang fra<br />
erhvervsgymnasiet, var 35 pct. for årgang 2009-10.<br />
83 pct. af den årgang fra 2009-10, som havde taget en almen- eller erhvervsgymnasial<br />
uddannelse og som var i gang med en uddannelse tre måneder efter afgang,<br />
havde valgt en videregående uddannelse.<br />
64 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Ti år efter afgang fra grundskolen har halvdelen erhvervskompetence<br />
Ti år efter afgang fra grundskolen havde knap 49 pct. af årgang 1999-00 fuldført<br />
en erhvervskompetencegivende uddannelse. 29 pct. havde fuldført en erhvervsfaglig<br />
og 20 pct. en videregående uddannelse, mens 27 pct. fortsat var i gang med en<br />
uddannelse. Andelen, der ikke havde fuldført en erhvervskompetencegivende uddannelse<br />
og ikke var i gang med en uddannelse ti år efter afgang fra grundskolen,<br />
udgjorde 25 pct. af årgang 1999-00.<br />
Flere tager en uddannelse<br />
Antallet af elever er steget med 1,8 pct. på erhvervsuddannelserne og 15,3 pct. på<br />
de videregående uddannelser fra 2000 til 2010. I 2010 var der 129.600 elever ved<br />
de erhvervsfaglige uddannelser, mens der i alt var 223.900 studerende på de videregående<br />
uddannelser, fx politibetjent, sygeplejerske eller læge. Dette tal inkluderer<br />
9.000 ph.d. studerende.<br />
Figur 3<br />
Studerende ved erhvervskompetencegivende uddannelser<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Tusinde personer<br />
Erhvervsuddannelser Korte vidg. uddannelser Mellemlange vidg.<br />
uddannelser<br />
2000 2010<br />
Bachelor, lange vidg.,<br />
og ph.d.-uddannnelser<br />
www.statistikbanken.dk/u11 og u1107<br />
Flest unge studerer samfundsfag<br />
Samfundsfaglige, pædagogiske og humanistiske uddannelser er langt de største<br />
uddannelser med hhv. 28, 14 og 15 pct. af de i alt 223.900 studerende på videregående<br />
uddannelser. Inden for samfundsfag er cand.merc., jura og økonomi store<br />
uddannelser, mens pædagog og folkeskolelærer dominerer de pædagogiske uddannelser.<br />
Humaniora består væsentligst af sprogfag, historie, filosofi og teologi.<br />
13 pct. af de studerende findes ved tekniske fag, fx ingeniør eller arkitekt, og 7 pct.<br />
ved naturvidenskab, der hovedsagelig består af fysik, matematik, kemi og biologi.<br />
14 pct. studerer sundhed, fx sygeplejerske, læge og farmaceut.<br />
3<br />
Kurser og voksenuddannelse<br />
Voksenuddannelseskurser på stort set alle niveauer<br />
Uden for det primære uddannelsessystem findes en række offentlige voksenuddannelseskurser<br />
af kortere og længere varighed samt enkelte hele uddannelsesforløb.<br />
Kurserne findes på stort ser alle niveauer, som indgår i det primære uddannelsessystem.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 65
Uddannelse<br />
I skoleåret 2009-10 afsluttede over 1,5 mio. kursister deres deltagelse i offentligt<br />
styrede voksen- eller efteruddannelseskurser. Heraf udgjorde kursister ved AMUog<br />
erhvervsuddannelserne 71 pct. Kursister ved almen voksenuddannelse, fx 8.-9.<br />
klasse og HF, udgjorde 22 pct. og ved videregående uddannelser 7 pct.<br />
Der var 42 pct. af kursisterne, der havde en erhvervsuddannelse som højest fuldført<br />
uddannelse, 28 pct. havde en grundskoleuddannelse, 8 pct. en gymnasial uddannelse,<br />
8 pct. uoplyst uddannelse, og 15 pct. havde en videregående uddannelse<br />
som højest fuldført.<br />
Seks ud af ti ved almen voksenuddannelse er kvinder<br />
47 pct. af kursisterne ved de offentlige kurser var kvinder. På almen voksenuddannelse<br />
var der 60 pct. kvinder mod kun 41 pct. på AMU- og erhvervskurserne. På de<br />
videregående uddannelser var 60 pct. kvinder.<br />
4<br />
Befolkningens uddannelsesniveau<br />
Uddannelsesniveauet er steget<br />
I 2011 havde 69 pct. af de 30-69-årige en erhvervskompetencegivende uddannelse.<br />
En erhvervskompetencegivende uddannelse er en erhvervsfaglig eller videregående<br />
uddannelse. Andelen er steget med 7 procentpoint fra 2001 til 2011. Der<br />
er en lige fordeling af mænd og kvinder med en erhvervskompetencegivende uddannelse.<br />
Flest med erhvervsfaglig uddannelse<br />
Den højeste uddannelse blandt de 30-69-årige var hyppigst en erhvervsfaglig uddannelse.<br />
38 pct. havde en sådan uddannelse, mens 31 pct. havde en videregående<br />
uddannelse i 2011. Andelene er steget med hhv. 0,8 og 6,2 procentpoint siden<br />
2001. Blandt de resterende 31 pct. af de 30-69-årige i befolkningen havde 23 pct.<br />
en grundskoleuddannelse, 5 pct. havde en gymnasial uddannelse som højeste uddannelse,<br />
mens de sidste 3 pct. er uoplyste.<br />
Regionale forskelle<br />
Andelen, der har en erhvervskompetencegivende uddannelse, varierer inden for<br />
hver region. Der er en tendens til, at den højeste andel med erhvervskompetencegivende<br />
uddannelse er omkring hovedstadsregionen og de store byer, og den laveste<br />
andel er i landets yderområder. I den seneste tiårsperiode er der dog sket en<br />
udjævning af forskellene, idet mange af yderområderne har haft en kraftigere stigning<br />
i uddannelsesniveauet end de store byer.<br />
66 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Figur 4<br />
Andel i pct. med erhvervskompetencegivende uddannelse blandt 30-69-årige<br />
2001 2011<br />
0 - 59<br />
60 - 64<br />
65 - 69<br />
70 - 74<br />
75 - +<br />
© Kort- og Matrikelstyrelsen (G. 5-00)<br />
© Kort & Matrikelstyrelsen<br />
5<br />
Køn og uddannelse<br />
Forskelle i kønnenes uddannelsesmønster<br />
Der er tydelige forskelle mellem 30-69-årige mænd og kvinders uddannelsesmønster<br />
både med hensyn til niveau og fag. Flere mænd end kvinder havde erhvervsfaglige<br />
og lange videregående uddannelser, mens flere kvinder end mænd havde<br />
mellemlange videregående uddannelser i 2011. Forskellen er indsnævret på de<br />
lange videregående uddannelser de sidste ti år, og siden 2003 er der flere kvinder<br />
end mænd, der har fuldført en kandidatgrad.<br />
Figur 5<br />
Fag for 30-69-årige mænd og kvinder m. erhv.faglig udd. som højeste fuldførte<br />
Sundhed<br />
Transport<br />
Jordbrug og fiskeri<br />
Levnedsmiddel og husholdning<br />
Service<br />
2001<br />
2011<br />
Mænd<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
Kvinder<br />
Teknik og industri<br />
Grafisk<br />
Jern og metal<br />
Bygge og anlæg<br />
Handel og kontor<br />
Pædagogisk<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
Pct.<br />
www.statistikbanken.dk/hfu1 og krhfu1<br />
På de erhvervsfaglige uddannelser findes store mandsdominerede fagområder som<br />
jern og metal (fx mekaniker, smed), bygge og anlæg (fx tømrer og elektriker),<br />
transport, jordbrug (fx chauffør og landmand) og det grafiske område (fx grafiker).<br />
Handel og kontor (fx assistent), teknik og industri (fx teknisk designer), pædagogik,<br />
servicefag (fx frisør) og sundhed (fx social- og sundhedsassistent) er derimod<br />
kvindedominerede.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 67
Uddannelse<br />
Flest mellemlange uddannelser er enten mands- eller kvindedominerede<br />
Ved de mellemlange uddannelser er fire ud af ti fagområder stærkt mandsdominerede:<br />
Det gælder teknik (fx byggetekniker og diplomingeniør), jordbrug (fx<br />
skov- og landskabsingeniør), transport (fx maskinmester og skibsfører) og forsvarsuddannede.<br />
Fire fagområder (pædagogisk, erhvervssprog, levnedsmiddel og<br />
sundhed) er derimod kvindedominerede. Her findes store uddannelser som folkeskolelærer,<br />
pædagog og sygeplejerske.<br />
Fordelingen mellem mænd og kvinder mere lige ved de lange uddannelser<br />
Ved de lange videregående uddannelser er særligt to ud af ti fagområder mandsdominerede,<br />
mens fordelingen mellem mænd og kvinder er mere lige indenfor<br />
fagområderne: jordbrugsvidenskab, samfundsvidenskab , det kunstneriske område<br />
og sundhed.<br />
Figur 6<br />
Fag for 30-69-årige med lang videregående uddannelse som højeste fuldførte<br />
Forsvar<br />
Sundhed<br />
Jordbrugsvidenskabelig<br />
Levnedsmiddel og ernæring<br />
Teknisk<br />
2001 Mænd Kvinder<br />
2011 Mænd Kvinder<br />
Samfundsvidenskabelig<br />
Naturvidenskabelig<br />
Kunstnerisk<br />
www.statistikbanken.dk/hfu1 og krhfu1<br />
Humanistisk og teologisk<br />
Pædagogisk<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
Pct.<br />
6<br />
Uddannelse og beskæftigelse<br />
Uddannelse har betydning for beskæftigelse<br />
I 2010 var 68 pct. af de 30-69 årige i beskæftigelse, 2,5 pct. arbejdsløse, 27 pct.<br />
udenfor arbejdsstyrken og 2 pct. under uddannelse. Personer med erhvervskompetencegivende<br />
uddannelser har et højere beskæftigelsesniveau end dem uden erhvervskompetencegivende<br />
uddannelse. 77 pct. af personer med en erhvervskompetencegivende<br />
uddannelse var i beskæftigelse i 2010, mens det samme kun var<br />
gældende for 52 pct. af de personer, som ikke havde en erhvervskompetencegivende<br />
uddannelse.<br />
68 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Figur 7 30-69-åriges arbejdsmarkedsplacering fordelt efter udd.niveau. 1. januar 2010<br />
Med<br />
erhvervskompetencegivende uddannelse<br />
Uden<br />
erhvervskompetencegivende uddannelse<br />
Under uddannelse<br />
I beskæftigelse<br />
Ledig<br />
Uden for arbejdsmarkedet<br />
www.statistikbanken.dk/krhfu2<br />
7<br />
Uddannelse i internationalt lys<br />
Danskernes uddannelsesniveau ligger over OECD-gennemsnittet<br />
I alle OECD-landene var der i gennemsnit 28 pct. af de 25-64 årige, som havde<br />
fuldført en videregående uddannelse i 2009. Danmark lå med 34 pct. over gennemsnittet<br />
på samme niveau som Sverige og Irland. De tre højeste andele havde<br />
Canada, Japan og USA. De tre laveste andele havde Tyrkiet, Portugal og Italien.<br />
Figur 8 Personer med fuldført videregående uddannelse i udvalgte OECD-lande. 2009<br />
50<br />
Pct.<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Canada<br />
Japan<br />
USA<br />
Finland<br />
Storbritannien<br />
Irland<br />
Danmark<br />
Belgien<br />
Sverige<br />
OECD<br />
Spanien<br />
Polen<br />
Tjekkiet<br />
Portugal<br />
Italien<br />
Tyrkiet<br />
Kilde: OECD, Education at a glance 2011.<br />
Danskerne uddanner sig i 17 år<br />
Et barn, der startede i første klasse i Danmark i 2009, vil i gennemsnit uddanne sig<br />
i 17,0 år (fuldtids) gennem hele sit liv. Blandt OECD-landene har New Zealand<br />
den længste uddannelsestid med 20,2 år, efterfulgt af Finland med 19,5 år, herefter<br />
Australien og Island med hhv. 19,3 og 19,1 år. Tyrkiet, Mexico og Indonesien<br />
har den korteste uddannelsestid med 13,8, 13,7 og 13,2 år. Gennemsnittet for<br />
OECD-landene var 16,7 år i 2009.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 69
Uddannelse<br />
Tabel 61 Uddannelsesinstitutioner. 2010<br />
Antal institutioner Elever I alt<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
I alt 3 077 591 824 601 368 1 193 192<br />
Almene skoler 2 814 401 211 402 680 803 891<br />
Offentlige grundskoler 1 864 304 345 284 984 589 329<br />
Private grundskoler 523 47 256 49 010 96 266<br />
Efterskoler 257 13 569 13 882 27 451<br />
Gymnasier, HF- og studenterkurser 170 36 041 54 804 90 845<br />
Erhvervsrettede uddannelsesinstitutioner 263 190 613 198 688 389 301<br />
Institutioner med social- og sundhedsuddannelser 45 4 459 32 254 36 713<br />
Institutioner med pædagogiske uddannelser 25 8 261 22 645 30 906<br />
Transport- og navigationsskoler 7 965 73 1 038<br />
Uddannelsesinstitutioner inden for politi og forsvar 6 1 561 388 1 949<br />
Kunstneriske uddannelsesinstitutioner, biblioteksskoler mv. 27 2 343 3 013 5 356<br />
Uddannelsesinstitutioner inden for landbrug og levnedsmiddel 13 3 123 1 019 4 142<br />
Sociale højskoler 6 947 3 459 4 406<br />
Tekniske højskoler og arkitektskoler 12 5 638 1 882 7 520<br />
Universiteter 9 60 828 71 128 131 956<br />
Professionshøjskoler 5 3 646 2 136 5 782<br />
Erhvervsakademier 9 10 765 7 708 18 473<br />
Øvrige institutioner med erhvervsrettede uddannelser 99 88 077 52 983 141 060<br />
Anm.: Antal institutioner er de juridiske enheder. Nye tal forventes offentliggjort september 2011<br />
www.statistikbanken.dk/u11<br />
Tabel 62 Elever i uddannelsessystemet. 2010<br />
1.10.2009 -30.09.2010 Elever 2009 Tilgang 1 Afgang med<br />
eksamen 2<br />
Afgang uden<br />
eksamen<br />
Elever 2010<br />
I alt 1 186 793 439 961 203 834 221 968 1 200 952<br />
Børnehaveklasse 66 889 65 235 • 65 831 66 293<br />
Grundskole/forberedende 654 581 166 880 84 027 85 694 651 740<br />
Gymnasiale 125 251 51 657 38 419 9 079 129 410<br />
Erhvervsfaglige 128 526 70 936 31 463 38 359 129 640<br />
Korte videregående 19 194 11 195 5 857 3 444 21 088<br />
Mellemlange videregående 65 932 25 186 14 495 6 242 70 381<br />
Bachelor 63 757 25 140 14 528 8 628 65 741<br />
Lange videregående 62 663 23 732 15 045 4 691 66 659<br />
Mænd 588 740 220 499 96 556 116 238 596 444<br />
Børnehaveklasse 34 629 33 473 • 33 884 34 218<br />
Grundskole/forberedende 334 538 85 227 42 151 43 733 333 880<br />
Gymnasiale 57 174 24 796 17 045 4 785 60 140<br />
Erhvervsfaglige 73 003 38 752 16 819 22 586 72 350<br />
Korte videregående 10 120 6 111 3 019 1 948 11 265<br />
Mellemlange videregående 21 784 9 798 4 342 2 615 24 624<br />
Bachelor 29 120 11 595 6 209 4 297 30 209<br />
Lange videregående 28 372 10 747 6 971 2 390 29 758<br />
Kvinder 598 053 219 462 107 278 105 730 604 508<br />
Børnehaveklasse 32 260 31 762 • 31 947 32 075<br />
Grundskole/forberedende 320 043 81 653 41 876 41 961 317 860<br />
Gymnasiale 68 077 26 861 21 374 4 294 69 270<br />
Erhvervsfaglige 55 523 32 184 14 644 15 773 57 290<br />
Korte videregående 9 074 5 084 2 838 1 496 9 823<br />
Mellemlange videregående 44 148 15 388 10 153 3 627 45 757<br />
Bachelor 34 637 13 545 8 319 4 331 35 532<br />
Lange videregående 34 291 12 985 8 074 2 301 36 901<br />
1 Tilgang til grundskole dækker tilgang til 1.-6. klasse og tilgang til 7.- 10. klasse. 2 Afgang med<br />
eksamen fra grundskolen er lig med afgang fra grundskolen med 9. eller 10. klasses prøve.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/u1107, u2107, u3107 og u4107<br />
70 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Tabel 63 Elever fordelt efter national oprindelse. 2010<br />
Grundskole/<br />
forberedende<br />
Gymnasiale<br />
Erhvervsfaglige<br />
Korte<br />
videregående<br />
Mellemlange<br />
videregående<br />
Bachelor<br />
Lange<br />
videregående/<br />
ph.d<br />
I alt<br />
pct.<br />
Mænd og kvinder i alt 59 11 11 2 6 5 6 1 200 952<br />
Heraf indvandrere og deres efterkommere 56 9 11 4 7 6 8 132 085<br />
Fra vestlige lande 33 6 9 8 12 11 21 28 156<br />
Fra ikke-vestlige lande<br />
62 10 11 3 5 4 5 103 926<br />
Mænd i alt 62 10 12 2 4 5 5 596 444<br />
Heraf indvandrere og deres efterkommere 59 9 11 4 6 5 7 64 124<br />
Fra vestlige lande 37 6 9 9 11 9 19 13 012<br />
Fra ikke-vestlige lande<br />
64 10 11 3 4 4 5 51 112<br />
Kvinder i alt 58 11 9 2 8 6 6 604 508<br />
Heraf indvandrere og deres efterkommere 53 9 11 4 8 7 9 67 961<br />
Fra vestlige lande 31 6 8 8 13 12 23 15 144<br />
Fra ikke-vestlige lande 60 10 11 3 6 5 5 52 814<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/u13<br />
Tabel 64<br />
Elever ved almene uddannelser<br />
Tilgang<br />
01.10.09-30.09.10<br />
Fuldført<br />
01.10.09-30.09.10<br />
Afbrudte<br />
uddannelser<br />
Elever<br />
01.10.10 1<br />
Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder<br />
I alt 143 496 140 276 59 196 63 250 82 402 78 202 428 238 419 205<br />
Børnehaveklasse 33 473 31 762 . . . . . . 33 884 31 947 34 218 32 075<br />
Grundskole/forberedende 85 227 81 653 42 151 41 876 43 733 41 961 333 880 317 860<br />
Gymnasier 11 268 17 073 8 622 13 846 1 703 2 165 30 220 47 152<br />
Hf 3 337 4 228 1 796 3 046 763 957 5 517 7 315<br />
Studenterkurser 210 259 118 170 40 65 331 403<br />
Adgangskurser til videregå. udd. 26 118 15 77 9 19 24 127<br />
Hhx 5 014 3 847 3 637 3 422 1 002 812 13 521 11 192<br />
Htx 3 859 1 138 2 216 682 845 197 9 688 2 958<br />
Adgangseksamen til<br />
ingeniøruddannelserne 1 082 198 641 131 423 79 839 123<br />
1 Det nyeste elevtal er lig med det gamle elevtal plus den løbende tilgang af elever, hvorefter der<br />
trækkes de elever fra, der enten fuldfører uddannelsen eller afgår uden eksamen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/u1107, u2107 og u3107<br />
Tabel 65 Afgang fra gymnasiale uddannelser. 2010<br />
Fuldførte uddannelser<br />
Karaktergennemsnit<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 17 045 21 374 38 419 • • •<br />
Gymnasier 8 622 13 846 22 468 6,6 7,0 6,9<br />
Hf 1 796 3 046 4 842 6,1 6,1 6,1<br />
Studenterkurser 118 170 288 6,6 7,2 6,9<br />
Adgangskurser, videregående uddannelser 15 77 92 • • •<br />
Hhx 3 637 3 422 7 059 5,8 6,3 6,0<br />
Htx 2 216 682 2 898 6,2 7,0 6,4<br />
Adgangseksamen til ingeniøruddannelserne 641 131 772 • • •<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/u3107<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 71
Uddannelse<br />
Tabel 66<br />
Elever ved videregående uddannelser<br />
Tilgang<br />
01.10.09–30.09.10<br />
Fuldført<br />
01.10.09–30.09.10<br />
Afbrudte<br />
uddannelse<br />
Elever<br />
01.10.10 1<br />
Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder<br />
I alt 38 251 47 002 20 541 29 384 4 853 6 290 95 856 128 013<br />
Korte videregående<br />
uddannelser 6 111 5 084 3 019 2 838 1 948 1 496 11 265 9 823<br />
Pædagogisk 1 39 2 20 1 7 4 90<br />
Formidling og erhvervssprog 784 526 395 273 341 220 1 505 1 029<br />
Kunstnerisk 18 25 16 13 7 4 55 75<br />
Samfundsfaglig 3 142 2 563 1 349 1 307 1 141 896 5 464 4 470<br />
Teknisk 1 291 1 154 608 711 283 229 2 286 2 275<br />
Levnedsmiddel og husholdning 75 101 42 48 21 27 138 176<br />
Jordbrug og fiskeri 104 143 64 84 27 22 180 259<br />
Transport mv. 199 62 108 30 88 26 256 92<br />
Sundhed 46 361 12 238 6 52 106 983<br />
Politi og forsvar 451 110 423 114 33 13 1 271 374<br />
Mellemlange videregående<br />
uddannelser 9 798 15 388 4 342 10 153 2 615 3 627 24 624 45 757<br />
Pædagogisk 2 826 6 110 1 505 4 944 878 1 598 7 759 19 575<br />
Formidling og erhvervssprog 176 178 114 107 44 61 646 612<br />
Kunstnerisk 134 460 70 107 15 26 522 1 064<br />
Samfundsvidenskabelig 985 2 087 105 791 227 400 1 830 5 182<br />
Teknisk 3 542 989 1 695 479 918 289 9 298 2 613<br />
Levnedsmiddel og ernæring 68 477 31 387 40 173 239 1 795<br />
Transport mv. 876 44 404 21 192 9 1 781 74<br />
Sundhed 824 4 958 372 3 312 227 1 054 2 064 14 720<br />
Forsvar 16 . . 43 2 7 . . 71 5<br />
Bachelor 11 595 13 545 6 209 8 319 4 297 4 331 30 209 35 532<br />
Humanistisk 2 556 4 660 1 311 2 840 1 502 2 046 7 007 12 715<br />
Kunstnerisk 133 126 102 106 32 16 416 316<br />
Naturvidenskabelig 2 026 1 419 917 706 827 485 5 453 3 515<br />
Samfundsvidenskabelig 4 542 4 804 2 508 2 973 1 407 1 294 11 325 12 148<br />
Teknisk 1 503 774 860 463 387 221 3 644 1 871<br />
Levnedsmiddel og ernæring 20 78 9 26 6 16 57 200<br />
Jordbrugsvidenskabelig 92 279 63 225 21 50 282 896<br />
Sundhed 723 1 405 439 980 115 203 2 025 3 871<br />
Lange videregående<br />
uddannelser 9 368 11 724 6 202 7 438 2 278 2 221 25 151 32 538<br />
Pædagogisk 166 709 104 345 116 289 851 2 866<br />
Humanistisk og teologisk 1 487 3 061 1 065 1 917 615 909 4 529 8 500<br />
Kunstnerisk 128 190 132 202 44 52 446 649<br />
Naturvidenskabelig 1 379 1 083 898 599 443 196 3 239 2 390<br />
Samfundsvidenskabelig 3 533 4 250 2 307 2 636 776 595 9 948 11 589<br />
Teknisk 1 984 879 1 034 485 223 93 4 056 1 857<br />
Levnedsmiddel og ernæring 28 68 17 58 3 10 57 221<br />
Jordbrugsvidenskabelig 111 281 88 219 13 14 404 836<br />
Sundhed 526 1 200 497 974 42 63 1 586 3 626<br />
Forsvar 26 3 60 3 3 . . 35 4<br />
Forskeruddannelser 1 379 1 261 769 636 112 80 4 607 4 363<br />
Humanistisk og teologisk 100 136 74 83 13 13 457 568<br />
Kunstnerisk 20 24 4 11 1 . . 44 62<br />
Naturvidenskabelig 326 176 170 91 22 17 934 619<br />
Samfundsvidenskabelig 137 148 72 62 9 14 615 596<br />
Teknisk 400 198 236 98 51 13 1 319 598<br />
Jordbrugsvidenskabelig 115 153 33 41 5 9 326 484<br />
Sundhed 281 426 180 250 11 14 912 1 436<br />
1 Det nyeste elevtal er lig med det gamle elevtal plus den løbende tilgang af elever, hvorefter der<br />
trækkes de elever fra, der enten fuldfører uddannelsen eller afgår uden eksamen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/u13, u23 og u33<br />
72 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Tabel 67 Uddannelsesplacering tre år efter afgang fra grundskolen. 2010<br />
Afgangsår<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Afgangsårgang i alt 54 128 57 221 56 848 59 531 60 956 64 566 67 577 67 499<br />
I gang med en uddannelse 22 406 24 251 22 448 23 325 23 075 24 184 27 384 27 920<br />
Forberedende uddannelser 218 85 78 84 122 178 407 422<br />
Almengymnasiale uddannelser 2 654 2 855 2 787 2 784 2 483 3 256 3 965 3 488<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 2 708 3 453 1 905 1 909 1 700 1 842 2 135 1 798<br />
Erhvervsfaglige grundforløb 2 667 3 140 2 932 3 005 2 692 2 687 3 420 3 574<br />
Erhvervsuddannelser 10 888 11 217 10 933 11 428 11 251 11 766 12 249 12 521<br />
Korte videregående uddannelser 501 536 645 613 689 663 820 862<br />
Mellemlange videregående uddannelser 931 991 1 072 1 130 1 306 1 306 1 666 1 963<br />
Bachelor 1 530 1 913 2 088 2 366 2 823 2 478 2 708 3 272<br />
Lange videregående uddannelser 309 61 8 6 9 8 14 20<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/afgang11<br />
Tabel 68 Uddannelsesplacering tre år efter afgang fra almen gym. udd. 2010<br />
Afgangsår<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Afgangsårgang i alt 20 904 19 907 20 308 19 439 19 987 20 819 22 469 22 707<br />
I gang med en uddannelse 15 795 15 202 15 530 14 983 15 502 16 180 17 496 18 215<br />
Forberedende uddannelser 5 9 11 10 7 5 7 6<br />
Almengymnasiale uddannelser . . . . . . . . . . . . 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 161 157 15 9 12 10 15 10<br />
Erhvervsfaglige grundforløb 259 300 329 270 239 186 233 193<br />
Erhvervsuddannelser 1 206 1 070 1 198 1 067 1 062 1 096 989 865<br />
Korte videregående uddannelser 811 793 873 855 820 826 1 033 1 025<br />
Mellemlange videregående uddannelser 5 471 5 255 5 384 4 996 5 218 5 475 5 976 6 327<br />
Bachelor 6 208 6 179 6 587 7 031 7 572 7 982 8 518 8 806<br />
Lange videregående uddannelser 1 674 1 439 1 133 745 572 600 724 982<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/afgang21<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 73
Uddannelse<br />
Tabel 69 Befolkningens højeste fuldførte almene uddannelse. 2011<br />
Alder<br />
1. januar 2011<br />
1. -6. klassetrin<br />
eller uoplyst<br />
7. -10.<br />
klassetrin<br />
Gymnasium,<br />
hf og<br />
studenterkursus<br />
Hhx, htx og<br />
adgangs eksamen<br />
til ingeniørudd.<br />
I alt<br />
I alt 209 693 2 512 752 919 325 308 787 3 950 557<br />
15-24 år 35 373 484 096 127 258 47 198 693 925<br />
25-29 år 38 044 128 379 97 061 48 064 311 548<br />
30-39 år 47 375 338 847 233 050 113 109 732 381<br />
40-49 år 39 058 480 337 219 046 74 769 813 210<br />
50-59 år 32 663 504 910 158 787 20 408 716 768<br />
60-69 år 17 180 576 183 84 123 5 239 682 725<br />
Mænd 106 759 1 341 866 379 314 158 527 1 986 466<br />
15-24 år 17 155 264 050 47 004 26 615 354 824<br />
25-29 år 18 563 77 786 35 030 25 169 156 548<br />
30-39 år 24 239 200 155 88 117 54 690 367 201<br />
40-49 år 20 913 265 434 89 964 35 378 411 689<br />
50-59 år 17 596 254 882 74 031 12 854 359 363<br />
60-69 år 8 293 279 559 45 168 3 821 336 841<br />
Kvinder 102 934 1 170 886 540 011 150 260 1 964 091<br />
15-24 år 18 218 220 046 80 254 20 583 339 101<br />
25-29 år 19 481 50 593 62 031 22 895 155 000<br />
30-39 år 23 136 138 692 144 933 58 419 365 180<br />
40-49 år 18 145 214 903 129 082 39 391 401 521<br />
50-59 år 15 067 250 028 84 756 7 554 357 405<br />
60 -69 år 8 887 296 624 38 955 1 418 345 884<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/krhfu1<br />
Tabel 70 Højeste fuldførte uddannelse fordelt efter alder og køn. 2011<br />
Alder<br />
1. januar 2011<br />
Grundskole Gymnasiale Erhvervsfaglige<br />
Korte<br />
videregående<br />
Mellemlange<br />
videregående<br />
Bachelor<br />
Lange<br />
videregående/<br />
ph.d<br />
Uoplyst<br />
I alt<br />
pct.<br />
I alt 23,3 4,8 38,4 5,1 15,8 1,2 8,7 2,8 2 945 084<br />
30-39 år 16,1 6,6 34,6 6,4 16,3 2,6 12,9 4,6 732 381<br />
40-49 år 19,9 6,0 40,2 5,6 15,4 1,5 8,9 2,5 813 210<br />
50-59 år 26,3 4,0 38,3 4,5 17,0 0,5 7,2 2,2 716 768<br />
60-69 år 32,0 2,2 40,5 3,6 14,4 0,2 5,6 1,6 682 725<br />
Mænd 22,8 4,9 41,7 5,8 11,0 1,1 9,6 3,1 1 475 094<br />
30-39 år 18,3 6,7 37,9 7,2 10,1 2,3 12,5 5,1 367 201<br />
40-49 år 21,8 5,6 42,1 6,6 10,4 1,1 9,4 2,9 411 689<br />
50-59 år 24,1 4,5 43,4 5,1 11,1 0,6 8,6 2,6 359 363<br />
60-69 år 27,5 2,5 43,8 4,1 12,4 0,3 7,7 1,8 336 841<br />
Kvinder 23,8 4,7 35,0 4,3 20,6 1,4 7,8 2,4 1 469 990<br />
30-39 år 13,9 6,6 31,2 5,6 22,5 2,8 13,3 4,1 365 180<br />
40-49 år 18,0 6,4 38,2 4,6 20,4 1,9 8,3 2,1 401 521<br />
50-59 år 28,5 3,5 33,2 4,0 23,0 0,4 5,7 1,9 357 405<br />
60-69 år 36,3 1,8 37,3 3,0 16,4 0,2 3,5 1,5 345 884<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/krhfu1<br />
74 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Uddannelse<br />
Tabel 71 Højeste fuldførte uddannelse fordelt efter region. 2011<br />
30-69-årige<br />
Bopæl 1.1.2011<br />
Grundskole Gymnasiale<br />
Erhvervsfaglige<br />
Korte<br />
videregående<br />
Mellemlange<br />
videregående<br />
Bachelor<br />
Lange<br />
videregående/<br />
ph.d<br />
Uoplyst<br />
I alt<br />
Hele landet 686 220 140 807 1 130 880 149 196 464 833 36 292 255 684 81 172 2 945 084<br />
Region Hovedstaden 172 220 61 503 283 089 46 504 147 204 17 753 135 275 33 051 896 599<br />
København 51 816 23 582 64 836 12 669 44 519 8 535 52 071 15 599 273 627<br />
Frederiksberg 6 835 4 339 11 566 2 596 9 237 1 585 13 181 2 289 51 628<br />
Region Sjælland 115 041 17 471 194 397 22 567 66 349 3 386 23 912 9 435 452 558<br />
Region Syddanmark 163 190 23 236 263 190 31 992 100 742 5 591 31 895 15 909 635 745<br />
Region Midtjylland 153 363 28 314 261 941 34 600 105 838 7 120 48 290 15 423 654 889<br />
Region Nordjylland 82 406 10 283 128 263 13 533 44 700 2 442 16 312 7 354 305 293<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/krhfu1<br />
Tabel 72 Højeste fuldførte uddannelse, arbejdsmarkedsfordelt. 2010<br />
30-69-årige Under uddannelse Ikke under uddannelse I alt<br />
Beskæftiget Ledig Uden for<br />
arbejdsstyrken<br />
I alt 64 028 2 000 577 73 620 802 744 2 940 969<br />
Grundskole/uoplyst 11 429 384 016 23 516 361 187 780 148<br />
Gymnasial 10 386 96 336 3 738 29 271 139 731<br />
Erhvervsfaglig 16 730 810 205 30 836 275 628 1 133 399<br />
Videregående 25 483 710 020 15 530 136 658 887 691<br />
Mænd 25 948 1 044 349 46 515 357 381 1 474 193<br />
Grundskole/uoplyst 4 918 215 107 15 245 150 515 385 785<br />
Gymnasial 4 651 50 816 2 146 13 987 71 600<br />
Erhvervsfaglig 6 033 454 680 20 796 135 967 617 476<br />
Videregående 10 346 323 746 8 328 56 912 399 332<br />
Kvinder 38 080 956 228 27 105 445 363 1 466 776<br />
Grundskole/uoplyst 6 511 168 909 8 271 210 672 394 363<br />
Gymnasial 5 735 45 520 1 592 15 284 68 131<br />
Erhvervsfaglig 10 697 355 525 10 040 139 661 515 923<br />
Videregående 15 137 386 274 7 202 79 746 488 359<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/krhfu2<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 75
Uddannelse<br />
Tabel 73 Kursusdeltagere ved voksen- og efteruddannelse. Skoleåret 2009/2010<br />
Højeste fuldførte uddannelse<br />
Grundskole<br />
Gymnasiale<br />
Erhvervsfaglige<br />
Korte<br />
videregående<br />
Mellemlange<br />
videregående<br />
Bachelor<br />
Lange<br />
videregående<br />
Uoplyst<br />
I alt<br />
I alt 1 430 540 123 089 644 774 68 051 107 805 12 235 37 318 122 417 1 546 229<br />
Deltagelse i almene og<br />
forberedende kurser 158 403 28 719 52 352 5 465 12 363 1 019 5 325 70 469 334 115<br />
Grundskole 105 229 8 203 37 850 3 145 7 916 268 2 318 36 143 201 072<br />
Heraf: Almene voksenuddannelse 101 599 7 176 36 539 2 844 7 464 244 2 080 14 010 171 956<br />
Danskundervisning ved<br />
sprogcentre 3 630 1 027 1 311 301 452 24 238 22 133 29 116<br />
Forberedende uddannelser 2 859 4 186 1 026 616 967 268 1 393 30 496 41 811<br />
Heraf: Almene og erhvervsrettede<br />
forløb 2 319 3 454 457 49 263 52 42 2 239 8 875<br />
Danskundervisning ved<br />
sprogcentre 540 732 569 567 704 216 1 351 28 257 32 936<br />
Almengymnasial uddannelser 50 286 16 255 13 410 1 691 3 478 481 1 614 3 825 91 040<br />
Heraf: Hf 49 968 6 879 13 040 1 461 3 337 367 1 567 3 148 79 767<br />
Adgangskurser til videregående<br />
uddannelser 318 9 376 370 230 141 114 47 677 11 273<br />
Erhvervsgymnasial uddannelser 29 75 66 13 2 2 0 5 192<br />
Deltagelse i erhvervsrettede kurser 272 137 94 370 592 422 62 586 95 442 11 216 31 993 51 948 1 212 114<br />
Erhvervsfaglige praktik og hovedforløb 1 429 727 2 237 218 250 66 131 452 5 510<br />
Efteruddannelse af specialarbejdere og<br />
faglærte 266 738 82 344 572 644 52 911 52 022 7 910 16 643 45 965 1 097 177<br />
Heraf: Industri og metalindustri 43 802 8 753 96 510 7 701 4 981 648 1 939 8 337 172 671<br />
Handel, administration,<br />
kommunikation og ledelse 87 154 49 623 225 188 27 559 24 074 5 471 10 487 16 631 446 187<br />
Serviceerhverv 18 514 3 795 22 412 1 687 2 742 289 580 3 158 53 177<br />
Bygge/anlæg og industri 20 895 2 315 40 804 2 234 1 668 118 374 4 111 72 519<br />
Mejeri og Jordbruget 11 035 832 27 382 1 791 954 98 693 705 43 490<br />
Køkken, hotel, restaurant,<br />
bager, konditor og kødbranchen 12 052 4 289 14 108 1 234 2 710 261 472 2 836 37 962<br />
Transporterhverv 46 539 7 631 65 022 5 428 4 546 490 1 200 6 441 137 297<br />
Det pædagogiske område,<br />
social- og sundhedsområdet 10 810 1 799 39 455 1 148 8 137 212 321 1 306 63 188<br />
Øvrige kurser 15 937 3 307 41 763 4 129 2 210 323 577 2 440 70 686<br />
Korte videregående uddannelser 1 789 2 091 6 460 2 529 2 098 417 1 893 653 17 930<br />
Mellemlange videregående<br />
uddannelser 2 029 7 809 10 558 6 206 36 435 1 746 7 665 2 158 74 606<br />
Bachelor 56 677 181 174 636 414 1 374 494 4 006<br />
Lange videregående uddannelser 96 722 342 548 4 001 663 4 287 2 226 12 885<br />
1 Omfatter kun afsluttede kurser, der er offentligt finansieret, styret og tilrettelagt, herunder åben<br />
uddannelse.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/veu107<br />
76 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Kultur og kirke<br />
1<br />
Museer og kulturarv<br />
13,3 mio. museumsbesøg<br />
De danske museer havde i alt 13,3 mio. besøg i 2011. Ud af de 281 museer, der<br />
indgår i statistikken, var 147 statsejede eller statsstøttede. De statsejede eller statsstøttede<br />
museer havde 10,4 mio. besøgende i 2011, svarende til 78 pct. af det samlede<br />
antal besøg ved museerne i 2011. I 2011 havde de zoologiske anlæg og botaniske<br />
haver samt akvarier i alt 4,4 mio. besøg.<br />
Markant flere besøgende på ARoS<br />
Selvom Louisiana med 629.000 besøgende i 2011 fortsat er det mest besøgte museum i<br />
Danmark, så haler ARoS Aarhus Kunstmuseum kraftigt ind. Med en stigning i besøgstallet<br />
på 136 pct. fra 2010 til 2011 er ARoS den absolutte højdespringer blandt<br />
de ti største museer. Med 523.000 besøgende ligger ARoS nu helt oppe på en anden<br />
plads. Den store stigning skyldes dels en Jorn-udstilling, dels åbningen af Your Rainbow<br />
Panorama.<br />
Figur 1<br />
De ti mest besøgte museer<br />
Louisiana<br />
ARoS Aarhus Kunstmuseum<br />
Ny Carlsberg Glyptotek<br />
Nationalmuseet, Prinsens Palais<br />
Experimentarium<br />
Den Gamle By<br />
Statens Museum for Kunst<br />
Frilandsmuseet<br />
Rosenborgsamlingen<br />
Post & Tele Museum<br />
www.statistikbanken.dk/mus<br />
2011<br />
2010<br />
0 100 200 300 400 500 600 700<br />
Tusinde besøg<br />
2<br />
Biblioteker, film og medier<br />
Danskerne er fortsat ivrige boglånere<br />
Folkebibliotekerne udlånte 31 mio. bøger i 2010. Det svarer til, at hver dansker<br />
låner seks bøger om året på et af landets folkebiblioteker. I tre ud af fire tilfælde er<br />
det enten bøger (68 pct.) eller tidsskrifter (3 pct.), som udlånes. De øvrige materialer<br />
fordeler sig på musik (11 pct.), film (10 pct.), lydbøger (3 pct.), multimedier<br />
mv. (3 pct.) og andre materialer (1 pct.).<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 77
Kultur og kirke<br />
Figur 2 Folkebibliotekernes udlån. 2010<br />
Bøger, 67,5 pct.<br />
Lydbøger, 3,4 pct.<br />
Musik, 11,0 pct.<br />
Film, 9,8 pct.<br />
Multimedier, 2,8 pct.<br />
Tidsskrifter, 4,4 pct.<br />
Andre materialer 1,1 pct.<br />
Figur 3<br />
Dagligt oplag<br />
2.000<br />
1.500<br />
1.000<br />
500<br />
Tusinde<br />
Gratisaviser<br />
Regionale dagblade<br />
Landsdækkende<br />
dagblade<br />
0<br />
2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/dagblad<br />
www.statistikbanken.dk/bib1<br />
Dagbladenes oplagstal<br />
Dagbladenes søndagsoplag er faldet med 5,0 pct. fra 877.000 i 2010 til 833.000 i<br />
2011. Samme tendens gælder hverdagsoplaget, der sammenlagt er faldet med 4,7<br />
pct. fra et oplag på 1.471.000 til 1.402.000. Faldet fortsætter tendensen, som man<br />
har set igennem flere år.<br />
Lille tilbagegang i biografernes billetsalg<br />
Det samlede billetsalg faldt med 4 pct. fra 2010 til 2011 og endte på godt 12 mio.<br />
solgte billetter. Amerikanske film havde en tilbagegang på 759.000 billetter eller<br />
en 9,8 pct. i forhold til 2010, mens danske film havde en fremgang på 17 pct. De<br />
tre mest sete film i 2011 var Harry Potter og Dødsregalierne – del 2, Dirch og Klassefesten.<br />
Danske film havde en andel på 27 pct. af samtlige solgte billetter i 2011. Det<br />
er en stigning på 5 procentpoint i forhold til året før. Den mest populære danske<br />
film var Dirch, der solgte 471.819 billetter i 2011.<br />
Figur 4<br />
Biografernes billetsalg<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
Mio.<br />
Danske film Europæiske film Amerikanske film Øvrige film<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.dst.dk/bio<br />
3 timer og 18 minutter bruger vi dagligt på at se tv<br />
97 ud af 100 husstande i Danmark har tv og langt de fleste husstande har adgang<br />
til DR1 og TV2. Herudover har danskerne i dag adgang til en lang række betalingskanaler.<br />
Danskerne så i gennemsnit tv i 3 timer og 18 minutter dagligt i 2011, hvilket<br />
er en stigning på 7 minutter i forhold til 2010.<br />
78 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Vi ser meget underholdning i fjernsynet<br />
Musik, underholdning og dramatik er på skærmen i næsten halvdelen af den tid vi<br />
bruger på at se tv. En fjerdedel af tiden ser vi nyheder mv., mens 15 pct. af tiden<br />
bliver brugt på at se programmer inden for undervisning, oplysning og kultur.<br />
Sport fylder 8 pct., mens regionale tv-udsendelser fylder blot 3 pct. af seertiden.<br />
Figur 5 Tv-forbrug efter programtyper. 2011<br />
Nyheder, aktualitet og debat, 26 pct.<br />
Undervisning, oplysning og kultur, 15 pct.<br />
Musik, underholdning og dramatik, 48 pct.<br />
Sport, 8 pct.<br />
Regional tv, 3 pct.<br />
Tabel 90<br />
3<br />
Musik, scenekunst, idræt og fritid<br />
Lidt færre besøgte teatrene<br />
Der var i alt 2,8 mio. tilskuere til teaterforestillinger i sæsonen 2010/2011, hvilket<br />
er 19.000 færre end i den foregående sæson, svarende til et fald på 0,7 pct. Faldet<br />
skete på trods af, at der var 3 pct. flere forestillinger i 2010/2011 end i 2009/2010.<br />
Til gengæld var der flere tilskuere pr. opførelse, idet der i gennemsnit var 180 tilskuere<br />
pr. opførelse i sæsonen 2010/2011 mod 174 i 2009/2010. Dermed var der<br />
en stigning på 3 pct. i forhold til sæsonen 2009/2010.<br />
Figur 6<br />
Tilskuere ved danske teatre<br />
3,5<br />
Mio.<br />
3,0<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
2002/2003 2003/2004 2004/2005 2005/2006 2006/2007 2007/2008 2008/2009 2009/2010 2010/2011<br />
www.statistikbanken.dk/teat1, teat2 og teat3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 79
Kultur og kirke<br />
Fodbold er Danmarks nationalsport<br />
Målt på antal medlemmer er fodbold danskernes foretrukne idrætsgren og Dansk<br />
boldspilunion (DBU) oplevede en medlemsfremgang på 4 pct. fra 2010 til 2011.<br />
Danskerne har også i stor stil kastet sig over golfspillet, og golfklubberne har oplevet<br />
et støt stigende medlemstal i løbet af de sidste ti år. I 2011 var der dog et mindre<br />
fald i golfklubbernes medlemstal.<br />
Figur 7<br />
Idrætsorganisationers medlemstal<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
Tusinder<br />
Fodbold<br />
200<br />
150<br />
100<br />
Svømning<br />
Gymnastik<br />
Golf<br />
Håndbold<br />
50<br />
Tennis<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/medlem<br />
4<br />
Anden kulturel aktivitet<br />
Radio og tv får mest støtte<br />
I 2011 gik den største andel af de offentlige kulturbevillinger til radio og tv, nemlig 21<br />
pct. På andenpladsen med 19 pct. lå biblioteker, mens idræt fik 17 pct. af de samlede<br />
bevillinger. For idræts vedkommende faldt andelen i forhold til 2009, hvor 21 pct. af<br />
de offentlige bevillinger gik til idrætsformål. Scenekunst, museer og musik lå på mellem<br />
6 og 8 pct. af kulturbevillingerne.<br />
Figur 8 Samlede offentlige kulturbevillinger. 2011<br />
Scenekunst, 8 pct.<br />
Musik, 6 pct.<br />
Radio og tv, 21 pct.<br />
Biblioteker, 19 pct.<br />
Museer, 7 pct.<br />
Idræt, 17 pct.<br />
Øvrige, 22 pct.<br />
www.statistikbanken.dk/bevil02<br />
80 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Uændrede offentlige kulturbevillinger<br />
De offentlige kulturbevillinger var i 2011 på lidt over 20 mia. kr. Det samme gjaldt i<br />
2010, og billedet var stort set det samme i de foregående år. I 2011 fordelte bevillingerne<br />
sig på 56 pct. statslige og 44 pct. kommunale midler. Langt de fleste statslige<br />
midler kommer fra finanslovbevillinger (6,1 mia. kr. i 2011), mens licenspenge bidrog<br />
med 4,1 mia. kr. og tipsmidler med 1,1 mia. kr.<br />
5<br />
Kirke<br />
Færre er medlem af folkekirken<br />
Flere og flere vælger at stå uden for folkekirken. Andelen af befolkningen, som er medlem<br />
af folkekirken udgjorde 79,8 pct. 1. januar <strong>2012</strong>. Andelen udviser en faldende<br />
tendens og udgjorde 80,4 i 2011. For ti år siden var andelen oppe på 84,3 pct.<br />
Størst tilslutning til folkekirken i Vestjylland<br />
Andelen af medlemmer af folkekirken varierer meget landsdelene imellem. Landsdelen<br />
med den højeste medlemsskabsandel er Vestjylland efterfulgt af Nordjylland og<br />
Sydjylland. Landsdelen med den mindste medlemsskabsandel er Københavns by efterfulgt<br />
af Københavns omegn og Nordsjælland.<br />
Figur 9 Medlemskab af folkekirken. 1. januar <strong>2012</strong><br />
Medlem af Folkekirken<br />
Ikke medlem af Folkekirken<br />
Hele landet<br />
Vestjylland<br />
Nordjylland<br />
Sydjylland<br />
Bornholm<br />
Vest- og Sydsjælland<br />
Fyn<br />
Østjylland<br />
Østsjælland<br />
Nordsjælland<br />
Københavns omegn<br />
Københavns by<br />
www.statistikbanken.dk/km55<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
Pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 81
Kultur og kirke<br />
Tabel 74 Rigsarkivet og landsarkiverne. 2011<br />
Total hyldekapacitet<br />
Samlingerne<br />
Omfang<br />
ultimo året<br />
Modtagne<br />
bøger mv.<br />
i antal<br />
hyldemeter<br />
Læsesalene<br />
Besøg<br />
Ekspederede<br />
enheder<br />
Fjernlån<br />
ekspederede<br />
enheder<br />
Personale<br />
aflønnet<br />
af egne<br />
budgetter<br />
tusinde meter meter tusinde antal<br />
Arkiverne i alt 762 426 12 360 39 133 16 641 194<br />
Rigsarkivet 538 204 6 295 12 52 5 453 94<br />
Landsarkivet i:<br />
København 50 50 640 12 23 1 828 12<br />
Odense 24 20 804 5 7 1 474 12<br />
Viborg 63 74 3 089 7 39 5 895 43<br />
Aabenraa 17 21 1 174 1 5 1 036 8<br />
Erhvervsarkivet 70 57 358 2 7 955 14<br />
Dansk Data Arkiv - - - - - - 11<br />
Kilde: Rigsarkivet<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.sa.dk<br />
Tabel 75<br />
Zoologiske og botaniske haver mv.<br />
2010 2011<br />
Antal 25 28<br />
tusinde<br />
Besøg i alt 4 017 4 404<br />
Heraf:<br />
Københavns Zoo 1 056 1 152<br />
Odense Zoo 349 406<br />
Aalborg Zoo 326 377<br />
Givskud Zoo 280 327<br />
Randers Regnskov 285 291<br />
Jesperhus Resort 220 215<br />
Knuthenborg Safaripark 202 202<br />
Nordsømuseet 187 186<br />
Ree Park - Ebeltoft Safari Gravlev 145 173<br />
Jyllands Park Zoo 165 166<br />
Kattegatcentret 151 145<br />
Danmarks Akvarium 132 142<br />
AQUA Silkeborg 102 110<br />
Den Geografiske Have 60 59<br />
Fjord- og bæltcentret i Kerteminde 53 53<br />
Øresundsakvariet 47 53<br />
Skandinavisk Dyrepark, Nødager 52 53<br />
Odsherred Zoo - Dyrepark 50 50<br />
Skærup Zoo 35 35<br />
Anm.: Besøgstallene i tabellen omfatter kun zoologiske og botaniske haver mv., for hvilke besøgstal er<br />
oplyst begge år og havde mere end 30.000 besøgende. Besøgstallene i alt omfatter alle zoologiske og<br />
botaniske haver mv.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/mus<br />
82 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 76<br />
Besøg på museer<br />
2010 2011 2010 2011<br />
Antal museer i alt 267 281 Nationalmuseet, Frøslevlejrens museum 46 48<br />
Kulturhistoriske museer 175 183 Lemvig Museum 53 46<br />
Kunstmuseer 57 58 Handels- og Søfartsmuseet Kronborg 41 44<br />
Naturvidenskabelige museer 5 4 Industrimuseet, Horsens 36 41<br />
Andre museer 30 36 Bork Vikingehavn 48 41<br />
Koldkrigsmuseum Stevnsfort 38 40<br />
Antal Besøg (tusinde)<br />
a. Kulturhistoriske museer i alt 6 763 6 912 b. Kunstmuseer i alt 3 039 3 464<br />
Heraf:<br />
Heraf:<br />
Nationalmuseet, Prinsens Palais 434 413 Louisiana Museum for Moderne Kunst 558 629<br />
Den Gamle By 312 360 Aros, Aarhus Kunstmuseum 222 523<br />
Nationalmuseet, Frilandsmuseet 319 303 Ny Carlsberg Glyptotek 356 421<br />
Rosenborgsamlingen 238 243 Statens Museum for Kunst 448 348<br />
Post & Tele Museum 153 224 Arken Museum for Moderne Kunst 120 182<br />
Egeskov Slot 201 217 Skagens museum 103 118<br />
Kronborg Slot 195 204 Ordrupgaard 60 64<br />
Frederiksborg Slot 175 189 Designmuseum Danmark 66 63<br />
Moesgård Museum 128 125 Kunstmuseet Trapholt 63 61<br />
Fregatten Jylland 125 117 Kunsten Museum of Modern art Aalborg 66 61<br />
Vikingeskibsmuseet 111 115 Thorvaldsens museum 53 56<br />
Museet på Koldinghus 115 113 Randers kunstmuseum 51 53<br />
Danmarks Jernbanemuseum 91 104 KØS Museum for Kunst i Det Offentlige Rum 30 52<br />
Dansk Landbrugsmuseum Gl. Estrup 87 101 Glasmuseet, Ebeltoft 53 47<br />
Gammel Estrup Herregårdsmuseet 87 101 Vejle Kunstmuseum 17 44<br />
Danfoss Universe A/S 105 99 Johannes Larsen Museet 53 42<br />
Den Fynske Landsby 85 91 Naturama 73 75<br />
Marstal Søfartsmuseum 85 91 Naturhistorisk Museum 51 50<br />
H.C. Andersens Hus 87 87<br />
Arbejdermuseet i København 101 77 c. Naturhistoriske museer i alt 270 308<br />
Nationalmuseet, Frihedsmuseet 64 73 Heraf:<br />
Øhavsmuseet 83 71 Naturama 73 75<br />
Hjerl Hedes Frilandsmuseum 72 70 Naturhistorisk Museum 51 50<br />
Valdemars Slot, Herregårdsmuseum 71 68<br />
Gavnø Slot 62 67 d. Andre museer i alt 1 959 2 573<br />
Amalienborg Museet Christian VIII's Palæ 87 67 Heraf:<br />
Esrum Kloster og Møllegård 48 64 Eksperimentarium 286 379<br />
Andelslandsbyen Nyvang 54 61 Carlsberg Besøgscenter 158 220<br />
Ruinerne under Christiansborg 34 57 De Kongelige Repræsentationslokaler 117 142<br />
Museumscenter Hanstholm 56 56 Fiskeri- og Søfartsmuseet / Saltvandsakvariet 125 121<br />
Museum Østjylland, Randers 55 55 Det Danske Filminstitut/ Museum og Cinematek 117 107<br />
Københavns Museum 50 55 Guinness World Record Museum 77 80<br />
Museet Ribes Vikinger 62 53 Naturbornholm 60 63<br />
Tøjhusmuseet 43 53 H. C. Andersen Eventyrhuset 71 62<br />
Kulturhistorie Sønderborg Slot 55 52 Bornholms Middelaldercenter 59 62<br />
Nationalmuseet, Liselund Gl. Slot 49 51 Ripley's Believe it or not 66 61<br />
Historiecenter Dybbøl Banke 44 51 Sophienholm 51 60<br />
Det Kongelige Bibliotek Bog- og Fotomuseum 35 50 Det Mystiske Eksperimentarium 50 54<br />
Danmarks Tekniske museum 56 50<br />
Kroppedal Museum 37 48<br />
Møntergården 50 48 a-d. Besøgstal i alt 12 030 13 257<br />
Anm.: Besøgstallene for de enkelte museer i tabellen omfatter kun museer, for hvilke besøgstal er<br />
oplyst begge år. Besøgstallene for museumskategorierne omfatter alle museer. I tabellen er kun<br />
specificeret museer, som i 2011 havde mere end 40.000 besøgende.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/mus<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 83
Kultur og kirke<br />
Tabel 77<br />
Folkebiblioteker, nøgletal<br />
2009 2010<br />
I alt 48 383 757 45 996 736<br />
Bøger 32 269 354 31 046 855<br />
Lydbøger 1 580 818 1 558 455<br />
Musikoptagelser 5 858 059 5 044 372<br />
Levende billeder 4 606 516 4 492 835<br />
Multimediematerialer 1 458 849 1 291 657<br />
Andre materialer 544 900 527 518<br />
Seriepublikationer 2 065 261 2 035 044<br />
I alt 24 045 005 23 160 000<br />
Bøger 19 668 547 18 884 295<br />
Lydbøger 510 295 468 782<br />
Musikoptagelser 2 761 562 2 724 160<br />
Levende billeder 477 644 490 053<br />
Multimediematerialer 220 728 218 549<br />
Andre materialer 281 031 261 457<br />
udlån<br />
bestand<br />
abonnementer<br />
Seriepublikationer 125 198 112 704<br />
download<br />
Brug af elektroniske ressourcer 7 332 251 11 394 197<br />
tusinde koner<br />
Materialeudgifter 368 044 354 495<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bib1<br />
Tabel 78<br />
Folkebiblioteker fordelt efter aktivitet<br />
2009 2010<br />
Hovedbiblioteker 97 97<br />
Filialer 369 353<br />
Bogbusser 33 32<br />
Servicepunkter 40 43<br />
Hovedbibliotekets åbningstimer pr. uge 4 152 4 198<br />
Filialers åbningstimer pr. uge (sum) 8 912 11 566<br />
Bogbussers åbningstimer pr. uge 664 651<br />
Aktive lånere 1 763 127 1 726 518<br />
Aktive lånere fra bibliotekskommune 1 536 651 1 513 870<br />
Aktive lånere fra andre kommuner 226 476 212 648<br />
Besøgstal 36 048 125 36 124 933<br />
Besøg på website 21 958 608 22 752 141<br />
Sidevisninger på website 174 141 565 175 745 795<br />
Arbejdsstationer til publikum 4 971 5 050<br />
Arbejdsstationer til publikum med internet 4 574 4 802<br />
Antal biblioteksbetjente institutioner 16 096 15 114<br />
Bibliotekarer, årsværk 2 203 2 112<br />
Øvrigt akademisk personale, årsværk 133 177<br />
Assistenter, årsværk 1 868 1 790<br />
Øvrigt personale, årsværk 394 425<br />
antal<br />
timer<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bib2<br />
84 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 79<br />
Forskningsbiblioteker<br />
2009 2010<br />
Hovedbibliotek, åbningstimer pr. uge . . 1 343<br />
Filialernes samlede åbningstid, timer pr. uge . . 1 530<br />
Siddepladser med bordplads 7 918 8 529<br />
Publikumsareal, netto 82 424 86 293<br />
Lukket magasinareal, netto 75 531 75 593<br />
Samlet bygningsareal, netto 199 863 204 405<br />
Arbejdsstationer til publikumsbrug 1 484 1 496<br />
Besøg på website 10 229 921 8 793 617<br />
Sidevisninger på website 135 204 336 90 262 391<br />
Aktive lånere 244 598 254 089<br />
Besøg 3 849 887 4 261 225<br />
Låneforespørgsler . . 627 129<br />
Referencespørgsmål . . 216 191<br />
Udstillinger 113 206<br />
Arrangementer 161 172<br />
Afviklede lektioner til brugerundervisning 7 692 8 617<br />
Fremmødte deltagere til brugerundervisning 71 435 79 953<br />
Personale i alt 1 362 1 366<br />
Forskningsbibliotekarer 151 153<br />
Bibliotekarer 461 457<br />
Assistenter mv. 371 370<br />
Øvrigt akademisk uddannet personale 161 176<br />
Øvrige personale 219 210<br />
Personale, heraf i beskæftigelsesordning mv. 77 70<br />
timer<br />
kvm.<br />
antal<br />
årsværk<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/forsk1<br />
Tabel 80<br />
Dagblade<br />
Antal dagblade<br />
Oplag<br />
Hverdage 1 Søndage Hverdage Søndage<br />
2009 2010 2011 2009 2010 2011 2009 2010 2011 2009 2010 2011<br />
Dagblade i alt 2 37 35 33 10 11 11 1 660 1 471 1 402 931 877 833<br />
Efter oplag pr. nummer:<br />
Under 10 000 10 8 8 - - - 63 49 52 - - -<br />
10 000-19 999 10 11 9 - 1 1 150 152 122 - 13 13<br />
20 000-29 999 4 3 3 - 1 1 98 71 69 - 28 25<br />
30 000-49 999 1 2 2 1 - - 44 89 85 31 - -<br />
50 000-99 999 6 5 7 4 5 6 404 331 511 253 336 418<br />
100 000 + 6 6 4 5 4 3 900 779 563 648 499 378<br />
tusinde<br />
1 Inklusive gratisaviserne 24timer, Urban og MetroExpress. 2 Gennemsnitlige oplag (blade pr. dag)<br />
målt i 1. halvår 2011.<br />
Kilde: Dansk oplagsbulletin 2011<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/dagblad<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 85
Kultur og kirke<br />
Tabel 81<br />
De 20 største dagblade<br />
Hverdage 2<br />
Oplag 1<br />
Søndage<br />
2010 2011 2010 2011<br />
MetroXpress 199 201 • •<br />
24Timer 138 154 • •<br />
Urban 127 93 • •<br />
Jyllands-Posten 112 104 147 135<br />
Politiken 103 99 128 125<br />
Berlingske 101 101 121 118<br />
Ekstra Bladet 74 67 103 94<br />
Børsen 73 73 • •<br />
B.T. 68 67 95 89<br />
JydskeVestkysten 63 60 70 67<br />
Nordjyske Stiftstidende 52 52 60 57<br />
Fyens Stiftstidende 47 46 57 53<br />
Frederiksborg Amts Avis 41 39 • •<br />
Kristeligt Dagblad 27 27 • •<br />
Information 22 22 • •<br />
Aarhus Stiftstidende 22 20 28 25<br />
Lolland-Falsters Folketidende 18 17 • •<br />
Vejle Amts Folkeblad/Fredericia Dagblad 18 16 • •<br />
Sjællandske 17 16 • •<br />
Horsens Folkeblad 14 14 • •<br />
tusinde<br />
1 Gennemsnitlige oplag (blade pr. dag) målt i første halvår. 2 Inklusive gratisaviserne 24timer,<br />
MetroXpress og Urban.<br />
Kilde: Dansk oplagsbulletin 2011<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/dagblad1<br />
Tabel 82<br />
Forbrugerbetalte magasiner<br />
Oplag<br />
2009 2010 2011<br />
Billed Bladet 193 186 172<br />
Familie Journalen 185 183 172<br />
Se & Hør 169 159 148<br />
Ude og Hjemme 158 143 132<br />
Hjemmet 143 132 124<br />
Her og Nu 108 106 98<br />
Bo Bedre 80 78 79<br />
Ugebladet Søndag 83 81 78<br />
Alt for damerne 66 61 58<br />
Femina 61 63 54<br />
Illustreret Videnskab 65 54 53<br />
Kig Ind 60 53 43<br />
M! 46 45 42<br />
Costume 43 41 41<br />
I Form 57 39 41<br />
Woman 50 48 41<br />
Vi Unge 43 40 36<br />
Anders And & Co. 48 39 35<br />
Hendes Verden 40 39 35<br />
Isabellas 44 44 35<br />
Anm.: I tabellen er medtaget større forbrugerbetalte magasiner, der er oplagskontrollerede. Kilde: Dansk oplagsbulletin 2011<br />
tusinde<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/magasin<br />
86 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 83<br />
De mest sete biograffilm<br />
1976-2011 2011<br />
Premiere<br />
uge-år<br />
Filmtitel<br />
Antal<br />
solgte<br />
billetter<br />
Premiere<br />
uge-år<br />
Filmtitel<br />
Antal<br />
solgte<br />
billetter<br />
tusinde<br />
1 04-1998 Titanic 1 364 1 28-2011 Harry Potter og dødsregalierne – del 2 652<br />
2 51-2001 Ringenes Herre – Eventyret om ringen 1 331 2 34-2011 Dirch 1 472<br />
3 40-1976 Olsen banden ser rødt 1 1 201 3 41-2011 Klassefesten 1 462<br />
4 51-2003 Ringenes Herre – Kongen vender tilbage 1 167 4 43-2011 Tintin: Enhjørningens hemmelighed 439<br />
5 51-2009 Avatar 1 158 5 20-2011 Pirates of the Carribbean: I ukendt farvand 409<br />
6 51-2002 Ringenes Herre – De to tårne 1 123 6 40-2011 Far til fire - tilbage til naturen 1 386<br />
7 11-1976 Gøgereden 1 120 7 06-2011 Alle for én 1 368<br />
8 39-1977 Olsen banden deruda’ 1 1 045 8 05-2011 To på flugt – et hårrejsende eventyr 348<br />
9 51-1982 E.T. 1 019 9 31-2011 Biler 2 301<br />
10 37-1978 Grease 1 006 10 31-2011 Kung Fu Panda 2 289<br />
1 Danske film. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
tusinde<br />
www.dst.dk/bio<br />
Tabel 84 Film fordelt efter nationalitet. 2011<br />
Antal<br />
foreviste spillefilm<br />
Antal<br />
solgte billetter<br />
Entréindtægt<br />
i alt<br />
Filmleje<br />
Filmlejei pct. af<br />
entréindtægt<br />
tusinde tusinde kr. pct.<br />
Biografforeviste spillefilm i alt 656 12 433 749 802 323 413 43<br />
Dansk 110 3 363 186 459 80 284 43<br />
Udenlandsk i alt 546 9 071 563 343 243 129 43<br />
Heraf Europæiske 224 1 899 114 928 50 135 44<br />
Amerikanske 259 6 985 439 519 189 532 43<br />
Øvrige og uoplyste 63 186 8 897 3 462 39<br />
Biografforeviste spillefilm i 2010 641 12 952 795 677 353 812 44<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/1982<br />
Tabel 85 Film fordelt efter premieretidspunkt. 2011<br />
Antal<br />
foreviste spillefilm<br />
Antal<br />
solgte billetter<br />
Entréindtægt<br />
i alt<br />
Filmleje i pct. af<br />
entréindtægt<br />
tusinde tusinde kr. pct.<br />
Biografforeviste spillefilm i alt 656 12 433 749 802 43<br />
Premieretidspunkt:<br />
2011 256 11 484 695 832 43<br />
2010 130 886 51 560 39<br />
2009 56 19 635 38<br />
2008 28 3 107 43<br />
2007 28 5 223 37<br />
2006 22 2 59 45<br />
2001-2005 71 14 440 42<br />
1996-2000 17 2 81 38<br />
1991-1995 5 2 115 32<br />
1986-1990 4 1 17 42<br />
1981-1985 4 0 15 48<br />
1971-1980 9 5 182 35<br />
1961-1970 10 1 36 59<br />
1951-1960 9 1 58 41<br />
Før 1951 0 0 0 0<br />
Uoplyst 7 8 442 47<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/1982<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 87
Kultur og kirke<br />
Tabel 86<br />
Biografer<br />
2009 2010 2011<br />
Biografernes antal ultimo året<br />
Antal biografer 163 161 161<br />
Antal faste siddepladser (tusinde) 58 57 57<br />
Biografernes virksomhed<br />
Antal solgte billetter (tusinde stk.) 14 082 12 952 12 433<br />
Entréindtægt ekskl. moms (mio. kr.) 837 796 750<br />
Filmleje (mio. kr.) 376 354 323<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/1982<br />
Tabel 87 Oversatte bøger. 2011<br />
Svensk Norsk Nordiski<br />
øvrigt<br />
Originalsprog<br />
Engelsk/<br />
amerikansk<br />
Tysk Fransk Russisk Andre<br />
sprog<br />
Oversatte<br />
titler<br />
til dansk<br />
i alt<br />
antal titler<br />
Oversatte titler i alt 318 169 20 1 294 231 139 4 202 2 377<br />
Skønlitteratur 235 104 17 858 138 101 4 177 1 634<br />
Faglitteratur 83 65 3 436 93 38 - 25 743<br />
Kilde: Dansk Bibliotekscenter<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Tabel 88 Udkomne bøger. 2011<br />
Bøger og småtryk<br />
Efter art Efter udgave I alt Heraf<br />
Decimalklassedeling<br />
Småtryk<br />
(17-48 sider)<br />
Bøger<br />
(o. 48 sider)<br />
Førsteudgaver<br />
Reviderede<br />
udgaver<br />
Skolebøger<br />
1<br />
Børnebøger<br />
antal titler<br />
Titler i alt 3 125 9 734 10 782 2 077 12 859 904 1 718<br />
Skønlitteratur i alt 82-88 1 125 2 600 3 048 677 3 725 432 1 451<br />
Romaner og noveller 40 1 468 1 015 493 1 508 52 1 324<br />
Skuespil 2 25 26 1 27 - 5<br />
Digte 64 198 250 12 262 1 44<br />
Humor, tegneserier mv. 17 78 90 5 95 - 78<br />
Børne- og ungdomsbøger 1 002 831 1 667 166 1 833 379 •<br />
Faglitteratur i alt 00-81,89-99 2 000 7 134 7 734 1 400 9 134 472 267<br />
Almindelige skrifter 00-07 40 137 169 8 177 7 3<br />
Filosofi 10-19 47 323 290 80 370 17 2<br />
Religion 20-29 57 233 258 32 290 23 16<br />
Samfundsvidenskab 30-39, 59 504 1 558 1 606 456 2 062 73 24<br />
Geografi og rejser 40-49 103 336 338 101 439 17 3<br />
Naturvidenskab 50-58 172 414 518 68 586 125 62<br />
Anvendt videnskab 60-69 642 2 201 2 425 418 2 843 32 79<br />
Kunst, spil og sport 70-79 252 708 885 75 960 28 57<br />
Litteraturhistorie, sprog 80-81,89 49 261 250 60 310 108 5<br />
Historie 90-99 134 963 995 102 1 097 42 16<br />
1 Herunder ikke medregnet lærebøger for højere læreanstalter, videregående undervisning,<br />
voksenundervisning og selvstudium.<br />
Kilde: Dansk Bibliotekscenter<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
88 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 89<br />
Radioudsendelser, DR<br />
2009 2010<br />
Analog Digital Analog Digital<br />
Programmer efter indhold 54 258 221 460 54 162 184 151<br />
Nyheder 4 692 10 147 4 712 10 122<br />
Aktualitet og debat 23 472 1 412 23 584 1 139<br />
Oplysning og kultur 4 224 1 321 4 036 1 685<br />
Dramatik/Fiktion 111 1 602 121 137<br />
Musik 14 722 199 822 15 630 163 777<br />
Underholdning 5 301 6 995 4 285 7 025<br />
Sport 797 7 910 7<br />
Undervisning - - - -<br />
Kor- og orkester virksomhed 112 1 122 3<br />
Præsentation og Service 827 153 762 256<br />
timer<br />
Kilde: Danmarks Radio<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Tabel 90<br />
Fjernsynsudsendelser, DR og TV2<br />
Danmarks Radio<br />
TV2<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Fjernsynsudsendelser i alt 22 201 32 811 12 918 12 576<br />
Landsprogrammer i alt 22 201 32 811 7 296 7 207<br />
Nyheder 9 689 9 655 799 719<br />
Aktualitet og debat 1 781 1 570 1 172 1 164<br />
Oplysning og kultur 3 720 7 645 456 417<br />
Undervisning 325 565 - 2<br />
Musik 766 1 052 11 20<br />
Underholdning 367 835 517 724<br />
Dansk dramatik 728 1 408 339 260<br />
Udenlandsk dramatik 4 147 8 605 3 234 2 852<br />
Sport 160 633 500 817<br />
Præsentation & service 518 842 268 232<br />
Regionaludsendelser i alt • • 4 182 4 031<br />
Reklamer • • 1 440 1 338<br />
Fordelt efter produktion 1<br />
Egen produktion 3 588 3 968 1 511 1 425<br />
Fremmed produktion 2 017 2 877 2 999 3 118<br />
Genudsendelser (inkl. snaprepriser) 16 596 25 966 2 786 2 664<br />
1 For TV2 ekskl. regionaludsendelser og reklamer. Kilde: Danmarks Radio og TV2<br />
timer<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 89
Kultur og kirke<br />
Tabel 91<br />
Husstandenes adgang til tv-stationer<br />
2010 2011<br />
Antal<br />
husstande<br />
Andel af<br />
husstande med tv<br />
Antal<br />
husstande<br />
Andel af<br />
husstande med tv<br />
tusinde pct. tusinde pct.<br />
Antal husstande i alt, 1. januar 2 573 • 2 584 •<br />
Heraf antal husstande med tv 2 496 100 2 497 100<br />
DR 1 2 486 100 2 481 99<br />
DR 2 2 468 99 2 461 99<br />
DR Update 1 490 60 1 684 67<br />
DR K 1 956 78 2 094 84<br />
DR HD 1 080 43 1 389 56<br />
DR Ramasjang 1 988 80 2 093 84<br />
TV2 2 479 99 2 477 99<br />
TV2 ZULU 1 766 71 1 715 69<br />
TV2 Charlie 1 753 70 1 725 69<br />
TV 2 Film 1 405 56 1 367 55<br />
TV2 Film HD . . . . 492 20<br />
TV 2 News 1 530 61 1 605 64<br />
TV 2 Sport 1 224 49 1 209 48<br />
TV 2 Sport HD 273 11 431 17<br />
TV3 1714 69 1669 67<br />
TV3+ 1556 62 1486 60<br />
TV3+ HD 279 11 516 21<br />
TV3 Puls 1123 45 1105 44<br />
Kanal 4 1 653 66 1 542 62<br />
Kanal 5 1 541 62 1 639 66<br />
Kanal 5 HD 275 11 530 21<br />
6eren 1 370 55 1 350 54<br />
6'eren HD . . . . 464 19<br />
Voice TV 873 35 840 34<br />
Discovery Channel 1 408 56 1 311 53<br />
Discovery World 429 17 406 16<br />
Discovery Science 278 11 236 10<br />
Animal Planet 1 353 54 1 299 52<br />
Cartoon Networks 1 120 45 1 080 43<br />
Boomerang 528 21 478 19<br />
MTV 1 260 51 1 200 48<br />
Nickelodeon 792 32 834 33<br />
VH-1 883 35 898 36<br />
TCM 1 016 41 872 35<br />
Disney Channel 1 194 48 1 115 45<br />
Playhouse Disney 365 15 . . . .<br />
Disney XD 662 27 660 26<br />
Eurosport 1 284 51 1 208 48<br />
Eurosport 2 472 19 530 21<br />
DK4 1 407 56 . . . .<br />
NRK 982 39 . . . .<br />
TV 2 Norge 746 30 . . . .<br />
Sverige 1 1 391 56 . . . .<br />
TV4 Sverige 1 144 45 1 048 42<br />
Kilde: TNS Gallup A/S, Annual survey 2010 og 2011<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
90 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 92 Seertid efter tv-kanaler og programtype. 2011<br />
Nyheder,<br />
aktualitet<br />
og debat<br />
Undervisning,<br />
oplysning og<br />
kultur<br />
Musik, underholdning<br />
og<br />
dramatik<br />
Sport<br />
Regional<br />
tv<br />
Seertid i alt 26 15 48 8 3<br />
DR 1 36 16 44 5 . .<br />
DR 2 22 40 36 2 . .<br />
DR Update 100 . . . . . . . .<br />
DR K 1 52 46 . . . .<br />
DR HD 1 32 63 4 . .<br />
DR Ramasjang . . 20 80 . . . .<br />
TV2 35 10 34 11 11<br />
TV2 ZULU . . 2 97 1 . .<br />
TV2 Charlie . . 2 97 . . . .<br />
TV2 Film . . . . 100 . . . .<br />
TV2 News 99 1 . . . . . .<br />
TV 2 Sport . . . . . . 100 . .<br />
TV3 . . 30 70 . . . .<br />
TV3+ . . 13 56 31 . .<br />
TV3 PULS . . 52 43 4 . .<br />
Kanal 4 5 30 66 . . . .<br />
Kanal 5 9 3 87 . . . .<br />
6eren 1 5 65 29 . .<br />
pct.<br />
Kilde: TNS Gallup og TV-meter årsrapport<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/for4213 og for4214<br />
Tabel 93<br />
DR og TV2, indtægter og udgifter<br />
Danmarks Radio<br />
TV2<br />
2008 2009 2010 2008 2009 2010<br />
Antal tilmeldte husstande i alt 2 352 2 417 2 418 2 352 2 417 2 418<br />
Antal licenser i alt 1 2 468 2 2 514 3 2 518 4 2 468 2 2 514 3 2 518 4<br />
Heraf: Medielicens 2 294 2 367 2 368 • • •<br />
Radiolicens 58 50 50 • • •<br />
Antal tilmeldte<br />
Erhverv/institutioner 116 97 100 • • •<br />
Årsregnskab<br />
Driftsindtægter 3 674 3 760 3 861 2 206 2 060 2 147<br />
Heraf: Licens 3 343 3 392 3 493 - - -<br />
Reklame, sponsor 2 4 4 1 597 1 219 1 318<br />
Andet 329 364 364 609 841 829<br />
Samlede udgifter 3 330 3 338 3 328 -1 945 -1 932 -1 974<br />
tusinde<br />
mio. kr.<br />
1 DR Licens- og Programservice opkræver den samlede licens, som bl.a. fordeles til DR,<br />
TV2/DANMARK, lokalradio- og tv m.fl. 2 1.6.2008. 3 31.12.2009. 4 31.12. 2010.<br />
Kilde: DR og TV2<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 91
Kultur og kirke<br />
Tabel 94<br />
Salg af musikmedier<br />
Salg<br />
Omsætning<br />
2010 2011 2010 2011<br />
antal<br />
tusinde kroner<br />
Total 1 281 196 853 454 036 742 452 010 412 204<br />
CD-albums 5 432 531 4 035 442 262 580 209 753<br />
LP (plader)/ MC (kassettebånd) 39 506 35 402 3 922 3 351<br />
DVD-audio 36 101 23 254 1 559 989<br />
CD-sets 2 606 097 464 790 46 837 31 659<br />
CD/sacd 183 111 16 9<br />
CD-maxi/ CD-single 46 533 1 714 705 84<br />
Digital albums 869 628 7 800 163 36 475 46 880<br />
Digital Track 13 458 541 24 131 675 43 595 53 471<br />
Digital andet 3 256 700 894 416 797 475 51 032 64 556<br />
Ringtunes single 394 786 494 751 1 357 851<br />
Mobil andet 3 611 149 251 965 3 893 601<br />
Andet 904 - 39 -<br />
Anm.: IFPI Danmarks medlemskreds består af både danske og udenlandske pladeselskaber, hvis<br />
omsætning udgør mere end 95 pct. af samtlige de musikudgivelser, der årligt sælges i Danmark.<br />
1 Inkl. Grønland og Færøerne. 2 Dobbeltalbums og lignende produkter, der indeholder mere end ét<br />
fonogram, men som fremtræder som ét produkt. 3 Størstedelen er abonnementssalg.<br />
Kilde: IFPI Danmark<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.ifpi.dk<br />
Tabel 95 Scenekunst. 2010/2011<br />
Antal af<br />
opførelser<br />
I alt<br />
Antal forestillinger<br />
Heraf<br />
danske<br />
Antal tilskuere<br />
Premiere i sæson I alt Solgte<br />
I alt Heraf<br />
danske<br />
billetter<br />
Statsstøttede teatre i alt 11 717 589 432 410 265 2 092 . . .<br />
Det Kongelige Teater i alt 625 38 14 24 12 416 374<br />
Skuespil 336 12 6 10 5 131 110<br />
Opera 116 10 1 7 4 139 129<br />
Ballet og dans 103 14 6 6 2 106 98<br />
Operette og musical 41 1 - - - 36 34<br />
Revy og kabaret 29 1 1 1 1 4 3<br />
Landsdelsscenerne i alt 1 852 78 40 75 36 514 460<br />
Københavns Teater 781 37 21 37 22 262 228<br />
Landsdelsscenerne i provinsen 1 071 41 19 38 14 252 232<br />
Øvrige statsstøttede teatre i alt 9 240 473 378 311 217 1 162 . . .<br />
folketeatret.dk/turne og Den Jyske<br />
Opera 337 13 7 13 5 124 . . .<br />
Små storbyteatre 2 622 100 77 90 61 308 . . .<br />
Egnsteatre 2 990 164 131 93 64 417 . . .<br />
Støtte ydet af Kunstrådet 3 291 196 163 115 87 313 . . .<br />
Ikke-statsstøttede teatre i alt 3 783 236 . . . . . . . . . 705 . . .<br />
Ballet og dans 474 25 . . . . . . . . . 64 . . .<br />
Performance 155 10 . . . . . . . . . 12 . . .<br />
Opera 25 6 . . . . . . . . . 6 . . .<br />
Operette og musical 384 7 . . . . . . . . . 283 . . .<br />
Skuespil 1 958 117 . . . . . . . . . 244 . . .<br />
Revy og kabaret 121 7 . . . . . . . . . 36 . . .<br />
Andet 666 64 . . . . . . . . . 59 . . .<br />
antal<br />
tusinde<br />
Anm.: Teatrenes virksomhed er ekskl. gæstespil. Opgørelsen vedrører sæsonen, der går fra 1. juli til<br />
30. juni.<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/teat1, teat2 og teat3<br />
92 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 96<br />
Ungdoms-, idræts- og friluftsorganisationer<br />
Antal medlemmer<br />
2010 2011<br />
tusinde<br />
Børne- og ungdomsorganisationer i alt 1 84 85<br />
Det Danske Spejderkorps 26 27<br />
Frivilligt Drenge- og Pige-Forbund, FDF 23 22<br />
De grønne pigespejdere 5 5<br />
KFUM-spejderne i Danmark 24 25<br />
Danske Baptisters Spejderkorps 1 1<br />
DUI - LEG og VIRKE 5 5<br />
Idrættens hovedorganisationer 2<br />
Dansk Idræts-Forbund 1 721 1 734<br />
Badminton 95 91<br />
Fodbold (DBU) 343 357<br />
Golf 158 157<br />
Gymnastik 125 130<br />
Håndbold 115 113<br />
Ridning 74 73<br />
Sejlsport 58 57<br />
Svømning 137 146<br />
Tennis 62 60<br />
Øvrige forbund 554 550<br />
Danske Gymnastik- & Idrætsforeninger 1 700 . . .<br />
Badminton 145 . . .<br />
De danske Skytteforeninger 141 . . .<br />
Fodbold 284 . . .<br />
Gymnastik 342 . . .<br />
Håndbold 117 . . .<br />
Svømning 166 . . .<br />
Tennis 55 . . .<br />
Øvrige idrætsgrene 340 . . .<br />
Børneidræt 8 . . .<br />
Motion og fritidsliv 78 . . .<br />
Efterskoler, ungdomsskoler mv. 24 . . .<br />
Dansk Firmaidrætsforbund 321 331<br />
Badminton 19 19<br />
Fodbold 32 32<br />
Håndbold 2 2<br />
Bowling 21 20<br />
Motionscenter 37 38<br />
Motionsgymnastik 11 11<br />
Motionsløb 29 29<br />
Øvrige idrætsgrene 170 180<br />
Friluftsorganisationer i øvrigt<br />
Dansk Camping Union 151 155<br />
Dansk Cyklist Forbund 17 17<br />
Danmarks Naturfredningsforening 132 133<br />
Danmarks Jægerforbund 95 95<br />
Det Danske Haveselskab 40 41<br />
1 Omfatter medlemmer af de uniformerede korps tilsluttet Børne- og Ungdomsorganisationernes<br />
Samråd. 2 DIF omfatter kun aktive medlemmer; de andre organisationer omfatter også passive<br />
medlemmer. Hvis en person samtidig dyrker flere idrætsgrene, vil den pågældende normalt blive talt<br />
med flere gange.<br />
Kilde: Organisationerne<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj 2013<br />
www.statistikbanken.dk/medlem<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 93
Kultur og kirke<br />
Tabel 97<br />
Tilskuertal til udvalgte sportsgrene<br />
Sæson 2009/2010 Sæson 2010/2011 Tilskuergennemsnit<br />
Tilskuere Kampe Tilskuergennemsnit<br />
pr. kamp<br />
Tilskuere Kampe Tilskuergennemsnit<br />
pr. kamp<br />
pr. kamp<br />
pct. udvikling<br />
Fodbold<br />
Superliagen – herrer 1 645 907 198 8 313 1 394 436 198 7 043 -15,3<br />
1. division – herrer 314 358 240 1 310 356 200 240 1 484 13,3<br />
2. division – herrer 123 430 480 257 138 013 480 288 11,8<br />
Håndbold<br />
Håndboldliga – herrer 279 025 217 1 286 456 038 226 2 018 56,9<br />
1. division– herrer 85 479 185 462 77 073 192 401 -13,1<br />
Håndboldliga – damer 169 979 167 1 018 162 659 165 986 -3,1<br />
1. division – damer 36 963 194 191 39 576 192 206 8,2<br />
Ishockey<br />
Al-Bank ligaen – herrer 209 703 162 1 294 202 956 156 1 301 0,5<br />
Play-off og slutspil – herrer 61 396 37 1 659 67 720 30 2 257 36,0<br />
Sæsonen totalt 1 – herrer 271 099 199 1 362 270 676 186 1 455 6,8<br />
Badminton 2<br />
<strong>Denmark</strong> Open 5 770 . . . . . . 9 500 . . . . . . . . .<br />
Copenhagen Masters 3 574 . . . . . . 3 876 . . . . . . . . .<br />
DM 4 226 . . . . . . 3 125 . . . . . . . . .<br />
Hold-finalen 2 165 . . . . . . 2 165 . . . . . . . . .<br />
Basketball<br />
Basketligaen – herrer 79 361 154 515 79 638 159 501 -2,8<br />
1 Pokalkampe er ikke inkluderet. 2 Kun større turneringer, både dame- og herrebadminton. Kilde: Dansk Boldspil-Union, Dansk Håndbold Forbund,<br />
Danmarks Ishockey Union, Danmarks Badminton Forbund,<br />
Danmarks Basketball-Forbund<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/sport1<br />
Tabel 98<br />
Reklameforbrug<br />
2008 2009 2010<br />
mio. kr. pct. mio. kr. pct. mio. kr. pct.<br />
Reklameforbrug i alt 27 633 100,0 24 303 100,0 24 694 100,0<br />
Pressens annonceomsætning i alt 7 936 28,7 6 168 25,4 5 874 23,8<br />
Dagblade 2 735 9,9 2 065 8,5 1 946 7,9<br />
Magasiner 437 1,6 328 1,3 333 1,3<br />
Fagblade mv. 999 3,6 742 3,1 707 2,9<br />
Distriktsblade 2 554 9,2 2 143 8,8 2 033 8,2<br />
Andet 1 211 4,4 890 3,7 855 3,5<br />
Andre reklameaktiviteter i alt 19 697 71,3 18 135 74,6 18 820 76,2<br />
Radio 250 0,9 217 0,9 232 0,9<br />
TV 2 431 8,8 2 059 8,5 2 256 9,1<br />
Biografer 60 0,2 53 0,2 59 0,2<br />
Tryksager 6 705 24,3 6 067 25,0 5 799 23,5<br />
Sportssponsorering 1 258 4,6 1 104 4,5 1 196 4,8<br />
Plakat- og trafikreklamer (udendørs) 516 1,9 491 2,0 499 2,0<br />
Internet 2 926 10,6 3 030 12,5 3 484 14,1<br />
Udstillinger og messer . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Reklameartikler 624 2,2 547 2,2 557 2,3<br />
Ufordelte adm.- og prod.omkostninger 4 927 17,8 4 567 18,8 4 738 19,2<br />
Anm.: Reklameforbruget er opgjort i faktorpriser, dvs. de priser, som reklamekøberne betaler<br />
eksklusive afgifter.<br />
Kilde: Reklameforbrugsundersøgelsen 2010,<br />
Dansk Oplagskontrol<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.do.dk<br />
94 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Kultur og kirke<br />
Tabel 99 Erhvervsfrekvenser efter uddannelsesinstitutioner. 2010<br />
Dimittendårgange 1999-2008<br />
Begge køn Kvinde Mand<br />
Alle uddannelsesinstitutioner 88,0 85,7 91,1<br />
Arkitektskolen Aarhus 86,4 82,2 91,1<br />
Kunstakademiets Arkitektskole 85,8 83,3 88,5<br />
Danmarks Designskole 85,9 84,8 88,6<br />
Glas- og Keramikskolen Bornholm 83,2 81,6 90,0<br />
Designskolen Kolding 85,1 82,0 94,3<br />
Det Kgl. Danske Musikkonservatorium 87,8 82,6 92,5<br />
Rytmisk Musikkonservatorium 90,5 88,0 91,4<br />
Det Jyske Musikkonservatorium 89,2 86,3 91,6<br />
Nordjysk Musikkonservatorium 98,0 96,8 98,8<br />
Det Fynske Musikkonservatorium 90,5 91,2 90,0<br />
Vestjysk Musikkonservatorium 90,5 89,7 91,2<br />
Statens Teaterskole 86,5 80,7 92,8<br />
Skuespillerskolen ved Odense Teater 87,3 85,3 . .<br />
Skuespillerskolen ved Aarhus Teater 93,2 91,4 94,9<br />
Kunstakademiets Billedkunstskoler 81,7 78,9 84,3<br />
Den Danske Filmskole 86,7 79,3 91,7<br />
Kunstakademiets Konservatorskole 90,0 90,3 88,9<br />
Det Informationsvidenskabelige Akademi 92,6 91,9 94,6<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/kubesk2<br />
Tabel 100 Offentlige kulturbevillinger. 2011<br />
Idræt<br />
og fritid<br />
Kultur<br />
-arv<br />
Medier,<br />
biblioteker<br />
og litteratur<br />
Scene<br />
og musik<br />
Visuel kunst<br />
og design<br />
Anden kulturel<br />
aktivitet<br />
mio. kr.<br />
Offentlige kulturbevillinger i alt 3 447 1 819 8 718 2 892 486 2 746<br />
Kommuner 2 577 567 2 800 940 . . . 1 954<br />
Staten i alt 871 1 252 5 918 1 952 486 792<br />
Finanslov 30 1 236 1 744 1 876 473 693<br />
Tipsmidler 841 16 34 76 14 99<br />
Licensmidler . . . . . . 4 140 . . . . . . . . .<br />
Nye tal forventes offentliggjort august <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bevil02<br />
Tabel 101 Statens Kunstfond. 2010<br />
3-årige<br />
stipendier<br />
Engangsydelser<br />
Konkurrencer<br />
og præmier<br />
Bestillinger<br />
og indkøb<br />
Andre<br />
ydelser<br />
I alt<br />
tusinde kr.<br />
I alt 23 520 42 152 2 025 3 729 20 140 91 566<br />
Billedkunst 10 080 5 954 800 3 729 11 683 32 246<br />
Forfattere 5 880 9 594 825 - - 16 299<br />
Rytmisk tonekunst 840 3 880 400 - 485 5 605<br />
Klassisk tonekunst 840 1 642 - - 3 201 5 683<br />
Fælles tonekunst - 1 230 - - 1 373 2 603<br />
Kunsthåndværk og design 3 360 7 814 - - 943 12 117<br />
Arkitektur 1 680 5 433 - - 1 365 8 478<br />
Film og teater 840 6 605 - - 1 090 8 535<br />
Kilde: Beretning for Statens Kunstfond<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 95
Kultur og kirke<br />
Tabel 102 Folkekirkens inddeling. <strong>2012</strong><br />
Antal kirkelig inddeling<br />
1. januar Kirker Præster Provstier Sogne<br />
Hele landet 2 340 2 067 104 2 192<br />
Københavns Stift 119 214 9 103<br />
Helsingør Stift 163 252 13 147<br />
Roskilde Stift 339 268 13 318<br />
Lolland-Falsters Stift 109 59 4 104<br />
Fyns Stift 243 190 11 232<br />
Haderslev Stift 185 192 7 173<br />
Ribe Stift 212 159 8 202<br />
Aarhus Stift 355 321 14 332<br />
Viborg Stift 289 189 11 276<br />
Aalborg Stift 326 223 14 305<br />
Kilde: Kirkeministeriet<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
Tabel 103 Folkekirkens kirkelige handlinger. 2011<br />
Døbte i pct.<br />
af fødte 2011<br />
Konfirmerede 2011 i pct.<br />
af 14-15-årige 1. januar <strong>2012</strong><br />
Kirkeligt begravede i pct.<br />
af døde 2011<br />
Hele landet 79,2 73,0 88,9<br />
Københavns Stift 47,9 45,3 76,5<br />
Helsingør Stift 74,2 61,3 83,2<br />
Roskilde Stift 93,2 73,8 89,1<br />
Lolland-Falsters Stift 94,8 81,2 86,7<br />
Fyns Stift 86,6 80,2 92,0<br />
Haderslev Stift 90,2 81,1 92,4<br />
Ribe Stift 97,2 80,4 94,2<br />
Aarhus Stift 80,4 76,3 92,8<br />
Viborg Stift 93,1 85,7 96,0<br />
Aalborg Stift 95,6 83,0 95,0<br />
Kilde: Kirkeministeriet<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/km44<br />
Tabel 104 Folkekirkemedlemmer. <strong>2012</strong><br />
1. januar<br />
Hele landet<br />
Folkekirkemedlemmer i pct. af befolkningen<br />
Bopælsstift<br />
Mænd Kvinder I alt København Helsingør,<br />
Roskilde og<br />
Lolland-<br />
Falster<br />
Fyn<br />
Jylland<br />
Antal tusinde<br />
folkekirkemedlemmer<br />
i alt<br />
I alt 77,9 81,7 79,8 62,5 77,9 83,8 85,4 4 454<br />
Alder:<br />
0-4 år 66,7 66,9 66,8 42,7 64,5 71,7 75,6 213<br />
5-9 år 75,7 76,1 75,9 49,5 73,1 79,3 83,3 249<br />
10-14 år 79,3 79,9 79,6 53,3 76,5 83,2 86,3 270<br />
15-19 år 82,1 83,5 82,8 60,6 80,3 86,0 88,0 297<br />
20-29 år 72,5 74,5 73,5 62,8 70,3 78,4 79,9 488<br />
30-39 år 73,2 76,8 75,0 59,4 72,8 80,9 82,2 537<br />
40-49 år 77,7 82,8 80,2 64,0 78,8 84,2 84,9 654<br />
50-59 år 78,8 83,8 81,3 65,9 79,1 83,9 85,7 586<br />
60-69 år 82,6 87,8 85,2 70,6 82,7 87,9 89,7 589<br />
70-79 år 88,0 91,7 90,0 79,3 87,6 92,1 93,4 358<br />
80 år + 91,3 93,8 92,9 87,1 91,2 94,5 95,1 214<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/km55<br />
96 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Arbejdsmarked og løn<br />
1<br />
Det danske arbejdsmarked<br />
Mænd og kvinder i arbejdsstyrken – forskellen mindskes<br />
Arbejdsmarkedsstatistikken bygger på de grundbegreber, der er vedtaget af den internationale<br />
arbejdsorganisation ILO. Befolkningen opdeles i tre grupper:<br />
Figur 1<br />
Erhvervsfrekvens for<br />
16-64-årige<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
Pct.<br />
Mænd<br />
I alt<br />
Kvinder<br />
70<br />
83 87 91 95 99 03 07 11<br />
www.statistikbanken.dk/ras1f1<br />
- Beskæftigede<br />
- Ledige<br />
- Personer uden for arbejdsstyrken<br />
Arbejdsstyrken består af beskæftigede og ledige, og erhvervsfrekvensen opgøres<br />
som arbejdsstyrken i forhold til befolkningen i den erhvervsaktive aldersgruppe<br />
(16-64 år).<br />
Ser man på udviklingen i tilknytningen til arbejdsmarkedet fra starten af<br />
1980’erne og frem til 2011 er der markante forskelle for mænd og kvinder. Kvindernes<br />
erhvervsfrekvens steg især i 1980’erne. Udviklingen begyndte i realiteten<br />
allerede før 1981, men Danmarks Statistik råder kun over en årlig opgørelse af<br />
befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet fra 1981 og frem. Mændenes erhvervsfrekvens<br />
faldt i 1980’erne.<br />
I 1990’erne – hvor Danmark en del af tiden var inde i en lavkonjunktur – var såvel<br />
mændenes som kvindernes erhvervsfrekvens faldende i det meste af perioden.<br />
Faldet i kvindernes erhvervsfrekvens stoppede dog i 1997, og herefter steg kvindernes<br />
erhvervsfrekvens frem til 2002, mens mændenes fortsatte med at falde. Fra<br />
2006 og frem til 2008 steg erhvervsfrekvensen for både mænd og kvinder en smule.<br />
Herefter falder erhvervsfrekvensen for såvel mænd som kvinder pga. den økonomiske<br />
krise. Faldet bliver dog ekstra stort, fordi statistikken er omlagt i 2009.<br />
Oplysningerne for 2009 og frem er derfor ikke fuldt sammenlignelige med de tidligere<br />
år.<br />
Figur 2<br />
Erhvervsfrekvens fordelt efter alder<br />
Erhvervsfrekvens<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
Mænd, 1981<br />
Mænd, 2011<br />
Kvinder, 2011<br />
Kvinder, 1981<br />
10<br />
16 19 22 25 28 31 34 37 40 43 46 49 52 55 58 61 64<br />
Alder<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 97
Arbejdsmarked og løn<br />
Den stigende erhvervsdeltagelse for kvinder betyder, at de aldersfordelte erhvervsfrekvenser<br />
for kvinder har ændret sig markant over tid. I 1981 begyndte kvindernes<br />
erhvervsfrekvens allerede at falde svagt, når de var først i trediverne. Når<br />
kvinderne nåede midten af fyrrene, begyndte de for alvor at forlade arbejdsstyrken.<br />
I 2011 holder kvindernes aldersfordelte erhvervsfrekvenser sig på et højt niveau<br />
helt frem til 60-års alderen, ligesom det er tilfældet for mændene.<br />
Kvindernes erhvervsfrekvens er lavere end mændenes undtagen for de helt unge<br />
aldersgrupper. Således har kvinderne en højere erhvervsfrekvens end mændene op<br />
til 21-års alderen. For både mænd og kvinder gælder i øvrigt, at erhvervsfrekvensen<br />
for de 18-årige er lavere end for de 17-årige.<br />
Indvandrere og efterkommere på arbejdsmarkedet<br />
Antallet af indvandrere og efterkommere i de erhvervsaktive aldre er steget fra<br />
108.000 til 415.000 i perioden 1981-2011. Det er især antallet af indvandrere og<br />
efterkommere fra ikke-vestlige lande, der er steget. I 1981 udgjorde gruppen<br />
36.000 for 16-64-årige, mens antallet var 267.000 i 2011.<br />
Figur 3 Erhvervsfrekvens for indvandrere og efterkommere. 2011<br />
90<br />
Pct.<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Indvandrere fra<br />
vestlige lande<br />
Indvandrere fra ikkevestlige<br />
lande<br />
Efterkommere fra<br />
vestlige lande<br />
Efterkommere fra<br />
ikke-vestlige lande<br />
Personer med dansk<br />
oprindelse<br />
www.statistikbanken.dk/ras1f1<br />
Indvandrernes erhvervsfrekvens er lavere end erhvervsfrekvensen for personer af<br />
dansk oprindelse. Indvandrere fra ikke-vestlige lande havde den laveste erhvervsfrekvens<br />
på 51,8 pct. i 2011. Samtidig er forskellen mellem mænds og kvinders<br />
erhvervsfrekvens relativ stor for indvandrere fra ikke-vestlige lande. Gruppen af<br />
efterkommere fra ikke-vestlige lande består fortrinsvis af personer under 30 år,<br />
hvorfor en væsentlig del fortsat er under uddannelse. Alligevel har efterkommerne<br />
fra ikke-vestlige lande en højere erhvervsfrekvens (57,0 pct.) end indvandrere fra<br />
ikke-vestlige lande. Samtidig er forskellen i erhvervsfrekvensen mellem mænd og<br />
kvinder mindre for efterkommerne end for indvandrerne.<br />
98 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
2<br />
Ledige og øvrige offentligt forsørgede, 16-64-årige<br />
Ledigheden har været uændret de sidste to år<br />
Siden starten af 2010 har bruttoledigheden i Danmark ligget stabilt omkring<br />
160.000-165.000, når der omregnes til fuldt ledige personer. Dette niveau svarer<br />
til en ledighedsprocent i omegnen af 6 pct. af arbejdsstyrken.<br />
Figur 4<br />
Sæsonkorrigeret bruttoledighed i pct. af arbejdsstyrken<br />
8<br />
Pct.<br />
7<br />
6<br />
5<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/aus07<br />
Siden udgangen af 2008 har mændene haft højere ledighed end kvinderne<br />
Den sæsonkorrigerede ledighed nåede det laveste niveau i nyere tid i midten af<br />
2008 og har siden da været stigende for både mænd og kvinder. Stigningen har<br />
dog i langt højere grad berørt mænd, da de beskæftigede i de hårdest ramte brancher<br />
– industri, byggeri og servicefag – typisk er mænd. Siden starten af 2010 er<br />
merledigheden for mænd faldet fra over 2 procentpoint til 0 procentpoint ved udgangen<br />
af 2011. Historisk set har det været kvinder, der har haft den højeste ledighedsprocent.<br />
Før 2008 skal man således helt tilbage til 1976 for at finde en situation,<br />
hvor ledigheden var højere blandt mænd end blandt kvinder.<br />
Figur 5<br />
Bruttoledige fordelt efter ledighedsgrader<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
Tusinde<br />
2010 2011<br />
0<br />
0,0 - 0,2 0,2 - 0,4 0,4 - 0,6 0,6 - 0,8 0,8 - 1,0<br />
www.statistikbanken.dk/auaar12<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 99
Arbejdsmarked og løn<br />
Lidt færre med længerevarende ledighed<br />
I 2011 var 425.900 personer berørt af ledighed i kortere eller længere tid – det er<br />
stort set uændret i forhold til 2010. I forhold til 2010 er der i 2011 kommet lidt<br />
flere personer med længerevarende ledighed (over 80 pct. af året) og lidt færre<br />
med korterevarende ledighed (under 20 pct. af året).<br />
Figur 6<br />
Fuldtidsdeltagere fordelt<br />
efter ydelsestype.<br />
2011<br />
Registrerede ledige<br />
Vejledning og opkvalificering<br />
Støttet beskæftigelse<br />
Barselsdagpenge mv.<br />
Tilbagetrækning<br />
Øvrige ydelsesmodtagere<br />
Offentligt forsørgede, 16-64-årige<br />
Statistikken over offentligt forsørgede i alderen 16 til 64 år giver et samlet overblik<br />
over de registreret ledige, deltagere i støttet beskæftigelse, vejledning og opkvalificering,<br />
modtagere af syge- og barselsdagpenge, personer på førtidspension, efterlønsmodtagere<br />
samt modtagere af øvrige forsørgelsesydelser.<br />
Med denne afgrænsning var der 845.700 personer (omregnet til fuld tid) offentligt<br />
forsørgede i 2011. Heraf var 41,6 pct. på tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, dvs.<br />
førtidspensionister og efterlønsmodtagere, 12,8 pct. var registrerede ledige, 12,6<br />
pct. var i støttet beskæftigelse, 6,7 pct. var på barselsdagpenge mv., 6,3 pct. var i<br />
foranstaltninger vedr. vejledning eller opkvalificering, mens 20,0 pct. var øvrige<br />
ydelsesmodtagere.<br />
Støttet beskæftigelse, herunder personer i fleksjob<br />
Støttet beskæftigelse udgjorde som nævnt 12,6 pct. af det samlede antal personer<br />
uden ordinær beskæftigelse i 2011, svarende til 106.400 personer (omregnet til<br />
fuld tid). Heraf var 53.000 personer i fleksjob, mens de resterende 53.400 omfatter<br />
voksenlærlinge, skånejob, virksomhedspraktik, ansættelse med løntilskud mv.<br />
Figur 7<br />
Fuldtidsdeltagere i fleksjob fordelt efter alder<br />
60<br />
Tusinde<br />
50<br />
40<br />
50-66-årige<br />
30<br />
20<br />
10<br />
30-49-årige<br />
16-29-årige<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Antallet af fuldtidspersoner i fleksjob er steget konstant siden 2000 fra et niveau på<br />
8.600 personer (omregnet til fuld tid) til 53.000 i 2011. Denne stigning er sket for<br />
alle aldersgrupper, men stigningen har været størst blandt de 50-66-årige. I 2000<br />
udgjorde de 50-66-årige således 36,9 pct. af det samlede antal fuldtidsdeltagere i<br />
fleksjob, mens denne andel i 2011 var steget til 54,2 pct.<br />
100 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Figur 8<br />
Fuldtidspersoner på<br />
efterløn<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Tusinde<br />
65 år +<br />
60-64 år<br />
99 01 03 05 07 09 11<br />
Figur 9<br />
Færre og færre efterlønsmodtagere<br />
Det samlede antal efterlønsmodtagere steg i perioden fra 1996 til udgangen af<br />
2003. Det hidtil højeste niveau var i 4. kvartal 2003, hvor antallet af efterlønsmodtagere<br />
nåede op på 178.700 personer (omregnet til fuld tid).<br />
Fra 2004 til 2006 var der et fald på op mod 40.000 i antallet af efterlønsmodtagere.<br />
Hovedårsagen til dette fald var nedsættelsen af folkepensionsalderen fra 67 til<br />
65 år for personer født efter 1. juli 1939. Fra 2006 til 2008 lå antallet af efterlønsmodtagere<br />
nogenlunde stabilt i underkanten af de 140.000 personer. Fra og med<br />
2008 er antallet af efterlønsmodtagere faldet støt til et niveau på ca. 110.000 personer<br />
ved udgangen af 2011.<br />
Set i forhold til befolkningen i efterlønsalderen (60-64 år) er andelen af efterlønsmodtagere<br />
i perioden fra 2009 til 2011 faldet for samtlige aldersgrupper.<br />
Andel af befolkningen på efterløn fordelt efter alder<br />
60<br />
Pct.<br />
50<br />
64 år<br />
40<br />
30<br />
63 år<br />
62 år<br />
20<br />
10<br />
61 år<br />
60 år<br />
0<br />
2009 2010 2011<br />
Anm.: Andelene er beregnet som antal personer (omregnet til fuld tid) på efterløn i forhold til befolkningstallet medio året<br />
(i de enkelte aldersgrupper).<br />
Højest andel ledige stillinger inden for information og kommunikation<br />
I 2011 var der i gennemsnit for de fire kvartalsopgørelser 18.500 ledige stillinger i<br />
den private sektor, svarende til en andel ledige stillinger i forhold til summen af<br />
ledige og besatte stillinger på 1,2 pct., hvilket svarer til en uændret andel i forhold<br />
til 2010.<br />
Andelen opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og<br />
besatte stillinger. Branchegruppen information og kommunikation havde i 2011<br />
en andel ledige stillinger på 2,0 pct., hvorved det var den branchegruppe, der<br />
havde den største andel ledige stillinger. Med en andel på 0,9 pct. havde branchegrupperne<br />
finansiering, forsikring og ejendomshandel den laveste andel ledige<br />
stillinger. Fra 2010 til 2011 steg andelen af ledige stillinger inden for information<br />
og kommunikation med 0,3 procentpoint. Samtidig steg andelen med 0,1 procentpoint<br />
inden for Industri, råstofudvinding og forsyningsvirksomhed samt inden for<br />
bygge og anlæg. I de resterende tre hovedbrancher er andelen derimod faldet med<br />
0,1 procentpoint.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 101
Arbejdsmarked og løn<br />
Figur 10<br />
Ledige stillinger – fordelt efter branche<br />
I alt 2010<br />
Industri, råstofindvinding<br />
og forsyningsvirksomhed<br />
2011<br />
Bygge og anlæg<br />
Handel og transport mv.<br />
Information og kommunikation<br />
Finansiering, forsikring<br />
og ejendomshandel<br />
Erhvervsservice<br />
http://www.statistikbanken.dk/ls01<br />
0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5<br />
Pct.<br />
Højest andel ledige stillinger i Region Hovedstaden<br />
Med en andel ledige stillinger på 1,4 pct. havde Region Hovedstaden den højeste<br />
andel ledige stillinger i 2011. Den laveste andel havde Region Nordjylland, idet<br />
kun 0,8 pct. af samtlige stillinger i Nordjylland var ledige i 2011. Fra 2010 til 2011<br />
faldt andelen af ledige stillinger med 0,1 procentpoint i Hovedstaden, på Sjælland<br />
samt i Nordjylland. Samtidig var andelen uændret i Syddanmark og stigende 0,1<br />
procentpoint i Midtjylland.<br />
Figur 11<br />
Ledige stillinger – fordelt efter region<br />
Hele landet 2010<br />
Region Hovedstaden<br />
2011<br />
Region Sjælland<br />
Region Syddanmark<br />
Region Midtjylland<br />
Region Nordjylland<br />
0,0 0,5 1,0 1,5 2,0<br />
Pct.<br />
http://www.statistikbanken.dk/ls02<br />
De mindre arbejdssteder har fortsat den største andel ledige stillinger<br />
De mindre arbejdssteder (færre end 10 ansatte) havde relativt flere ledige stillinger<br />
end de større arbejdssteder. I 2011 havde de mindre arbejdssteder en andel<br />
ledige stillinger på 1,5 pct. De største arbejdssteder (flere end 100 ansatte) havde<br />
til sammenligning en andel ledige stillinger på 1,1 pct.<br />
102 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
3<br />
Beskæftigelse og arbejdsomfang<br />
Langt de fleste beskæftigede i Danmark arbejder i tjenesteydende erhverv. Således<br />
er de to største branchegrupper offentlig administration, undervisning og sundhed<br />
med 857.000 beskæftigede (31,6 pct. af de beskæftigede) og handel og transport<br />
mv. med 655.000 beskæftigede (24,1 pct.). Primære erhverv som landbrug, skovbrug<br />
og fiskeri udgør en langt mindre del med 75.000 beskæftigede (2,7 pct.).<br />
Figur 12 Beskæftigede fordelt efter branchegrupper. 2010<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Tusinde beskæftigede<br />
Landbrug,<br />
skovbrug<br />
og fiskeri<br />
Industri,<br />
råstofudvinding<br />
Bygge Handel og<br />
og anlæg transport<br />
mv.<br />
og forsyningsvirksomhed<br />
Information<br />
og<br />
kommunikation<br />
Finansiering<br />
og forsikring<br />
Ejendomshandel<br />
og<br />
udlejning<br />
Erhvervsservice<br />
Offentlig<br />
administration,<br />
undervisning<br />
og sundhed<br />
Kultur,<br />
fritid og<br />
anden<br />
service<br />
www.statistikbanken.dk/atr11<br />
Kvinder arbejder færre timer end mænd<br />
Kvinder arbejder ikke lige så mange timer som mænd. I 2010 var 23,5 pct. af kvinderne<br />
deltidsbeskæftigede, mens kun 17,2 pct. af de beskæftigede mænd var på<br />
deltid. Forskellen mellem mænd og kvinders deltidsfrekvens bliver dog mindre<br />
med årene. Således var der i 2000 flere kvinder (24,0 pct.) og færre mænd (15,0<br />
pct.) på deltid.<br />
Figur 13<br />
Beskæftigede på deltid<br />
30<br />
Pct.<br />
2000 2010<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
I alt Mænd Kvinder<br />
Anm.: Deltidsbeskæftigelse er her defineret som personer der arbejder mindre end 27 timer om ugen i deres hovederhverv.<br />
Kilde: Årligt arbejdstidsregnskab.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 103
Arbejdsmarked og løn<br />
Figur 14<br />
Beskæftigelse fordelt<br />
efter sektor<br />
110<br />
108<br />
106<br />
104<br />
102<br />
100<br />
98<br />
Indeks 2005=100<br />
Privat<br />
Offentlig<br />
00 02 04 06 08 10<br />
www.statistikbanken.dk/atr1<br />
Antallet af beskæftigede faldt i det private og steg i det offentlige<br />
Antallet af beskæftigede faldt i gennemsnit med 71.000 personer (2,5 pct.) pr. år<br />
fra 2008 til 2010, og der blev i gennemsnit arbejdet 2,9 pct. færre timer pr. år. Faldet<br />
i beskæftigelsen og de præsterede timer skyldes udviklingen i den markedsmæssige<br />
del af økonomien (den private sektor og de offentligt ejede selskaber), hvor<br />
beskæftigelsen i gennemsnit faldt med 81.000 personer pr. år (4,1 pct. pr. år).<br />
Derimod steg beskæftigelsen i den ikke-markedsmæssige del af økonomien, dvs. i<br />
offentlig forvaltning og service, med 10.000 personer pr. år (1,2 pct. pr. år).<br />
Dette står i skarp kontrast til perioden frem til 2008, hvor der var en kraftig stigning<br />
i den private beskæftigelse. I perioden 2005 til 2008 steg den private beskæftigelse<br />
i gennemsnit med 51.000 personer (2,6 pct.) pr. år. Derimod faldt beskæftigelsen<br />
inden for det offentlige med 2.000 personer i gennemsnit (0,2 pct.) pr. år i<br />
perioden 2005-2008.<br />
Mænds beskæftigelse faldt meget kraftigere end kvindernes<br />
Mænds beskæftigelse faldt i gennemsnit med 53.000 personer per år (3,6 pct. per<br />
år) fra 2008 til 2010. Udviklingen står i skarp kontrast til perioden 2005-2008,<br />
hvor mændenes beskæftigelse i gennemsnit steg med 26.000 personer (1,8 pct.)<br />
pr. år. For kvinderne faldt antallet af beskæftigelse i gennemsnit med 18.000 personer<br />
per år (1,3 pct. per år) fra 2008 til 2010. Kvinders beskæftigelse steg i gennemsnit<br />
med 23.000 personer (1,8 pct.) pr. år i perioden 2005-2008. Udviklingen i<br />
beskæftigelsen hænger sammen med, at mænd i langt overvejende grad er ansat i<br />
det private, mens op imod halvdelen af kvinderne er ansat i det offentlige.<br />
Figur 15<br />
Beskæftigelse fordelt efter køn<br />
106<br />
Indeks 2005=100<br />
105<br />
104<br />
Kvinder<br />
103<br />
102<br />
101<br />
100<br />
99<br />
Mænd<br />
98<br />
97<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/atr1<br />
104 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
4<br />
Løn og timefortjeneste<br />
Fortjeneste pr. præsteret time og smalfortjeneste<br />
Løn består af den betaling, som går fra arbejdsgiveren til den enkelte lønmodtager,<br />
herunder ferie- og søgnehelligdagsbetaling, personalegoder, bonus, hele pensionsbidraget<br />
m.m. Lønnen kan bl.a. sættes i forhold til både de timer, som lønmodtageren<br />
har arbejdet i perioden, og de timer, som lønmodtageren normalt arbejder<br />
i perioden. De to lønbegreber kaldes i lønstatistikken for henholdsvis fortjeneste<br />
pr. præsteret time og standardberegnet timefortjeneste. Den standardberegnede<br />
timefortjeneste er det lønbegreb, som kommer tættest på den løn, som er ”aftalt”<br />
mellem arbejdsgiver og lønmodtager – mens fortjeneste pr. præsteret time siger<br />
noget om, hvad det koster arbejdsgiveren at have lønmodtager ansat pr. time,<br />
lønmodtageren er på arbejde.<br />
Mandlige ledere i den private sektor har den højeste løn<br />
Uanset hvordan lønnen opgøres, tjener mænd i gennemsnit mere end kvinder.<br />
Ledere tjener mere end andre lønmodtagere, og sjællændere tjener mere end jyder.<br />
De ansatte i den statslige sektor tjener i gennemsnit mere end de ansatte i den<br />
regionale, private og kommunale sektor. Til gengæld er lønspredningen størst i<br />
den private sektor. De ti procent højest betalte lønmodtagere i den private sektor<br />
tjente mere end 432 kr. pr. præsteret time i 2010, mens de ti procent lavest betalte<br />
tjente mindre end 168 kr. pr. præsteret time. De ti procent højest betalte i den<br />
statslige sektor tjente mere end 409 kr. pr. præsteret time, mens de ti procent lavest<br />
betalte i sektoren tjente mindre end 211 kr. I kommunerne er tallene henholdsvis<br />
334 kr. og 188 kr. og i regionerne 431 kr. og 201 kr.<br />
Figur 16 Fortjeneste pr. præsteret time. 2010<br />
Sektor<br />
Gennemsnit<br />
Alle<br />
Privat<br />
Stat<br />
Kommune<br />
Region<br />
150 200 250 300 350 400 450<br />
kr.<br />
www.statistikbanken.dk/slon10<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 105
Arbejdsmarked og løn<br />
5<br />
Pendling<br />
Længere pendlingsafstand<br />
Danskerne rejste i gennemsnit 19,7 km hver vej mellem hjem og arbejde i 2010.<br />
Det er 0,2 km længere end i 2009 og 2,1 km længere end i 2006. Mænd arbejder i<br />
gennemsnit 23,4 km fra deres bopæl, mens kvinder kun har 15,9 km til arbejde.<br />
Forskellen mellem mænds og kvinders gennemsnitlige pendlingsafstand er dermed<br />
7,5 km, hvilket er lidt mere end i 2006, hvor den var 6,4 km.<br />
Pendlingsafstanden beregnes som den korteste vejafstand mellem bopæl og arbejde.<br />
Med i opgørelsen tæller alle beskæftigede, som ikke bor og arbejder på samme<br />
adresse. Som regel foregår pendlingen som en daglig rejse mellem bopæl og arbejdssted,<br />
men i nogle tilfælde kan der være tale om en rejse, der foretages sjældnere.<br />
Figur 17 Pendling. 2010<br />
Over 25 km<br />
22 - 24 km<br />
19 - 21 km<br />
13 - 18 km<br />
Under 13 km<br />
© Kort & Matrikelstyrelsen<br />
www.statistikbanken.dk/afstb2<br />
Københavnere pendler kortest – vest- og sydsjællændere længst<br />
Beskæftigede med bopæl i Vest- og Sydsjælland har længst til arbejde, nemlig 27,4<br />
km i gennemsnit. Beskæftigede med bopæl i København By og Københavns Omegn<br />
pendler derimod kun 12,1 og 12,8 km til arbejde. Beskæftigede med bopæl i alle<br />
andre landsdele pendler mellem 19,7 og 22,5 km. til arbejde.<br />
106 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
6<br />
Fravær<br />
Kvinder har mere sygefravær end mænd<br />
I 2010 var de ansatte i den kommunale og regionale sektor i gennemsnit fraværende<br />
pga. egen sygdom i 12,3 arbejdsdage. Sygefraværet i den kommunale og regionale<br />
sektor lå på et højere niveau end i de øvrige sektorer. I staten lå sygefraværet<br />
på 8 arbejdsdage, mens de privatansatte i gennemsnit havde 7 fraværsdage pga.<br />
sygdom i 2010.<br />
I alle sektorer har kvinder højere sygefravær end mænd, og forskellene på fraværet<br />
i sektorerne skyldes dermed til en vis grad forskellig kønsfordeling. I kommuner og<br />
regioner er 77 pct. af de ansatte kvinder, mens andelen ligger på 43 pct. i staten og<br />
37 pct. i den private sektor.<br />
I de tre sektorer er der også forskel på de opgaver, der udføres, hvilket har betydning<br />
for fraværets omfang. I den kommunale sektor er en stor del af de ansatte fx<br />
beskæftiget inden for branchen sundhed og socialvæsen, som er et område med højt<br />
sygefravær.<br />
Figur 18 Fravær på grund af egen sygdom. 2010<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Dage<br />
I alt Mænd Kvinder<br />
Den statslige sektor Den kommunale og regionale sektor Den private sektor<br />
www.statistikbanken.dk/fra05<br />
7<br />
Et europæisk perspektiv<br />
Nederlandene havde den højeste beskæftigelsesfrekvens i EU<br />
Med 74,7 pct. af befolkningen i alderen 15-64 år i beskæftigelse havde Nederlandene<br />
den højeste beskæftigelsesfrekvens i EU i 2010 ifølge arbejdskraftundersøgelsen.<br />
Arbejdskraftundersøgelsens informationer indsamles efter samme retningslinjer<br />
og ensartede metoder i alle EU-lande. Derved kan oplysningerne i arbejdskraftundersøgelsen<br />
umiddelbart sammenlignes med oplysningerne fra tilsvarende undersøgelser<br />
i alle EU-lande.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 107
Arbejdsmarked og løn<br />
Figur 19 Beskæftigelsesfrekvenser i EU. 2010<br />
80<br />
Pct.<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Nederlandene<br />
Danmark<br />
Sverige<br />
Østrig<br />
Tyskland<br />
Cypern<br />
Storbritannien<br />
Finland<br />
Slovenien<br />
Portugal<br />
Luxembourg<br />
Tjekkiet<br />
EU27<br />
Frankrig<br />
Belgien<br />
Estland<br />
Irland<br />
Bulgarien<br />
Grækenland<br />
Letland<br />
Polen<br />
Rumænien<br />
Slovakiet<br />
Spanien<br />
Litauen<br />
Italien<br />
Malta<br />
Ungarn<br />
Kilde: Eurostat<br />
I 2010 var beskæftigelsesfrekvensen i Nederlandene betydeligt over EU-gennemsnittet<br />
på 64,1 pct. Nederlandene lå højere end Danmark og Sverige, der havde<br />
beskæftigelsesfrekvenser på henholdsvis 73,3 og 72,7 pct. De laveste beskæftigelsesfrekvenser<br />
havde Malta og Ungarn, med henholdsvis 56,1 og 55,4 pct.<br />
Beskæftigelsesfrekvensen er antallet af beskæftigede i en bestemt aldersgruppe i<br />
forhold til antallet af personer i den samme aldersgruppe i befolkningen. I kapitlet<br />
International statistik findes der beskæftigelsestal for en bredere kreds af lande.<br />
Nederlandene havde den højeste beskæftigelsesfrekvens for mænd<br />
Nederlandene havde med 80,0 pct. den højeste beskæftigelsesfrekvens for mænd<br />
blandt de 27 EU-lande, efterfulgt af Østrig og Cypern, hvor henholdsvis 77,1 og<br />
76,6 pct. af mændene var beskæftigede. Danmark havde den femtehøjeste beskæftigelsesfrekvens<br />
for mænd med 75,6 pct.<br />
Letland og Litauen havde med henholdsvis 59,2 og 56,8 pct. de laveste beskæftigelsesfrekvenser<br />
for mænd. Gennemsnittet for de 27 EU-lande var på 70,1 pct.<br />
Figur 20 Beskæftigelsesfrekvenser i EU. Mænd. 2010<br />
90<br />
Pct.<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Nederlandene<br />
Østrig<br />
Cypern<br />
Tyskland<br />
Danmark<br />
Sverige<br />
Storbritannien<br />
Tjekkiet<br />
Luxembourg<br />
Malta<br />
Grækenland<br />
EU27<br />
Portugal<br />
Slovenien<br />
Finland<br />
Frankrig<br />
Italien<br />
Belgien<br />
Romanien<br />
Polen<br />
Slovakiet<br />
Spanien<br />
Irland<br />
Bulgarien<br />
Estland<br />
Ungarn<br />
Letland<br />
Litauen<br />
Kilde: Eurostat<br />
108 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Danmark havde den højeste beskæftigelsesfrekvens for kvinder<br />
Danmark har haft den højeste beskæftigelsesfrekvens for kvinder i EU siden 2004. I<br />
2010 var 71,1 pct. af kvinderne i Danmark i arbejde. Efter Danmark havde Sverige<br />
og Nederlandene de højeste beskæftigelsesfrekvenser for kvinder med henholdsvis<br />
70,3 og 69,3 pct. i arbejde. Gennemsnittet i de 27 EU-lande var 58,2 pct. Italien og<br />
Malta havde med 46,1 og 39,3 pct. de laveste beskæftigelsesfrekvenser for kvinder<br />
i EU.<br />
Figur 21 Beskæftigelsesfrekvenser i EU. Kvinder. 2010<br />
80<br />
Pct.<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Danmark<br />
Sverige<br />
Nederlandene<br />
Finland<br />
Østrig<br />
Tyskland<br />
Storbritannien<br />
Cypern<br />
Slovenien<br />
Portugal<br />
Estland<br />
Frankrig<br />
Letland<br />
Litauen<br />
EU27<br />
Luxembourg<br />
Belgien<br />
Bulgarien<br />
Tjekkiet<br />
Irland<br />
Polen<br />
Spanien<br />
Slovakiet<br />
Rumænien<br />
Ungarn<br />
Grækenland<br />
Italien<br />
Malta<br />
Kilde: Eurostat<br />
Luxembourg havde den laveste ledighed i EU<br />
Blandt de 27 EU-lande var det Luxembourg, der havde den laveste AKU-ledighed<br />
på 4,4 pct., efterfulgt af både Østrig og Nederlandene med 4,5 pct., mens AKUledigheden<br />
blandt de 15-64-årige i Danmark var 7,6 pct. i 2010.<br />
Figur 22 Ledighed i EU. 15-64-årige. 2010<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Pct.<br />
Spanien<br />
Letland<br />
Litauen<br />
Estland<br />
Slovakiet<br />
Irland<br />
Grækenland<br />
Portugal<br />
Ungarn<br />
Bulgarien<br />
EU27<br />
Polen<br />
Frankrig<br />
Sverige<br />
Italien<br />
Finland<br />
Belgien<br />
Storbritannien<br />
Danmark<br />
Romanien<br />
Tjekkiet<br />
Slovenien<br />
Tyskland<br />
Malta<br />
Cypern<br />
Nederlandene<br />
Østrig<br />
Luxembourg<br />
Kilde: Eurostat<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 109
Arbejdsmarked og løn<br />
Den højeste ledighed i 2010 findes i Spanien og Letland, hvor henholdsvis 20,2<br />
pct. og 19,0 pct. var arbejdsløse. Gennemsnittet for EU var 9,7 pct.<br />
Ledige i arbejdskraftundersøgelsen er de ubeskæftigede, der ønsker at få et job,<br />
som har søgt arbejde inden for de seneste fire uger og kan tiltræde et nyt job inden<br />
for to uger.<br />
Arbejdskraftundersøgelsen følger de internationalt anvendte definitioner af ledighed<br />
og omfatter hele befolkningen, herunder også arbejdssøgende studerende mv.<br />
Disse personer indgår ikke i den registrerede ledighed, da de ikke modtager dagpenge<br />
eller kontanthjælp, og den registrerede ledighed har derfor et lavere ledighedsniveau<br />
end arbejdskraftundersøgelsen.<br />
Ledighedsprocenten er antallet af ledige i en bestemt aldersgruppe i forhold til<br />
antallet af personer i den samme aldersgruppe i arbejdsstyrken.<br />
I kapitlet International statistik findes der ledighedstal for en bredere kreds af lande.<br />
Ungdomsledigheden i EU<br />
Når man ser på ungdomsledigheden i EU i 2010, dvs. ledigheden blandt de 15-24-<br />
årige, lå Danmark også forholdsvis lavt, men Nederlandene og Østrig havde dog en<br />
lavere ungdomsledighed end Danmark. Danmark havde en ungdomsledighed på<br />
14,0 pct., mens Nederlandene og Østrig var nede på henholdsvis 8,7 og 8,8 pct.<br />
I vores naboland Sverige var ungdomsledigheden overraskende høj. Her var den<br />
25,2 pct., mens ledigheden for de 15-64-årige kun var 8,6 pct.<br />
Den højeste ungdomsledighed i EU findes i 2010 i Spanien og Litauen, hvor henholdsvis<br />
41,6 og 35,1 pct. af de 15-24-årige var ledige. EU-gennemsnittet var 20,9 pct.<br />
Figur 23 Ungdomsledighed i EU. 15-24-årige. 2010<br />
40<br />
Pct.<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Spanien<br />
Litauen<br />
Letland<br />
Slovakiet<br />
Estland<br />
Grækenland<br />
Irland<br />
Italien<br />
Ungarn<br />
Sverige<br />
Polen<br />
Bulgarien<br />
Frankrig<br />
Belgien<br />
Portugal<br />
Rumænien<br />
Finland<br />
EU27<br />
Storbritannien<br />
Tjekkiet<br />
Cypern<br />
Slovenien<br />
Luxembourg<br />
Danmark<br />
Malta<br />
Tyskland<br />
Østrig<br />
Nederelandene<br />
Kilde: Eurostat<br />
110 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 105<br />
Befolkningen fordelt efter erhverv ved folketællingerne<br />
1834 1840 1845 1855 1860 1870 1880 1890 1901<br />
tusinde personer<br />
Befolkningen i alt 1 224 1 283 1 350 1 500 1 601 1 785 1 969 2 172 2 450<br />
Landbrug 704 720 744 816 853 934 1 006 997 1 015<br />
Fiskeri og søfart 34 35 37 40 45 47 54 59 73<br />
Håndværk og industri 261 302 334 389 423 460 511 606 721<br />
Handel og omsætning 51 56 60 78 95 121 152 214 277<br />
Immateriel virksomhed 81 82 83 86 92 106 132 159 194<br />
Formue 48 48 52 58 58 69 81 92 113<br />
Understøttelse 45 41 40 33 35 48 33 45 56<br />
Befolkningen i alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100<br />
Landbrug 58 56 55 54 53 52 51 46 41<br />
Fiskeri og søfart 3 3 3 3 3 3 3 3 3<br />
Håndværk og industri 21 24 25 26 26 26 26 28 29<br />
Handel og omsætning 4 4 4 5 6 7 8 10 11<br />
Immateriel virksomhed 7 6 6 6 6 6 7 7 8<br />
Formue 4 4 4 4 4 4 4 4 5<br />
Understøttelse 3 3 3 2 2 3 2 2 2<br />
Anm.: Erhvervsgruppering som ved tællingen i 1890. Hjemmeboende børn og gifte kvinder samt<br />
personer med tjeneste i huset er placeret i samme erhverv som husstandsoverhovedet. Hele<br />
befolkningen angiver befolkningsmængden i det landområde, der hører til det egentlige Danmark på<br />
tællingstidspunktet. På grund af afrunding stemmer totalerne ikke.<br />
pct.<br />
Tabel 106<br />
Befolkningen fordelt efter erhverv ved folketællingerne<br />
1901 1906 1911 1930 1940 1950 1960 1965 1970<br />
tusinde personer<br />
Befolkningen i alt 2 450 2 589 2 757 3 551 3 844 4 281 4 585 4 768 4 938<br />
Landbrug mv. 975 999 1 041 1 127 1 066 1 012 861 703 495<br />
Industri 721 737 788 1 091 1 285 1 492 1 674 1 776 1 758<br />
Handel og omsætning 238 291 310 421 484 557 631 661 681<br />
Transportvirksomhed 126 138 162 236 249 306 335 331 330<br />
Administration og liberale erhverv 118 135 141 223 268 363 480 605 770<br />
Uoplyst branche 53 68 73 86 73 63 31 43 69<br />
Pension, formue, understøttelse 219 220 241 367 418 487 574 649 834<br />
Befolkningen i alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100<br />
Landbrug mv. 40 39 38 32 28 24 19 15 10<br />
Industri 29 28 29 31 33 35 37 37 36<br />
Handel og omsætning 10 11 11 12 13 13 14 14 14<br />
Transportvirksomhed 5 5 6 7 7 7 7 7 7<br />
Administration og liberale erhverv 5 5 5 6 7 8 10 13 16<br />
Uoplyst branche 2 3 3 2 2 1 1 1 1<br />
Pension, formue, understøttelse 9 8 9 10 11 11 13 14 17<br />
pct.<br />
Anm.: Hjemmeboende børn, gifte kvinder uden erhvervsmæssig beskæftigelse samt husassistenter er<br />
placeret i samme branche som husstandsoverhovedet. Erhvervs-gruppering som ved tællingen i 1950.<br />
1901-1911 er ekskl. Sønderjylland. På grund af afrunding stemmer totalerne ikke.<br />
Kilde: Lars Bugge m.fl. Erhvervsstrukturens<br />
udvikling i Danmark 1901-76<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 111
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 107<br />
Beskæftigede personer fordelt efter erhverv<br />
2001 2006 2011<br />
tusinde personer<br />
I alt 2 773 2 755 2 667<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 98 82 70<br />
Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed 464 400 319<br />
Bygge og anlæg 173 179 150<br />
Handel og transport mv. 649 653 628<br />
Information og kommunikation 106 97 98<br />
Finansiering og forsikring 79 80 82<br />
Ejendomshandel og udlejning 33 38 44<br />
Erhvervsservice 226 257 266<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed 817 842 873<br />
Kultur, fritid og anden service 114 117 117<br />
Uoplyst aktivitet 12 9 20<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ras9<br />
Tabel 108 Lønmodtagere fordelt efter køn og sektor. 2011<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
personer<br />
I alt 1 241 422 1 215 249 2 456 671<br />
Stat 108 187 102 148 210 335<br />
Sociale kasser og fonde 574 1 607 2 181<br />
Regioner 29 611 109 677 139 288<br />
Kommuner 123 158 400 590 523 748<br />
Offentlig forvaltning og service i alt 261 530 614 022 875 552<br />
Offentlige selskaber mv. 42 742 24 682 67 424<br />
Den offentlige sektor i alt 304 272 638 704 942 976<br />
Privat 937 126 576 524 1 513 650<br />
Udenlands sektoren 24 21 45<br />
Uoplyst sektor - - -<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/rasoff11<br />
112 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 109 Beskæftigede fordelt efter branche og socioøkonomisk status. 2011<br />
Selvstændige<br />
Medarbejdende<br />
ægtefæller<br />
Topledere<br />
Højeste<br />
niveau<br />
Lønmodtagere<br />
Mellemniveau<br />
Grundniveau<br />
Andre<br />
Uden<br />
nærm.<br />
ang.<br />
Lønmodtagere<br />
i alt<br />
Beskæftigede<br />
i alt<br />
tusinde personer<br />
Mænd og kvinder i alt 205,5 5,3 99,5 570,7 302,0 1 022,8 237,6 224,1 2 456,7 2 667,4<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 34,3 2,0 0,2 0,7 0,9 7,1 2,6 22,0 33,4 69,7<br />
Industri, råstofindvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 8,5 0,3 17,9 32,0 44,0 169,1 29,3 18,3 310,5 319,3<br />
Bygge og anlæg 18,2 0,4 6,2 3,2 8,7 80,5 18,5 13,9 131,0 149,6<br />
Handel og transport mv. 43,6 1,3 29,0 23,0 66,6 306,5 79,7 78,5 583,1 628,0<br />
Information og kommunikation 7,3 0,1 5,2 37,4 19,5 15,9 4,9 7,8 90,7 98,1<br />
Finansiering og forsikring 0,3 0,0 5,4 32,2 21,2 18,1 1,2 3,6 81,7 82,1<br />
Ejendomshandel og udlejning 10,0 0,1 1,4 1,7 5,0 13,6 3,8 8,3 33,9 44,0<br />
Erhvervsservice 31,2 0,6 8,8 55,1 38,6 57,9 49,5 24,1 234,0 265,8<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed 18,6 0,2 21,9 365,0 86,2 316,8 37,6 27,1 854,5 873,3<br />
Kultur, fritid og anden service 13,6 0,2 3,5 20,4 11,4 37,1 10,5 20,5 103,4 117,2<br />
Uoplyst aktivitet 19,8 0,2 0,0 0,1 0,0 0,1 0,0 0,2 0,4 20,4<br />
Mænd i alt 148,3 0,6 72,3 236,5 142,4 521,0 131,5 137,7 1 241,4 1 390,3<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 31,0 0,1 0,2 0,4 0,6 5,1 1,9 16,8 25,0 56,1<br />
Industri, råstofindvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 6,7 0,0 15,3 22,6 26,3 121,7 20,3 12,0 218,1 224,8<br />
Bygge og anlæg 17,6 0,0 5,7 2,7 6,3 73,4 17,7 12,0 117,8 135,4<br />
Handel og transport mv. 31,8 0,3 22,1 13,1 39,9 172,5 48,1 48,0 343,8 375,8<br />
Information og kommunikation 6,3 0,0 4,1 27,2 14,1 7,5 3,0 5,9 61,7 68,0<br />
Finansiering og forsikring 0,3 0,0 4,2 18,0 10,4 5,5 0,4 2,2 40,6 40,9<br />
Ejendomshandel og udlejning 7,8 0,0 1,1 0,9 2,6 8,4 2,1 5,7 20,8 28,7<br />
Erhvervsservice 21,0 0,1 6,6 34,4 16,3 28,0 24,9 13,9 124,1 145,2<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed 7,8 0,0 10,8 107,6 20,5 85,1 8,9 11,3 244,2 252,0<br />
Kultur, fritid og anden service 5,2 0,0 2,3 9,5 5,6 13,7 4,3 9,8 45,1 50,3<br />
Uoplyst aktivitet 12,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,2 12,9<br />
Kvinder i alt 57,2 4,7 27,2 334,2 159,6 501,7 106,1 86,4 1 215,2 1 277,1<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 3,3 1,9 0,0 0,3 0,3 2,0 0,7 5,2 8,5 13,6<br />
Industri, råstofindvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 1,9 0,3 2,6 9,4 17,7 47,4 9,0 6,2 92,3 94,4<br />
Bygge og anlæg 0,6 0,3 0,5 0,5 2,4 7,0 0,8 1,9 13,2 14,2<br />
Handel og transport mv. 11,8 1,1 6,9 9,8 26,7 133,9 31,5 30,4 239,3 252,2<br />
Information og kommunikation 0,9 0,1 1,1 10,1 5,5 8,4 1,9 2,0 29,0 30,1<br />
Finansiering og forsikring 0,0 0,0 1,2 14,2 10,9 12,6 0,9 1,4 41,2 41,2<br />
Ejendomshandel og udlejning 2,1 0,1 0,4 0,8 2,4 5,2 1,7 2,6 13,0 15,3<br />
Erhvervsservice 10,2 0,5 2,2 20,7 22,2 29,9 24,6 10,2 109,9 120,6<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed 10,8 0,1 11,0 257,4 65,7 231,7 28,7 15,8 610,3 621,2<br />
Kultur, fritid og anden service 8,5 0,1 1,2 10,9 5,9 23,4 6,2 10,7 58,3 66,9<br />
Uoplyst aktivitet 7,1 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,2 7,5<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ras9<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 113
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 110 Befolkningen fordelt efter køn, bopæl og socioøkonomisk status. 2011<br />
Selvstændige<br />
Medarbejdende<br />
ægtefæller<br />
I arbejdsstyrken Uden for arbejdsstyrken Befolkningen<br />
I alt<br />
i alt<br />
Lønmodtagere<br />
Arbejdsløse<br />
Midlertidigt<br />
uden for<br />
arbejdsstyrken<br />
Tilbagetrækning<br />
fra<br />
arbejdsstyrken<br />
Pensionister<br />
Andre<br />
uden for<br />
arbejdsstyrken<br />
tusinde personer<br />
Mænd og kvinder i alt 205,5 5,3 2 456,7 88,3 2 755,8 159,1 118,4 1 051,0 1 476,4 5 560,6<br />
Region Hovedstaden 61,1 1,0 772,8 30,0 864,9 45,4 27,3 287,8 474,1 1 699,4<br />
Region Sjælland 31,7 0,8 351,9 12,2 396,7 23,0 20,6 172,0 207,5 819,8<br />
Region Syddanmark 43,2 1,4 515,6 18,5 578,7 35,4 28,3 247,2 311,2 1 200,7<br />
Region Midtjylland 46,9 1,3 566,5 17,6 632,2 37,8 27,0 226,6 337,4 1 261,0<br />
Region Nordjylland 22,7 0,7 249,9 10,0 283,3 17,5 15,2 117,5 146,3 579,8<br />
Mænd i alt 148,3 0,6 1 241,4 52,1 1 442,4 68,3 49,6 444,2 752,0 2 756,6<br />
Region Hovedstaden 41,4 0,2 382,9 17,0 441,5 19,4 11,2 118,9 240,8 831,8<br />
Region Sjælland 23,0 0,1 177,1 7,2 207,4 10,0 8,8 74,2 106,0 406,4<br />
Region Syddanmark 31,9 0,1 263,3 11,3 306,6 15,5 12,0 105,3 158,3 597,8<br />
Region Midtjylland 34,7 0,1 289,8 10,3 334,9 16,0 11,1 95,5 171,7 629,3<br />
Region Nordjylland 17,3 0,1 128,3 6,3 152,0 7,4 6,4 50,2 75,1 291,2<br />
Kvinder i alt 57,2 4,7 1 215,2 36,2 1 313,3 90,7 68,8 606,7 724,5 2 804,0<br />
Region Hovedstaden 19,7 0,9 389,9 13,0 423,4 26,0 16,0 168,8 233,3 867,6<br />
Region Sjælland 8,6 0,7 174,8 5,1 189,3 13,0 11,9 97,8 101,4 413,4<br />
Region Syddanmark 11,2 1,3 252,4 7,2 272,0 19,9 16,2 141,8 152,9 602,8<br />
Region Midtjylland 12,2 1,2 276,6 7,2 297,3 21,8 15,9 131,1 165,7 631,7<br />
Region Nordjylland 5,4 0,7 121,5 3,7 131,3 10,1 8,8 67,2 71,2 288,6<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ras207<br />
Tabel 111 16-64-årige fordelt efter herkomst og arbejdsmarkedstilknytning. 2011<br />
Befolkningen Arbejdsstyrken Beskæftigede Erhvervsfrekvens Beskæftigelsesfrekvens<br />
personer<br />
Hele befolkningen 3 559 514 2 620 321 2 531 979 73,6 71,1<br />
Indvandrere fra:<br />
Vestlige lande 138 970 85 131 82 008 61,3 59,0<br />
Ikke-vestlige lande 229 136 118 587 109 029 51,8 47,6<br />
Bosnien-Hercegovina 15 832 8 261 7 801 52,2 49,3<br />
Irak 18 482 7 223 6 487 39,1 35,1<br />
Iran 11 300 5 972 5 544 52,8 49,1<br />
Jugoslavien (ex.) 9 351 4 884 4 499 52,2 48,1<br />
Libanon 11 268 4 220 3 755 37,5 33,3<br />
Pakistan 10 223 5 313 4 779 52,0 46,7<br />
Somalia 8 905 3 135 2 583 35,2 29,0<br />
Tyrkiet 29 511 17 222 15 234 58,4 51,6<br />
Efterkommere 46 472 27 418 25 939 59,0 55,8<br />
Personer af dansk oprindelse 3 144 936 2 389 185 2 315 003 76,0 73,6<br />
pct.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ras1f og ras207<br />
114 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 112 Pendlingsafstande for beskæftigede. 2010<br />
Pendling<br />
i alt<br />
Ingen<br />
pendling<br />
Indtil<br />
5 km<br />
5-10<br />
km<br />
10-20<br />
km<br />
20-30<br />
km<br />
30-40<br />
km<br />
40-50<br />
km<br />
Over 50<br />
km<br />
Ikke<br />
beregnet<br />
Gennemsnit<br />
Mænd og kvinder i alt 2 684 992 179 754 850 497 480 940 502 036 256 558 135 943 76 789 195 522 6 953 19,7<br />
Region Hovedstaden 835 244 45 584 279 882 191 669 174 813 69 630 32 025 14 466 25 624 1 551 14,6<br />
Region Sjælland 390 144 29 682 95 940 45 325 66 666 46 806 32 320 18 735 53 496 1 174 25,8<br />
Region Syddanmark 567 771 41 056 182 744 99 615 99 828 55 524 25 769 14 174 46 875 2 186 21,2<br />
Region Midtjylland 617 001 42 774 200 362 102 712 112 029 57 241 31 560 21 344 48 021 958 20,3<br />
Region Nordjylland 274 832 20 658 91 569 41 619 48 700 27 357 14 269 8 070 21 506 1 084 22,3<br />
Landsdel København by 350 794 15 173 156 076 96 026 49 562 13 224 7 228 2 367 10 524 614 12,1<br />
Landsdel Københavns omegn 247 260 12 186 70 944 64 102 74 663 15 167 3 434 1 380 5 121 263 12,8<br />
Landsdel Nordsjælland 219 065 16 619 46 063 28 800 47 300 39 237 20 927 10 715 9 014 390 20,3<br />
Landsdel Bornholm 18 125 1 606 6 799 2 741 3 288 2 002 436 4 965 284 22,5<br />
Landsdel Østsjælland 117 723 7 709 24 848 13 234 21 311 20 981 16 596 7 873 5 058 113 22,2<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 272 421 21 973 71 092 32 091 45 355 25 825 15 724 10 862 48 438 1 061 27,4<br />
Landsdel Fyn 224 006 15 844 71 972 41 966 38 860 19 619 9 708 6 160 18 601 1 276 21,1<br />
Landsdel Sydjylland 343 765 25 212 110 772 57 649 60 968 35 905 16 061 8 014 28 274 910 21,2<br />
Landsdel Østjylland 405 921 25 713 126 911 74 089 74 311 35 882 21 034 14 943 32 405 633 20,7<br />
Landsdel Vestjylland 211 080 17 061 73 451 28 623 37 718 21 359 10 526 6 401 15 616 325 19,7<br />
Landsdel Nordjylland 274 832 20 658 91 569 41 619 48 700 27 357 14 269 8 070 21 506 1 084 22,3<br />
Mænd i alt 1 394 304 130 089 387 296 232 024 250 945 134 004 75 980 45 887 132 264 5 815 23,4<br />
Region Hovedstaden 423 871 31 423 121 477 92 181 93 341 39 064 18 860 9 049 17 299 1 177 17,2<br />
Region Sjælland 202 004 21 670 41 658 20 191 30 080 23 384 17 679 11 065 35 453 824 30,9<br />
Region Syddanmark 298 504 29 982 85 820 48 467 49 068 28 592 14 167 8 221 32 145 2 042 25,3<br />
Region Midtjylland 324 125 31 443 94 331 50 262 54 844 29 205 17 669 12 940 32 599 832 24,0<br />
Region Nordjylland 145 800 15 571 44 010 20 923 23 612 13 759 7 605 4 612 14 768 940 26,8<br />
Landsdel København by 177 103 10 305 69 541 47 664 28 759 8 217 4 173 1 381 6 607 456 14,1<br />
Landsdel Københavns omegn 125 793 8 532 29 250 31 189 40 681 9 023 2 268 927 3 714 209 15,2<br />
Landsdel Nordsjælland 111 400 11 418 19 390 12 021 22 281 20 781 12 178 6 739 6 299 293 23,7<br />
Landsdel Bornholm 9 575 1 168 3 296 1 307 1 620 1 043 241 2 679 219 28,7<br />
Landsdel Østsjælland 59 839 5 490 9 936 5 694 9 874 11 235 9 488 4 693 3 339 90 25,7<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 142 165 16 180 31 722 14 497 20 206 12 149 8 191 6 372 32 114 734 33,1<br />
Landsdel Fyn 116 218 11 415 32 965 19 777 19 211 10 147 5 314 3 473 12 717 1 199 25,5<br />
Landsdel Sydjylland 182 286 18 567 52 855 28 690 29 857 18 445 8 853 4 748 19 428 843 25,2<br />
Landsdel Østjylland 210 747 18 701 58 007 35 704 36 355 18 484 12 042 9 035 21 854 565 24,5<br />
Landsdel Vestjylland 113 378 12 742 36 324 14 558 18 489 10 721 5 627 3 905 10 745 267 22,9<br />
Landsdel Nordjylland 145 800 15 571 44 010 20 923 23 612 13 759 7 605 4 612 14 768 940 26,8<br />
Kvinder i alt 1 290 688 49 665 463 201 248 916 251 091 122 554 59 963 30 902 63 258 1 138 15,9<br />
Region Hovedstaden 411 373 14 161 158 405 99 488 81 472 30 566 13 165 5 417 8 325 374 12,1<br />
Region Sjælland 188 140 8 012 54 282 25 134 36 586 23 422 14 641 7 670 18 043 350 20,7<br />
Region Syddanmark 269 267 11 074 96 924 51 148 50 760 26 932 11 602 5 953 14 730 144 16,9<br />
Region Midtjylland 292 876 11 331 106 031 52 450 57 185 28 036 13 891 8 404 15 422 126 16,6<br />
Region Nordjylland 129 032 5 087 47 559 20 696 25 088 13 598 6 664 3 458 6 738 144 17,6<br />
Landsdel København by 173 691 4 868 86 535 48 362 20 803 5 007 3 055 986 3 917 158 10,1<br />
Landsdel Københavns omegn 121 467 3 654 41 694 32 913 33 982 6 144 1 166 453 1 407 54 10,5<br />
Landsdel Nordsjælland 107 665 5 201 26 673 16 779 25 019 18 456 8 749 3 976 2 715 97 17,0<br />
Landsdel Bornholm 8 550 438 3 503 1 434 1 668 959 195 2 286 65 16,2<br />
Landsdel Østsjælland 57 884 2 219 14 912 7 540 11 437 9 746 7 108 3 180 1 719 23 18,7<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 130 256 5 793 39 370 17 594 25 149 13 676 7 533 4 490 16 324 327 21,6<br />
Landsdel Fyn 107 788 4 429 39 007 22 189 19 649 9 472 4 394 2 687 5 884 77 16,7<br />
Landsdel Sydjylland 161 479 6 645 57 917 28 959 31 111 17 460 7 208 3 266 8 846 67 17,0<br />
Landsdel Østjylland 195 174 7 012 68 904 38 385 37 956 17 398 8 992 5 908 10 551 68 16,8<br />
Landsdel Vestjylland 97 702 4 319 37 127 14 065 19 229 10 638 4 899 2 496 4 871 58 16,2<br />
Landsdel Nordjylland 129 032 5 087 47 559 20 696 25 088 13 598 6 664 3 458 6 738 144 17,6<br />
Anm.: Regioner og landsdele angiver de beskæftigedes bopæl. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/afstba1 og afstb2<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 115
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 113 Ind- og udpendling for større kommuner. 2011<br />
Personer med arbejdssted<br />
i området<br />
Beskæftigede personer<br />
med bopæl i området<br />
Nettoindpendling<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
personer<br />
Region Hovedstaden 467 428 438 796 906 224 424 498 410 409 834 907 42 930 28 387 71 317<br />
Region Sjælland 163 375 159 373 322 748 200 195 184 223 384 418 -36 820 -24 850 -61 670<br />
Region Syddanmark 289 425 264 047 553 472 295 305 264 856 560 161 -5 880 -809 -6 689<br />
Region Midtjylland 321 172 287 486 608 658 324 625 290 041 614 666 -3 453 -2 555 -6 008<br />
Region Nordjylland 142 864 126 834 269 698 145 659 127 613 273 272 -2 795 -779 -3 574<br />
Landsdel København by 204 519 204 652 409 171 178 907 175 353 354 260 25 612 29 299 54 911<br />
København 170 698 172 685 343 383 140 637 136 750 277 387 30 061 35 935 65 996<br />
Frederiksberg 18 100 21 133 39 233 24 927 25 533 50 460 -6 827 -4 400 -11 227<br />
Landsdel Københavns omegn 167 017 140 713 307 730 125 292 120 182 245 474 41 725 20 531 62 256<br />
Ballerup 22 290 17 856 40 146 11 029 10 743 21 772 11 261 7 113 18 374<br />
Gentofte 17 052 19 778 36 830 17 706 17 577 35 283 -654 2 201 1 547<br />
Gladsaxe 18 980 16 638 35 618 15 974 15 549 31 523 3 006 1 089 4 095<br />
Høje-Taastrup 15 633 12 630 28 263 11 899 10 749 22 648 3 734 1 881 5 615<br />
Lyngby-Taarbæk 16 744 14 997 31 741 12 810 12 631 25 441 3 934 2 366 6 300<br />
Landsdel Nordsjælland 86 738 85 236 171 974 110 878 106 561 217 439 -24 140 -21 325 -45 465<br />
Hillerød 12 413 14 449 26 862 12 113 11 886 23 999 300 2 563 2 863<br />
Landsdel Bornholm 9 154 8 195 17 349 9 421 8 313 17 734 -267 -118 -385<br />
Landsdel Østsjælland 48 080 46 984 95 064 59 530 56 789 116 319 -11 450 -9 805 -21 255<br />
Roskilde 19 673 20 715 40 388 20 832 20 116 40 948 -1 159 599 -560<br />
Landsdel Vest-og Sydsjælland 115 295 112 389 227 684 140 665 127 434 268 099 -25 370 -15 045 -40 415<br />
Holbæk 13 449 14 109 27 558 17 490 16 243 33 733 -4 041 -2 134 -6 175<br />
Næstved 14 930 16 586 31 516 20 024 18 367 38 391 -5 094 -1 781 -6 875<br />
Slagelse 16 971 15 927 32 898 18 620 16 991 35 611 -1 649 -1 064 -2 713<br />
Landsdel Fyn 105 841 103 037 208 878 114 458 106 112 220 570 -8 617 -3 075 -11 692<br />
Odense 46 709 49 348 96 057 43 949 42 734 86 683 2 760 6 614 9 374<br />
Landsdel Sydjylland 183 584 161 010 344 594 180 847 158 744 339 591 2 737 2 266 5 003<br />
Esbjerg 30 838 27 450 58 288 28 717 25 783 54 500 2 121 1 667 3 788<br />
Fredericia 14 849 11 249 26 098 12 194 10 871 23 065 2 655 378 3 033<br />
Kolding 25 461 22 854 48 315 22 886 20 764 43 650 2 575 2 090 4 665<br />
Sønderborg 17 575 16 263 33 838 17 746 15 912 33 658 -171 351 180<br />
Vejle 25 984 24 888 50 872 27 710 24 897 52 607 -1 726 -9 -1 735<br />
Aabenraa 14 490 12 700 27 190 14 600 12 769 27 369 -110 -69 -179<br />
Landsdel Østjylland 204 777 189 520 394 297 211 672 193 875 405 547 -6 895 -4 355 -11 250<br />
Horsens 21 042 19 158 40 200 21 065 18 522 39 587 -23 636 613<br />
Randers 19 761 20 296 40 057 23 502 21 200 44 702 -3 741 -904 -4 645<br />
Silkeborg 19 759 18 308 38 067 23 043 20 648 43 691 -3 284 -2 340 -5 624<br />
Aarhus 90 856 85 503 176 359 77 272 74 679 151 951 13 584 10 824 24 408<br />
Landsdel Vestjylland 116 395 97 966 214 361 112 953 96 166 209 119 3 442 1 800 5 242<br />
Herning 23 499 19 957 43 456 22 717 19 409 42 126 782 548 1 330<br />
Holstebro 15 272 14 394 29 666 15 036 13 372 28 408 236 1 022 1 258<br />
Ringkøbing-Skjern 16 901 12 865 29 766 15 887 12 892 28 779 1 014 -27 987<br />
Viborg 26 024 22 609 48 633 24 837 21 575 46 412 1 187 1 034 2 221<br />
Landsdel Nordjylland 142 864 126 834 269 698 145 659 127 613 273 272 -2 795 -779 -3 574<br />
Frederikshavn 15 119 12 700 27 819 14 851 13 142 27 993 268 -442 -174<br />
Hjørring 15 055 14 125 29 180 16 401 14 647 31 048 -1 346 -522 -1 868<br />
Aalborg 53 786 49 482 103 268 49 421 45 253 94 674 4 365 4 229 8 594<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/rasa1 og rasb1<br />
116 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 114 Fravær på grund af egen sygdom fordelt efter alder. 2010<br />
Den statslige sektor<br />
Den kommunale og<br />
regionale sektor<br />
Den private sektor<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
fraværsdag pr. fuldtidsansat<br />
Alder i alt 6,70 9,67 7,98 8,90 13,31 12,31 5,98 8,75 7,00<br />
-19 år 8,29 8,00 8,18 7,04 10,49 9,82 6,45 4,32 5,70<br />
20-24 år 9,32 11,22 9,81 9,27 14,01 12,88 7,70 9,21 8,31<br />
25-29 år 7,16 8,85 7,85 8,92 15,68 14,40 6,49 10,09 7,90<br />
30-34 år 5,74 9,17 7,35 8,53 14,83 13,51 6,12 9,43 7,38<br />
35-39 år 5,58 9,29 7,41 8,72 13,59 12,55 5,64 9,11 6,96<br />
40-44 år 5,80 9,48 7,57 8,95 13,08 12,22 5,56 8,19 6,57<br />
45-49 år 6,23 9,61 7,75 8,81 12,61 11,83 5,49 8,87 6,76<br />
50-54 år 6,93 10,17 8,21 8,82 12,66 11,79 5,80 8,25 6,66<br />
55-59 år 7,61 10,86 8,90 9,41 12,87 11,99 6,16 8,21 6,83<br />
60 år + 7,33 9,50 8,14 8,83 11,55 10,66 6,12 7,75 6,55<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/fra05<br />
Tabel 115 Fravær på grund af egen sygdom fordelt efter arbejdsfunktion. 2010<br />
Den<br />
statslige sektor<br />
Den kommunale<br />
og regionale sektor<br />
Den<br />
private sektor<br />
fraværsdage pr. fuldtidsansat<br />
I alt 7,98 12,31 7,00<br />
Militært arbejde 7,88 . . . . . .<br />
Ledelsesarbejde 4,88 5,81 3,32<br />
Højt kvalifikationsniveau 6,13 11,54 5,24<br />
Mellemhøjt kvalifikationsniveau 9,57 10,20 5,87<br />
Kontor- og kundeservicearbejde 10,59 10,99 8,15<br />
Service- og salgsarbejde 9,74 14,57 8,06<br />
Arbejde i landbrug, skovbrug og fiskeri 7,61 12,60 11,50<br />
Håndværkspræget arbejde 8,71 9,68 7,96<br />
Operatør-, monterings- og transportarbejde 6,30 8,61 8,58<br />
Andet manuelt arbejde 12,11 13,65 8,67<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/fra011<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 117
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 116 Løn opdelt efter arbejdsfunktion og sektor. 2010<br />
Fortjeneste Overtidstillæg<br />
Fraværsbetalinger<br />
Genetillæg<br />
Personalegoder<br />
Uregelmæssige<br />
betalinger<br />
Pension<br />
inkl. ATP<br />
Basisfortjeneste<br />
Standardberegnet<br />
månedsfortjeneste<br />
kr. pr. præsteret time<br />
Alle Alle 280,55 0,97 9,85 4,81 1,85 4,37 34,04 224,65 37 305<br />
Privat 282,78 1,12 7,37 2,95 2,76 4,29 33,26 231,04 38 120<br />
Offentlig 276,60 0,71 14,24 8,10 0,25 4,50 35,44 213,35 35 862<br />
Militært arbejde Alle 279,27 0,00 10,29 14,97 0,16 18,91 26,53 208,40 36 967<br />
Privat • • • • • • • • •<br />
Offentlig 279,27 0,00 10,29 14,97 0,16 18,91 26,53 208,40 36 967<br />
Ledelsesarbejde Alle 455,05 0,16 9,96 0,75 12,60 11,12 55,57 364,88 61 832<br />
Privat 464,87 0,18 9,69 0,68 15,05 10,73 54,69 373,86 63 293<br />
Offentlig 408,16 0,08 11,29 1,10 0,95 12,95 59,79 322,01 54 860<br />
Højt kvalifikationsniveau Alle 327,63 0,70 13,40 4,29 1,40 5,43 42,97 259,44 43 170<br />
Privat 357,90 0,32 9,62 1,27 2,93 6,67 44,46 292,63 48 178<br />
Offentlig 305,66 0,98 16,14 6,48 0,28 4,53 41,89 235,36 39 536<br />
Mellemhøjt kvalifikationsniveau Alle 295,56 0,36 9,49 2,06 2,96 4,12 36,84 239,73 39 532<br />
Privat 302,19 0,31 8,09 1,90 3,86 4,39 36,67 246,96 40 744<br />
Offentlig 276,34 0,49 13,54 2,54 0,34 3,32 37,33 218,77 36 016<br />
Almindeligt kontor- og Alle 241,30 0,49 8,14 1,61 0,80 2,40 29,28 198,57 32 228<br />
kundeservicearbejde Privat 241,51 0,53 7,15 1,69 0,96 2,28 28,67 200,23 32 459<br />
Offentlig 240,49 0,36 12,10 1,26 0,20 2,90 31,72 191,95 31 312<br />
Service- og salgsarbejde Alle 219,28 0,49 9,38 10,24 0,76 2,47 22,71 173,23 28 826<br />
Privat 207,04 0,45 4,70 3,83 1,58 1,88 20,83 173,77 28 112<br />
Offentlig 229,38 0,51 13,25 15,54 0,08 2,96 24,26 172,78 29 415<br />
Arbejde inden for landbrug, Alle 216,27 1,24 6,32 1,73 0,53 1,84 24,70 179,90 29 026<br />
skovbrug mv. Privat 211,64 1,41 5,54 1,79 0,58 1,27 23,20 177,85 28 524<br />
Offentlig 236,05 0,53 9,64 1,47 0,35 4,27 31,12 188,66 31 168<br />
Håndværkspræget arbejde Alle 249,53 2,41 6,98 3,98 0,55 4,14 29,51 201,96 33 477<br />
Privat 248,96 2,45 6,78 3,83 0,56 3,99 29,36 201,99 33 432<br />
Offentlig 260,60 1,50 10,92 6,92 0,35 7,08 32,50 201,32 34 341<br />
Operatør-, monterings- og Alle 233,97 3,16 6,76 7,79 0,23 2,54 27,18 186,30 31 248<br />
transportarbejde Privat 230,81 3,22 6,67 7,40 0,20 2,45 26,80 184,07 30 820<br />
Offentlig 313,06 1,49 9,05 17,65 0,99 4,75 36,90 242,24 41 998<br />
Andet manuelt arbejde Alle 205,90 1,82 6,46 4,30 0,24 2,40 22,24 168,44 27 513<br />
Privat 204,83 2,21 4,97 4,18 0,27 2,30 21,75 169,15 27 620<br />
Offentlig 209,23 0,59 11,12 4,66 0,13 2,73 23,78 166,22 27 177<br />
kr.<br />
Anm.: Den offentlige sektor er ansatte i den statslige, kommunale og regionale sektor. Tabellen<br />
omfatter samtlige lønmodtagere ekskl. unge under 18 år og elever.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/slon21<br />
118 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 117 Løn opdelt efter branche og sektor. 2010<br />
Fortjeneste Overtidstillæg<br />
Fraværsbetalinger<br />
Genetillæg<br />
Personalegoder<br />
Uregelmæssige<br />
betalinger<br />
Pension<br />
inkl. ATP<br />
Basisfortjeneste<br />
Standardberegnet<br />
månedsfortjeneste<br />
kr. pr. præsteret time<br />
Alle Alle 280,55 0,97 9,85 4,81 1,85 4,37 34,04 224,65 37 305<br />
Privat 282,78 1,12 7,37 2,95 2,76 4,29 33,26 231,04 38 120<br />
Offentlig 276,60 0,71 14,24 8,10 0,25 4,50 35,44 213,35 35 862<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri Alle 245,27 0,29 8,89 1,30 0,46 4,66 33,30 196,38 32 598<br />
Privat • • • • • • • • •<br />
Offentlig 245,27 0,29 8,89 1,30 0,46 4,66 33,30 196,38 32 598<br />
Industri, råstofindvinding og Alle 283,23 1,53 8,00 4,80 2,40 5,02 34,03 227,45 38 081<br />
forsyningsvirksomhed Privat 283,56 1,54 7,94 4,76 2,43 5,03 34,04 227,83 38 136<br />
Offentlig 263,06 0,95 11,66 7,59 0,47 4,61 33,74 204,05 34 660<br />
Bygge og anlæg Alle 266,05 2,00 6,30 2,48 2,53 5,74 31,54 215,45 35 942<br />
Privat 265,98 1,99 6,30 2,40 2,54 5,74 31,54 215,48 35 936<br />
Offentlig 286,24 6,16 9,18 26,79 0,52 3,46 31,85 208,30 38 053<br />
Handel og transport mv. Alle 257,23 1,29 6,29 3,41 3,43 3,41 29,49 209,90 34 749<br />
Privat 255,19 1,29 6,18 3,07 3,53 3,24 29,18 208,70 34 488<br />
Offentlig 309,63 1,39 9,34 12,20 0,72 7,72 37,47 240,77 41 459<br />
Information og kommunikation Alle 346,95 0,11 8,79 1,73 4,24 8,30 39,86 283,92 46 930<br />
Privat 347,01 0,11 8,79 1,72 4,25 8,31 39,86 283,98 46 939<br />
Offentlig 296,11 1,56 7,36 3,34 1,21 6,98 39,63 236,02 39 889<br />
Finansiering og forsikring Alle 375,77 0,74 11,81 0,81 2,10 5,62 55,56 299,12 49 703<br />
Privat 376,19 0,74 11,81 0,81 2,11 5,62 55,64 299,45 49 758<br />
Offentlig 305,07 0,47 11,40 1,16 0,70 5,30 42,88 243,16 40 408<br />
Ejendomshandel og udlejning Alle 274,96 0,33 7,17 0,94 1,61 1,67 31,17 232,08 37 219<br />
Privat 273,99 0,31 7,01 0,78 1,65 1,34 30,84 232,06 37 122<br />
Offentlig 303,87 0,73 11,89 5,78 0,42 11,58 40,81 232,66 40 097<br />
Erhvervsservice Alle 287,53 0,81 7,56 2,09 2,34 3,99 30,85 239,89 38 846<br />
Privat 291,02 0,83 6,83 1,88 2,61 3,97 30,38 244,51 39 481<br />
Offentlig 262,28 0,67 12,83 3,64 0,37 4,17 34,25 206,35 34 236<br />
Offentlig administration, Alle 274,57 0,65 13,76 7,73 0,27 4,21 34,87 213,08 35 686<br />
undervisning og sundhed Privat 255,72 0,08 7,03 2,85 0,65 1,96 29,77 213,39 34 544<br />
Offentlig 276,65 0,71 14,50 8,27 0,23 4,46 35,43 213,05 35 811<br />
Kultur, fritid og anden service Alle 284,56 0,29 8,84 1,35 1,24 1,91 32,95 237,99 38 188<br />
Privat 290,06 0,33 8,09 0,93 1,51 1,60 32,20 245,40 39 127<br />
Offentlig 264,51 0,14 11,56 2,88 0,23 3,02 35,69 210,98 34 769<br />
kr.<br />
Anm.: Den offentlige sektor er ansatte i den statslige, kommunale og regionale sektor. Tabellen<br />
omfatter samtlige lønmodtagere ekskl. unge under 18 år og elever.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/slon40<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 119
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 118 Løn opdelt efter uddannelse og sektor. 2010<br />
Fortjeneste Overtidstillæg<br />
Fraværsbetalinger<br />
Genetillæg<br />
Personalegoder<br />
Uregelmæssige<br />
betalinger<br />
Pension<br />
inkl. ATP<br />
Basisfortjeneste<br />
Standardberegnet<br />
månedsfortjeneste<br />
kr. pr. præsteret time<br />
Alle Alle 280,55 0,97 9,85 4,81 1,85 4,37 34,04 224,65 37 305<br />
Privat 282,78 1,12 7,37 2,95 2,76 4,29 33,26 231,04 38 120<br />
Offentlig 276,60 0,71 14,24 8,10 0,25 4,50 35,44 213,35 35 862<br />
Grundskole Alle 227,56 1,62 7,73 5,17 0,84 2,95 25,46 183,79 30 277<br />
Privat 228,74 2,02 6,24 4,37 1,09 2,66 25,59 186,78 30 713<br />
Offentlig 224,16 0,47 12,03 7,47 0,13 3,79 25,07 175,20 29 026<br />
Almengymnasial uddannelser Alle 254,00 0,60 7,61 5,11 1,58 4,09 27,69 207,33 34 054<br />
Privat 261,70 0,66 6,29 3,68 2,22 3,72 28,85 216,28 35 387<br />
Offentlig 237,26 0,48 10,49 8,22 0,16 4,88 25,17 187,84 31 155<br />
Erhvervsgymnasial uddannelser Alle 262,05 0,57 7,59 3,31 2,89 4,13 28,77 214,78 35 228<br />
Privat 268,97 0,61 6,92 2,37 3,55 3,98 29,66 221,89 36 337<br />
Offentlig 233,43 0,41 10,39 7,23 0,18 4,72 25,12 185,38 30 644<br />
Erhvervsuddannelser Alle 259,52 1,05 8,80 5,01 1,75 3,44 30,96 208,51 34 578<br />
Privat 264,53 1,22 7,04 3,03 2,35 3,37 31,54 215,99 35 642<br />
Offentlig 246,35 0,61 13,41 10,21 0,19 3,61 29,45 188,87 31 784<br />
Korte videregående uddannelser Alle 294,92 0,57 9,25 4,79 2,85 4,33 36,38 236,75 39 451<br />
Privat 301,57 0,42 8,17 1,81 3,78 4,48 37,02 245,90 40 615<br />
Offentlig 276,59 1,01 12,20 12,99 0,29 3,94 34,62 211,53 36 239<br />
Mellemlange videregående Alle 310,20 0,44 14,33 5,03 1,85 4,55 39,71 244,28 40 595<br />
uddannelser Privat 360,87 0,35 8,90 1,86 5,19 6,69 44,55 293,33 48 820<br />
Offentlig 285,36 0,49 17,00 6,58 0,21 3,51 37,34 220,23 36 562<br />
Bachelor Alle 300,51 0,48 9,01 2,42 2,98 5,54 35,43 244,67 40 335<br />
Privat 313,51 0,27 8,05 1,46 4,01 5,77 35,34 258,62 42 378<br />
Offentlig 267,04 1,03 11,47 4,89 0,33 4,94 35,66 208,73 35 074<br />
Lange videregående uddannelser Alle 395,30 0,93 12,05 3,44 3,20 9,54 52,58 313,57 52 889<br />
Privat 411,53 0,26 10,36 1,01 5,44 9,73 49,80 334,93 55 560<br />
Offentlig 376,20 1,72 14,03 6,29 0,57 9,32 55,85 288,42 49 746<br />
Forskeruddannelser Alle 431,11 0,75 11,76 4,35 2,18 10,71 61,44 339,92 57 932<br />
Privat 473,80 0,16 11,57 0,54 4,93 13,99 60,88 381,73 64 005<br />
Offentlig 406,65 1,09 11,86 6,54 0,60 8,84 61,75 315,96 54 452<br />
kr.<br />
Anm.: Den offentlige sektor er ansatte i den statslige, kommunale og regionale sektor. Tabellen<br />
omfatter samtlige lønmodtagere ekskl. unge under 18 år og elever.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/slon10<br />
120 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 119 Arbejdsomkostninger fordelt efter arbejdsfunktion. 2010<br />
Den private sektor<br />
Samlede<br />
arbejdsomkostninger<br />
Fortjeneste<br />
Øvrige<br />
arbejdsomkostninger<br />
Bidrag til<br />
offentlige<br />
kasser<br />
Refusion<br />
fra<br />
offentlige<br />
kasser<br />
Andre<br />
lovpligtige<br />
omkostninger<br />
Heraf<br />
Aftalebestemt<br />
bidrag<br />
Aftalebestemt<br />
refusion<br />
Uddannelse<br />
Andre<br />
personale<br />
omkostninger<br />
kr. pr. præsteret time<br />
Alle 293,84 282,78 11,07 4,81 3,85 1,53 0,52 0,03 1,69 6,40<br />
Ledelsesarbejde 481,02 464,87 16,16 6,48 1,76 1,93 0,71 0,02 1,60 7,18<br />
Højt kvalifikationsniveau 374,06 357,90 16,16 9,36 3,84 1,05 0,52 0,02 2,40 7,67<br />
Mellemhøjt kvalifikationsniveau 315,01 302,19 12,82 5,76 3,54 1,36 0,46 0,02 1,87 7,13<br />
Almindeligt kontor- og<br />
kundeservicearbejde 252,34 241,51 10,84 5,78 4,76 1,00 0,48 0,02 1,87 6,83<br />
Service- og salgsarbejde 212,86 207,04 5,82 2,18 5,22 1,12 0,40 0,02 1,35 4,94<br />
Arbejde inden for landbrug,<br />
skovbrug mv. 216,92 211,64 5,29 2,79 5,02 1,82 0,35 0,11 1,03 4,47<br />
Håndværkspræget arbejde 256,76 248,96 7,79 2,07 3,78 2,55 0,60 0,04 1,20 5,26<br />
Operatør-, monterings- og<br />
transportarbejde 238,25 230,81 7,43 2,43 3,89 2,04 0,65 0,06 1,22 4,86<br />
Andet manuelt arbejde 211,58 204,83 6,74 2,08 3,96 1,94 0,50 0,05 1,20 5,08<br />
Anm.: Samlede arbejdsomkostninger er ekskl. elever og unge under 18 år. De samlede arbejdsomkostninger<br />
angives netto, dvs. fratrukket eventuelle tilskud.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/sao32 og sao42<br />
Tabel 120 Arbejdsomkostninger fordelt efter branche. 2010<br />
Den private sektor<br />
Samlede<br />
arbejdsomkostninger<br />
Fortjeneste<br />
Øvrige<br />
arbejdsomkostninger<br />
Bidrag til<br />
offentlige<br />
kasser<br />
Refusion<br />
fra<br />
offentlige<br />
kasser<br />
Andre<br />
lovpligtige<br />
omkostninger<br />
Heraf<br />
Aftalebestemt<br />
bidrag<br />
Aftalebestemt<br />
refusion<br />
Uddannelse<br />
Andre<br />
personale<br />
omkostninger<br />
kr. pr. præsteret time<br />
Alle 293,84 282,78 11,07 4,81 3,85 1,53 0,52 0,03 1,69 6,40<br />
Industri, råstofindvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 292,87 283,56 9,31 1,97 3,28 2,11 0,74 0,06 1,69 6,13<br />
Bygge og anlæg 274,63 265,98 8,64 2,00 3,17 3,90 0,63 0,05 0,98 4,35<br />
Handel og transport mv. 262,08 255,19 6,89 2,27 4,07 1,40 0,39 0,03 1,39 5,54<br />
Information og kommunikation 357,77 347,01 10,75 2,04 3,32 0,67 0,59 0,01 2,42 8,35<br />
Finansiering og forsikring 421,76 376,19 45,57 35,07 4,61 0,40 0,61 0,00 2,87 11,23<br />
Ejendomshandel og udlejning 288,80 273,99 14,81 8,91 3,94 1,16 0,45 0,03 1,59 6,67<br />
Erhvervsservice 299,92 291,02 8,90 2,15 3,56 0,75 0,34 0,03 1,76 7,49<br />
Undervisning og sundhed mv. 260,98 255,72 5,27 3,86 6,15 1,21 0,46 0,00 1,86 4,03<br />
Kultur, fritid og anden service 302,43 290,06 12,37 7,77 4,62 1,26 0,37 0,02 1,70 5,90<br />
Anm.: Samlede arbejdsomkostninger er ekskl. elever og unge under 18 år. De samlede arbejdsomkostninger<br />
angives netto, dvs. fratrukket eventuelle tilskud.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/sao12 og sao21<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 121
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 121 Ugentlig arbejdstid i hovedbeskæftigelsen. 2011<br />
Gennemsnitlige normale antal arbejdstimer<br />
Gennemsnitlige faktiske antal arbejdstimer<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 37,7 32,1 35,0 33,4 26,5 30,1<br />
Alder<br />
15-29 år 28,7 23,0 26,0 25,5 19,0 22,4<br />
30-54 år 40,8 35,3 38,2 36,2 29,0 32,8<br />
55-66 år 39,0 33,5 36,5 34,3 28,4 31,5<br />
Branche<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 45,8 34,3 43,8 43,6 29,4 41,1<br />
Industri, råstofudvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 39,2 34,7 37,9 34,7 28,9 33,0<br />
Bygge og anlæg 39,9 33,7 39,4 34,7 27,7 34,2<br />
Handel og transport 36,2 27,7 32,6 32,5 23,7 28,8<br />
Information og kommunikation 38,3 32,8 36,8 33,7 26,9 31,9<br />
Finansiering og forsikring 39,4 35,2 37,4 35,0 29,2 32,1<br />
Ejendomshandel og udlejning 38,1 30,2 35,1 33,0 25,6 30,2<br />
Erhvervsservice 38,3 33,2 36,0 34,3 27,5 31,2<br />
Offentlig administration,<br />
undervisning og sundhed 36,1 33,3 34,2 30,8 27,1 28,2<br />
Kultur, fritid og anden service 36,5 25,3 33,1 34,0 19,3 29,5<br />
timer<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/aku502 og aku503<br />
Tabel 122 Ledige stillinger fordelt efter størrelse og branche. 2011<br />
1-9<br />
ansatte<br />
10-49<br />
ansatte<br />
Ledige stillinger<br />
50-99<br />
ansatte<br />
100 +<br />
ansatte<br />
Fiktive<br />
enheder<br />
I alt 1-9<br />
ansatte<br />
10-49<br />
ansatte<br />
Andel ledige stillinger<br />
50-99<br />
ansatte<br />
100 +<br />
ansatte<br />
Fiktive<br />
enheder<br />
I alt<br />
antal<br />
Ledige stillinger i alt 4 056 5 451 1 981 5 390 1 594 18 470 1,5 1,1 1,0 1,1 2,0 1,2<br />
Industri, råstofudvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 384 804 430 1 752 36 3 406 1,4 1,0 0,8 1,1 0,9 1,0<br />
Bygge og anlæg 660 386 116 193 30 1 385 1,6 0,7 0,8 1,0 1,2 1,0<br />
Handel og transport mv. 1 792 2 361 700 1 492 251 6 595 1,4 1,0 0,9 1,0 1,0 1,1<br />
Information og kommunikation 413 597 123 540 86 1 759 3,2 2,8 1,5 1,3 3,2 2,0<br />
Finansiering, forsikring og<br />
ejendomshandel 216 212 122 470 20 1 039 0,9 0,7 0,9 1,0 0,9 0,9<br />
Erhvervsservice 590 1 091 490 944 1 173 4 287 1,5 1,6 1,5 1,5 2,9 1,8<br />
pct.<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ls01<br />
Tabel 123 Ledige stillinger fordelt efter regioner. 2011<br />
Ledige stillinger<br />
Andel ledige stillinger<br />
Hele landet 18 470 1,2<br />
Region Hovedstaden 7 425 1,4<br />
Region Sjælland 1 560 1,0<br />
Region Syddanmark 3 000 1,0<br />
Region Midtjylland 3 858 1,2<br />
Region Nordjylland 1 034 0,8<br />
Fiktive enheder 1 594 2,0<br />
122 Statistisk Årbog <strong>2012</strong><br />
antal<br />
pct.<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/ls02
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 124 Bruttoledige fordelt efter køn og område. 2011<br />
Fuldtidsledige<br />
Fuldtidsledige i pct. af arbejdsstyrken<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
antal personer<br />
pct.<br />
Hele landet 87 781 74 149 161 930 6,4 5,8 6,1<br />
Region Hovedstaden 28 113 24 355 52 467 6,7 5,9 6,3<br />
Region Sjælland 12 996 11 005 24 001 6,6 5,9 6,3<br />
Region Syddanmark 19 267 15 380 34 647 6,6 5,8 6,2<br />
Region Midtjylland 17 348 15 587 32 935 5,5 5,4 5,4<br />
Region Nordjylland 9 730 7 619 17 349 6,8 6,0 6,4<br />
Landsdel København by 14 507 12 550 27 058 8,0 7,1 7,6<br />
Landsdel Københavns omegn 7 661 6 678 14 339 6,2 5,6 5,9<br />
Landsdel Nordsjælland 5 221 4 516 9 736 4,9 4,3 4,6<br />
Landsdel Bornholm 724 610 1 334 7,6 7,1 7,4<br />
Landsdel Østsjælland 3 012 2 665 5 677 5,2 4,7 4,9<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 9 984 8 340 18 324 7,2 6,5 6,9<br />
Landsdel Fyn 9 275 6 806 16 080 8,1 6,4 7,3<br />
Landsdel Sydjylland 9 992 8 574 18 566 5,6 5,4 5,5<br />
Landsdel Østjylland 11 524 10 311 21 835 5,6 5,3 5,5<br />
Landsdel Vestjylland 5 824 5 276 11 100 5,3 5,5 5,4<br />
Landsdel Nordjylland 9 730 7 619 17 349 6,8 6,0 6,4<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/auaar11 og ras3307<br />
Tabel 125 Bruttoledige i procent af arbejdsstyrken efter køn og område. 2011<br />
Mænd Kvinder Mænd og kvinder i alt<br />
Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt<br />
Hele landet 7,0 6,2 6,4 6,2 5,7 5,8 6,6 6,0 6,1<br />
Region Hovedstaden 6,8 6,6 6,7 5,6 6,1 5,9 6,2 6,3 6,3<br />
Region Sjælland 8,6 6,1 6,6 7,5 5,6 5,9 8,1 5,9 6,3<br />
Region Syddanmark 7,1 6,4 6,6 6,5 5,6 5,8 6,8 6,0 6,2<br />
Region Midtjylland 5,9 5,3 5,5 5,7 5,3 5,4 5,8 5,3 5,4<br />
Region Nordjylland 7,5 6,6 6,8 6,9 5,7 6,0 7,2 6,1 6,4<br />
Landsdel København by 6,7 8,6 8,0 5,4 8,0 7,1 6,0 8,3 7,6<br />
Landsdel Københavns omegn 7,2 5,9 6,2 6,0 5,5 5,6 6,6 5,7 5,9<br />
Landsdel Nordsjælland 6,3 4,6 4,9 5,1 4,2 4,3 5,8 4,4 4,6<br />
Landsdel Bornholm 10,7 7,0 7,6 9,7 6,6 7,1 10,2 6,8 7,4<br />
Landsdel Østsjælland 7,2 4,7 5,2 5,6 4,5 4,7 6,4 4,6 4,9<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 9,1 6,7 7,2 8,3 6,1 6,5 8,7 6,4 6,9<br />
Landsdel Fyn 8,4 8,0 8,1 6,9 6,2 6,4 7,7 7,1 7,3<br />
Landsdel Sydjylland 6,3 5,4 5,6 6,2 5,1 5,4 6,3 5,3 5,5<br />
Landsdel Østjylland 6,0 5,4 5,6 5,5 5,3 5,3 5,8 5,4 5,5<br />
Landsdel Vestjylland 5,6 5,2 5,3 6,2 5,3 5,5 5,9 5,3 5,4<br />
Landsdel Nordjylland 7,5 6,6 6,8 6,9 5,7 6,0 7,2 6,1 6,4<br />
Anm.: Antallet af bruttoledige er omregnet til fuld tid. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/auaar11 og ras3307<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 123
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 126 Bruttoledige fordelt efter køn og alder. 2011<br />
Fuldtidsledige<br />
Fuldtidsledige i pct. af arbejdsstyrken<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
antal personer<br />
I alt 87 781 74 149 161 930 6,4 5,8 6,1<br />
16-24 år 9 880 7 458 17 338 5,4 4,2 4,8<br />
25-29 år 11 212 10 475 21 688 9,3 9,5 9,4<br />
30-34 år 10 618 10 811 21 429 7,0 7,8 7,4<br />
35-39 år 10 227 10 471 20 697 6,0 6,6 6,3<br />
40-44 år 10 111 9 226 19 337 5,6 5,3 5,5<br />
45-49 år 10 812 8 799 19 611 6,3 5,4 5,8<br />
50-54 år 9 573 6 946 16 519 6,3 4,7 5,5<br />
55-59 år 10 361 7 250 17 611 7,3 5,4 6,3<br />
60-64 år 4 986 2 713 7 699 5,0 3,9 4,5<br />
Anm.: Personernes alder opgøres ultimo december. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
pct.<br />
www.statistikbanken.dk/auaar11 og ras3307<br />
Tabel 127 Forsikrede fuldtidsledige fordelt efter køn og a-kasse. 2011<br />
Forsikrede ledige<br />
Ledige i procent af forsikrede<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 70 974 62 485 133 459 6,8 6,0 6,4<br />
Akademikere (AAK) 1 821 2 606 4 427 5,0 5,3 5,2<br />
Business 906 266 1 171 4,5 5,2 4,6<br />
Byggefagenes a-kasse 1 622 507 2 129 12,0 17,6 13,0<br />
Børne- og Ungdomspædagoger (BUPL-A) 355 1 946 2 301 4,3 3,9 4,0<br />
Danske Lønmodtagere (DLA) 3 156 2 526 5 682 8,0 8,0 8,0<br />
Danske Sundhedsorganisationer (DSA) 108 1 371 1 479 2,5 1,8 1,9<br />
El-faget 1 279 20 1 299 5,9 9,2 5,9<br />
Fag og Arbejde (FOA) 1 065 6 623 7 688 5,5 4,7 4,8<br />
Faglig Fælles a-kasse (3F) 24 093 10 257 34 351 14,1 13,3 13,8<br />
Frie Funktionærer (FFA) 621 831 1 452 5,1 5,1 5,1<br />
Funktionærer og Servicefag 594 505 1 100 4,5 11,1 6,2<br />
Funktionærer og Tjenestemænd (FTF-A) 1 925 2 779 4 704 3,8 3,8 3,8<br />
Fødevareforbundet (NNF) 1 152 665 1 817 7,9 10,0 8,5<br />
Handels- og Kontorfunktionærer (HK) 3 754 9 863 13 616 7,1 5,7 6,0<br />
Ingeniører (IAK) 1 843 584 2 427 3,2 4,8 3,5<br />
Journalistik, Kommunikation og Sprog 664 1 114 1 777 9,0 8,6 8,8<br />
Kristelig a-kasse 7 432 7 956 15 388 8,5 9,2 8,8<br />
Ledere 2 203 799 3 002 3,3 3,5 3,4<br />
Lærere (DLF-A) 640 1 553 2 193 3,0 3,1 3,1<br />
Magistre (MA) 1 392 2 293 3 685 6,2 8,0 7,2<br />
Metalarbejdere 6 104 282 6 386 7,5 11,3 7,6<br />
Min akasse 1 218 574 1 792 4,3 4,6 4,4<br />
Selvstændige (DANA) 1 006 595 1 601 4,5 5,6 4,8<br />
Selvstændige Erhvervsdrivende (ASE) 3 606 2 567 6 173 4,0 5,3 4,5<br />
Socialpædagoger (SLA) 329 1 040 1 370 4,1 4,1 4,1<br />
Teknikere 1 046 1 377 2 422 7,8 11,2 9,4<br />
Økonomer (CA) 1 039 988 2 027 5,3 6,1 5,6<br />
Anm.: Antal forsikrede personer opgøres ultimo året og er ekskl. personer på efterløn. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/aul01<br />
124 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 128<br />
Bruttoledige fordelt efter køn og oprindelsesland<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
antal personer<br />
I alt 96 477 87 781 67 472 74 149 163 949 161 930<br />
Danmark 81 705 73 265 55 027 60 722 136 732 133 987<br />
Udenlandsk oprindelse i alt 14 733 14 491 12 425 13 423 27 158 27 914<br />
Heraf: Vestlige lande 3 496 3 491 2 850 3 303 6 346 6 794<br />
Ikke-vestlige lande 11 237 11 000 9 575 10 120 20 812 21 119<br />
EU-lande 27 2 889 2 937 2 295 2 718 5 184 5 655<br />
Heraf: Polen 668 705 708 847 1 376 1 553<br />
Storbritannien 437 409 119 131 556 541<br />
Sverige 241 217 244 271 485 488<br />
Tyskland 641 573 407 436 1 048 1 009<br />
Europa ekskl. EU 27 4 437 4 328 3 988 4 235 8 424 8 563<br />
Heraf: Bosnien-Herzegovina 616 547 373 373 989 921<br />
Jugoslavien (eks.) 535 529 412 407 947 937<br />
Norge 159 158 238 244 397 402<br />
Tyrkiet 2 459 2 440 2 127 2 282 4 586 4 722<br />
Afrika i alt 2 090 1 992 1 336 1 372 3 427 3 364<br />
Heraf: Somalia 834 741 444 434 1 279 1 175<br />
Nordamerika i alt 157 139 86 93 243 232<br />
Syd- og Mellemamerika i alt 268 248 305 337 573 585<br />
Asien i alt 4 815 4 780 4 377 4 626 9 192 9 406<br />
Heraf: Irak 921 909 619 615 1 541 1 524<br />
Iran 530 530 302 349 832 879<br />
Libanon 609 623 419 435 1 028 1 058<br />
Pakistan 670 680 702 744 1 373 1 425<br />
Sri Lanka 315 280 285 299 601 580<br />
Vietnam 455 430 458 435 913 864<br />
Oceanien i alt 38 32 15 16 53 48<br />
Statsløse 22 20 11 13 32 32<br />
Uoplyst 18 16 13 13 30 28<br />
Uoplyst herkomst 39 25 19 5 58 30<br />
Anm.: Antallet af bruttoledige er omregnet til fuld tid. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/auaar13<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 125
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 129<br />
Udbetalte arbejdsløshedsdagpenge og efterløn<br />
2010 2011<br />
Fuldtidsmodtagere af dagpenge 1 111 182 108 531<br />
Udbetalte dagpenge mio. kr. 21 125,6 20 619,5<br />
Udbetalte feriedagpenge mio. kr. 967,2 1 325,7<br />
Udbetalt efterløn mio. kr. 2 20 392,1 19 226,3<br />
Nettotilskud fra staten:<br />
I mio. kr. 29 395,2 27 962,7<br />
I pct. af udbetalinger 69,2 67,9<br />
1 Fra 2011 dagpengemodtagere og aktiverede dagpengemodtagere. 2 Ekskl. udbetalt skattefri præmie. Kilde: Arbejdsdirektoratet<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.adir.dk<br />
Tabel 130 Dagpengemodtagere fordelt efter køn og årsag til ledighed. 2011<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Bruttoledige I alt 87 781 74 149 161 930<br />
Ledige kontanthjælpsmodtagere 19 218 13 549 32 766<br />
Aktiverede dagpengeberettigede i løntilskud mv. 10 258 10 373 20 633<br />
Ledige dagpengemodtagere 58 305 50 227 108 531<br />
Heraf: Opsagt af arbejdsgiver 40 806 29 789 70 594<br />
Midlertidigt hjemsendt 149 32 181<br />
Har selv sagt op 1 494 2 737 4 231<br />
Frigørelsesattest eller arbejdsfordeling 133 186 318<br />
Dimittend eller afsluttet værnepligt 3 410 2 816 6 226<br />
Ophørt med fuldført aktivering 3 195 4 523 7 718<br />
Ophørt med orlov eller barsel 763 1 660 2 423<br />
Midlertidig udtræden af arbejdsmarkedet 566 1 021 1 587<br />
Ophørt med selvstændig virksomhed 1 422 895 2 317<br />
Andet 6 263 6 384 12 647<br />
Ledighedsårsag uoplyst 104 184 288<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
126 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 131 Offentligt forsørgede. 2011<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt<br />
antal fuldtidsdeltagere<br />
I alt 53 741 318 049 371 790 65 668 408 265 473 932 119 409 726 312 845 722<br />
Registrerede ledige i alt 1 11 742 47 076 58 819 9 986 39 657 49 643 21 728 86 733 108 462<br />
Ledige dagpengemodtagere 1 7 942 39 949 47 891 6 600 35 266 41 867 14 541 75 216 89 757<br />
Ledige kontanthjælpsmodtagere 1 3 800 7 128 10 928 3 386 4 391 7 776 7 186 11 519 18 704<br />
Feriedagpenge 391 2 433 2 823 464 2 474 2 938 854 4 907 5 761<br />
Vejledning og opkvalificering i alt 2 10 921 15 220 26 140 9 526 17 801 27 327 20 447 33 019 53 468<br />
Vejlednings- og afklaringsforløb (d) 2 168 6 039 8 207 1 731 5 567 7 297 3 899 11 607 15 504<br />
Vejlednings- og afklaringsforløb (k) 8 753 9 180 17 934 7 795 12 235 20 030 16 549 21 417 37 964<br />
Støttet beskæftigelse i alt 8 987 40 446 49 434 6 935 50 078 57 013 15 922 90 525 106 446<br />
Virksomhedspraktik (d) 1 045 2 507 3 552 853 2 175 3 030 1 898 4 684 6 582<br />
Virksomhedspraktik (k) 2 722 4 804 7 528 2 181 5 140 7 320 4 904 9 944 14 847<br />
Ansættelse med løntilskud (d) 2 060 6 449 8 510 2 208 6 552 8 760 4 267 13 002 17 270<br />
Ansættelse med løntilskud (k) 889 1 782 2 671 501 1 139 1 640 1 391 2 920 4 311<br />
Fleksjob 3 963 20 002 20 966 484 31 518 32 000 1 446 51 520 52 966<br />
Skånejob 3 354 2 959 3 314 188 2 151 2 338 542 5 110 5 652<br />
Servicejob 4 - 81 81 - 143 143 - 224 223<br />
Voksenlærling 955 1 858 2 814 519 1 262 1 781 1 474 3 120 4 594<br />
Barselsdagpenge mv. i alt 708 3 988 4 696 15 304 36 416 51 720 16 012 40 403 56 416<br />
Barselsdagpenge, uden job 160 495 656 4 062 5 671 9 732 4 221 6 166 10 388<br />
Barselsdagpenge, med job 543 3 483 4 025 11 238 30 734 41 971 11 779 34 216 45 996<br />
Forsøg (k) 6 10 15 6 10 17 12 21 32<br />
Tilbagetrækning i alt 5 914 152 035 157 949 4 585 189 586 194 170 10 500 341 618 352 119<br />
Førtidspension 5 5 914 101 979 107 892 4 585 125 356 129 940 10 500 227 331 237 832<br />
Efterløn - 50 057 50 057 - 64 230 64 230 - 114 287 114 287<br />
Øvrige ydelsesmodtagere i alt 15 078 56 851 71 929 18 867 72 254 91 121 33 945 129 105 163 050<br />
Kontanthjælp 10 446 24 186 34 633 13 617 26 620 40 237 24 063 50 806 74 870<br />
Introduktionsydelse 372 405 777 252 408 660 624 813 1 437<br />
Revalideringsydelse i øvrigt 277 861 1 138 361 1 656 2 017 638 2 516 3 154<br />
Ledighedsydelse 213 3 964 4 177 251 7 893 8 144 464 11 857 12 321<br />
Sygedagpenge, uden job 2 349 14 872 17 221 2 502 16 044 18 547 4 851 30 916 35 768<br />
Sygedagpenge, med job 1 422 12 562 13 984 1 883 19 634 21 517 3 304 32 197 35 500<br />
Anm.: (d)= dagpenge. (k)=kontanthjælp.<br />
1 Antallet afviger marginalt fra de foregående tabeller, hvor opgørelsen er baseret på dagpengeåret<br />
(fra 21-12-2009 til 19-12-2010), mens der her er tale om en opgørelse for kalenderåret 2009.<br />
2 Opdelingen på de enkelte undergrupper er navnlig for det statslige område behæftet med usikkerhed<br />
og bør ses under ét. 3 Beregningen af antal fuldtidsmodtagere er her foretaget udelukkende ved<br />
reduktion i forhold til antal hele dage i støttet beskæftigelse i året. 4 Tilgang til servicejob er stoppet 1.<br />
april 2002. 5 Modtagere af invaliditetsydelse er ikke medtaget i opgørelsen over personer på<br />
førtidspension.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/auh01<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 127
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 132 Offentligt forsørgede efter køn, alder og område. 2011<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt Under<br />
30 år<br />
30 år + I alt<br />
antal fuldtidsdeltagere<br />
Hele landet 53 741 318 049 371 790 65 668 408 265 473 932 119 409 726 312 845 722<br />
Region Hovedstaden 14 467 84 115 98 582 17 367 106 967 124 334 31 834 191 084 222 916<br />
Region Sjælland 7 802 48 667 56 469 9 292 62 853 72 145 17 093 111 520 128 614<br />
Region Syddanmark 12 173 73 764 85 937 14 974 94 102 109 075 27 148 167 865 195 012<br />
Region Midtjylland 12 428 70 033 82 462 15 864 95 103 110 967 28 293 165 135 193 429<br />
Region Nordjylland 6 467 35 234 41 700 7 502 44 220 51 722 13 968 79 453 93 422<br />
Landsdel København by 6 800 38 111 44 912 8 378 43 708 52 086 15 178 81 822 96 999<br />
Landsdel Københavns omegn 4 506 24 469 28 974 5 404 33 166 38 569 9 910 57 632 67 543<br />
Landsdel Nordsjælland 2 761 18 360 21 121 3 151 26 366 29 518 5 912 44 725 50 638<br />
Landsdel Bornholm 399 3 177 3 575 435 3 727 4 161 834 6 902 7 736<br />
Landsdel Østsjælland 1 753 10 331 12 084 2 122 15 080 17 202 3 875 25 410 29 286<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 6 049 38 335 44 385 7 170 47 772 54 943 13 218 86 111 99 328<br />
Landsdel Fyn 5 189 32 525 37 714 5 963 39 443 45 406 11 152 71 969 83 120<br />
Landsdel Sydjylland 6 985 41 238 48 223 9 011 54 659 63 669 15 996 95 897 111 892<br />
Landsdel Østjylland 8 343 46 370 54 714 10 443 62 588 73 031 18 787 108 958 127 745<br />
Landsdel Vestjylland 4 085 23 664 27 748 5 421 32 517 37 937 9 506 56 179 65 685<br />
Landsdel Nordjylland 6 467 35 234 41 700 7 502 44 220 51 722 13 968 79 453 93 422<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/auh01<br />
128 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 133 Lønmodtagerorganisationernes medlemstal. 2011<br />
Antal medlemmer<br />
Antal medlemmer<br />
1. januar<br />
I alt<br />
Heraf<br />
kvinder<br />
I alt<br />
Heraf<br />
kvinder<br />
Landsorganisationen i Danmark (LO) 1 1 167 878 572 285 Funktionærforeningen i FDB/COOP Danmark 509 212<br />
Blik og Rørarbejderforbundet i Danmark 10 096 27 HI – Organisation for ledende medarbejdere<br />
Dansk Artistforbund 1 364 581 i idræt-kultur-fritid 560 44<br />
Dansk EL-Forbund 29 906 300 JID 1 078 340<br />
Dansk Frisør- og kosmetikerforbund 4 657 4 466 Jordmoderforeningen 1 595 1 593<br />
Dansk Jernbaneforbund 5 708 815 Konstruktørforeningen 3 933 603<br />
Dansk Metal 122 032 5 067 Kort- og Landmålingsteknikernes Forening 570 154<br />
Fagligt Fælles Forbund -3F 2 366 620 104 091 Kost og Ernæringsforbundet 6 758 6 624<br />
FOA - Fag og Arbejde 199 336 175 187 Landsforeningen af statsaut. Fodterapeuter 1 395 1 325<br />
Fængselsforbundet i Danmark 3 346 1 061 Lederforeningen i TeleDanmark 1 005 411<br />
Fødevareforbundet NNF 23 272 7 149 Lederforum – Social & Sundhedssektoren 722 663<br />
HK/Danmark 302 160 225 620 Merkonomernes Hovedorganisation 827 455<br />
Hærens Konstabel- og Korporalforening 4 516 248 PROSA – EDB-fagets fagforening 8 924 1 360<br />
Malerforbundet i Danmark 11 888 3 323 SAFU Sammenslutningen af Funktionærer 1 197 622<br />
Service- og Funktionærforbund 16 735 3 849 Uddannelsesforbundet 9 359 4 230<br />
Socialpædagogerne 37 595 28 196 Andre Foreninger 4 428 2 093<br />
Spillerforeningen 1 037 135 Ledernes Hovedorganisation 86 239 21 868<br />
Teknisk Landsforbund 27 610 12 170 Lederne 86 239 21 868<br />
Funktionærernes og Tjenestemændenes Akademikernes Centralorganisation (AC) 4 139 214 74 015<br />
Fællesråd (FTF) 356 408 245 562 Arkitektforbundet 4 398 2 188<br />
Attorfillit Kattuffiat, Grønland 760 458 Bibliotekarforbundet 3 895 2 978<br />
BUPL 53 866 45 786 Dansk Journalistforbund 1 745 806<br />
CO 1O – gruppen i FTF 30 653 8 400 Dansk Musikpædagogisk Forening 818 463<br />
Heraf: Den Danske Dyrlægeforening 1 721 873<br />
CS-Gruppen 6 826 457 Forsvarsgruppen i AC 3 529 150<br />
Danmarks Kordegneforening 548 395 Gymnasieskolernes Lærerforening 11 465 6 013<br />
Dansk Told- og Skatteforbund 4 258 2 395 Jordbrugsakademikerne 3 495 1 583<br />
Foreningen af Præliminære Organister 657 429 Jurist- og Økonomforbundet 45 707 21 943<br />
Foreningen af Tekniske og Administrative Kommunikation og Sprog 5 332 4 665<br />
Tjenestemænd (TAT) 803 418 Lægeforeningen 16 220 8 008<br />
Forsvarets Civil-Etat 1 170 245 Magisterforeningen 26 682 14 860<br />
Handelsskolernes Lærerforening 1 534 768 Pharma-Danmark 3 879 2 959<br />
Politiforbundet i Danmark 11 919 2 105 Præsteforeningen 2 537 1 318<br />
Trafikforbundet 720 209 Psykologforeningen 4 115 3 123<br />
Andre foreninger 2 218 979 Tandlægeforeningen 1 835 1 018<br />
Cabin Union <strong>Denmark</strong> 1 339 953 Tandlægernes Ny Landsforening 707 609<br />
Danmarks Lærerforening 65 480 45 854 Andre foreninger 1 134 459<br />
Dansk Musiker Forbund 3 3 000 702 Uden for fællesorganisationerne 276 620 125 024<br />
Dansk Skuespillerforbund 1 658 883 2B - Bedst og Billigst 13 534 6 744<br />
Dansk Socialrådgiverforening 10 749 9 251 Brancheafdelingen Trafik & Jernbane 2 894 1 447<br />
Dansk Sygeplejeråd 52 444 50 671 Business Danmark 25 452 4 510<br />
Dansk Tandplejerforening 1 190 1 154 Dansk Formands Forening 1 169 28<br />
Danske Psykomotoriske Terapeuter 793 778 Dansk Journalistforbund 5 14 996 6 506<br />
Danske Bioanalytikkere 5 515 5 194 Den Danske Landinspektørforening 793 211<br />
Danske Forsikr.funktionæreres Landsforening 7 463 5 549 Fagforeningen Danmark 34 270 12 938<br />
Danske Fysioterapeuter 9 038 6 979 Forbundet af Kirke- og Kirkegårdsansatte 1 516 588<br />
Danske Skov- og Landskabsingeniører 528 84 Forbundet for Tjenestemænd ved Fødevare- og<br />
Ergoterapeutforeningen 6 307 5 997 Undervisningsministeriet m.fl. 411 49<br />
Farmakonomforeningen 4 308 4 266 Funktionærkartellet/Teknikersammenslutningen 22 984 12 369<br />
Film- og TV-arbejderforeningen 751 188 Ingeniørforeningen i Danmark 50 480 9 801<br />
Finansforbundet 46 059 24 704 Kristelig Fagforening 101 092 69 778<br />
Foreningen af Mejeriledere og Funktionærer 507 67 Maskinmestrenes Forening 7 029 55<br />
Foreningen af Radiografer i Danmark 1 507 1 100<br />
Frie Skolers Lærerforening 8 890 5 543<br />
Funktionærforeningen Carlsberg Tuborg 743 272<br />
Anm.: Tallene er ekskl. Danmarks Frie Fagforening pga. manglende indberetning.<br />
1 Inkl. medlemmer, der ikke betaler fuldt kontingent, herunder lærlinge, elever, fritidsjobbere,<br />
efterlønsmodtagere og pensionister. 2 Forbundet Træ-Industri-Byg i Danmark er fusioneret med 3F. 3<br />
Kun medlemmer under FTF. 4 Kun lønmodtagere. 5 Inkl. 1.745 medlemmer med dobbelt medlemskab<br />
under AC.<br />
Kilde: Hovedorganisationerne samt fagforbund uden for<br />
hovedorganisationerne<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 129
Arbejdsmarked og løn<br />
Tabel 134<br />
Forsikringsaktive medlemmer i arbejdsløshedskasserne<br />
2010 1 2011 1<br />
Antal a-kasser 27 27<br />
Arbejdsløshedsforsikrede i alt 2 052 723 2 041 040<br />
Heltidsforsikrede i alt 2 031 603 2 020 550<br />
Heraf: A-kasser hos LO-forbund 2 899 838 867 182<br />
FTF 3 324 094 324 396<br />
Lederne 4 90 004 95 128<br />
AC 5 258 765 266 118<br />
Øvrige forbund 6 458 902 467 726<br />
Deltids- og kombinationsforsikrede i alt 21 120 20 490<br />
Heraf: A-kasser hos LO-forbund 2 10 309 9 613<br />
FTF 3 3 268 3 057<br />
Lederne 4 27 30<br />
AC 5 650 740<br />
Øvrige forbund 6 6 866 7 050<br />
1 Opgjort 1. januar. 2 Landsorganisationen i Danmark. 3 Funktionærernes og Tjenestemændenes<br />
Fællesråd. 4 Ledernes Hovedorganisation. 5 Akademikernes Centralorganisation. 6 Inkl.<br />
arbejdsløshedskasser med forbund tilmeldt forskellige hovedorganisationer.<br />
Kilde: Arbejdsdirektoratet<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
Tabel 135<br />
Arbejdsstandsninger<br />
Arbejdsstandsninger Berørte ansatte Tabte arbejdsdage<br />
2009 2010 2009 2010 2009 2010<br />
I alt 207 329 12 679 15 828 15 000 18 500<br />
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding 3 1 75 20 0 0<br />
Industri i alt 52 118 4 071 7 169 4 400 10 000<br />
Føde-, drikke-, tobaksvareindustri 17 38 1 321 2 657 1 600 4 400<br />
Tekstil- og læderindustri - - - - - -<br />
Træ-, papir- og grafisk industri 5 7 67 289 100 500<br />
Kemisk industri og plastindustri 5 18 133 566 100 2 000<br />
Sten-, ler- og glasindustri 4 14 131 457 300 700<br />
Jern- og metalindustri 19 32 2 376 2 759 2 200 1 900<br />
Møbelindustri og anden industri 2 9 43 441 100 500<br />
Energi- og vandforsyning 6 20 170 588 200 700<br />
Bygge og anlæg 38 45 1 242 1 209 1 400 1 700<br />
Handel 12 17 342 389 300 400<br />
Hotel og restauration 3 2 206 67 100 200<br />
Transport, post og tele 50 41 2 878 2 411 4 900 1 600<br />
Stat, regioner og kommuner 32 22 3 425 2 207 3 300 2 000<br />
Øvrige 11 63 270 1 768 500 1 800<br />
Uoplyst - - - - - -<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/abst1<br />
130 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
1<br />
Sociale forhold<br />
Formålet med det sociale sikringssystem<br />
Det sociale sikringssystem i Danmark har flere formål:<br />
1. At sikre befolkningen økonomisk ved fx sygdom, ledighed og alderdom i form af<br />
indkomsterstattende ydelser.<br />
2. At yde støtte til nedbringelse af udgifter til fx bolig og børnepasning i form af<br />
supplerende tilskudsordninger.<br />
3. At sørge for passende tilbud som fx børnepasning, ældreomsorg, omsorg for<br />
handicappede, sundhedspleje og hjemmehjælp i form af institutioner og serviceydelser.<br />
Sociale udgifter på 569 milliarder kr. i 2010<br />
De samlede udgifter til sociale ydelser var 569 mia. kr. i 2010, hvilket svarer til<br />
103.000 kr. pr. indbygger. Målt i forhold til bruttonationalproduktet udgjorde<br />
udgifterne til sociale ydelser 33,5 pct. i 2010.<br />
Den største sociale post er udgifter til alderdom og omfatter bl.a. pensioner, plejehjem<br />
og hjemmehjælp til ældre. Udgifter til arbejdsløshed og beskæftigelse er steget<br />
betydeligt fra 2009 til 2010. Udgifterne til alle øvrige formål er også steget,<br />
men ikke i samme omfang. De sociale udgifter er bredt defineret og inkluderer<br />
også udgifter til sundhedsvæsenet og arbejdsmarkedsordninger.<br />
Figur 1 Udgifter til sociale ydelser fordelt efter formål. 2010<br />
Alderdom, 214 mia. kr.<br />
Sygdom og sundhed, 128 mia. kr.<br />
Familier, 71 mia. kr.<br />
Arbejdsløshed og beskæftigelse, 43 mia. kr.<br />
Invaliditet og revalidering, 84 mia. kr.<br />
Kontanthjælp og andre sociale ydelser, 15 mia. kr.<br />
Boligstøtte, 13 mia. kr.<br />
www.statistikbanken.dk/udg1<br />
Finansiering af de sociale udgifter<br />
Det offentliges andel af de samlede tilskud og bidrag til sociale ydelser udgjorde 68<br />
pct. i 2010, heraf 23 pct. for staten og 45 pct. for kommuner og regioner. Arbejdsgiverne<br />
bidrog med 11 pct., mens de sikrede betalte 21 pct. Statens andel har i<br />
flere år været stærkt faldende, men er steget fra 2008 til 2010. Andelene for kommuner<br />
og regioner samt for arbejdsgivere og sikrede har været stigende i de senere<br />
år, men fra 2008 til 2010 er såvel arbejdsgivernes som de sikredes andel faldet.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 131
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Danmark i toppen i EU<br />
Med en andel på 33,5 pct. i 2009 har Eurostat placeret Danmark på en førsteplads<br />
blandt de 27 EU-lande, hvad angår de sociale udgifters andel af BNP. Frankrig og<br />
Sverige ligger nummer to og tre. Ligesom tidligere ligger Rumænien og Letland i<br />
bunden af skalaen med en andel på 17 pct., men i disse lande er der en betydelig<br />
stigning i de sociale udgifter.<br />
Opgørelsen tager ikke højde for forskelle i indkomstbeskatning af de sociale ydelser<br />
og i modtagernes betaling af moms og indirekte afgifter mv. i de enkelte lande.<br />
Fx er en række sociale ydelser indkomstskattepligtige i Danmark. Internationale<br />
sammenligninger er altid vanskelige. Det gælder også ved sammenligning af de<br />
sociale udgifter.<br />
Figur 2 Sociale udgifter som andel af BNP i EU. 2009<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Pct.<br />
Danmark<br />
Frankrig<br />
Sverige<br />
Nederlandene<br />
Tyskland<br />
Østrig<br />
Belgien<br />
Finland<br />
Italien<br />
Storbritannien<br />
Grækenland<br />
Irland<br />
Anm.: Opgørelsen er baseret på Eurostats fælles klassificering (ESSPROS), og i denne er udgifterne opgjort brutto.<br />
Kilde: Eurostat/ESSPROS<br />
Portugal<br />
Mere børnepasning<br />
Stadig flere børn bliver passet ude i dagpleje, dagtilbud, fritidshjem og skolefritidsordninger.<br />
I alt passes 576.000 børn ude, heraf 234.000 i skolefritidsordninger<br />
og 17.000 i fritidshjem. I 1985 blev 262.000 børn passet ude. Dengang fandtes<br />
ikke nogen skolefritidsordninger, idet de først kom i 1987, mens 46.000 børn var<br />
indskrevet i fritidshjem. For børn i skolealderen er antallet af passede børn således<br />
steget fra 46.000 til 251.000 og for børn under skolealderen fra 215.000 i 1985 til<br />
324.000 i 2010.<br />
Andelen af børn, der passes ude i alderen fra 0 til 13 år, er steget fra 29,7 pct. i<br />
1985 til 62,1 pct. i 2010, dvs. forholdsvist mere end fordoblet. Størst dækningsgrad<br />
er der i dag for børn i den såkaldte børnehavealder, 3-5 år, hvor 97,4 pct.<br />
passes ude. Blandt de 0-2 årige er andelen 66,6 pct., idet kun omkring 15 pct. af de<br />
0-årige passes ude. Forklaringen er, at forældrene selv passer barnet under barselsorloven.<br />
For de aldersklasser, som især passes i skolefritidsordninger, er dækningsgraden<br />
83,6 pct. Sammenlignet med 1985 er der sket en stor vækst i udbredelsen af skolefritidsordninger.<br />
For de yngre børn har de aldersintegrerede institutioner med i alt<br />
170.000 børn vundet frem på bekostning af vuggestuer med 12.000 børn og børnehaver<br />
med 82.000 børn. Antallet af børn, der er i dagpleje, er 60.000.<br />
Spanien<br />
Slovenien<br />
Ungarn<br />
Luxembourg<br />
Litauen<br />
Cypern<br />
Tjekkiet<br />
Malta<br />
Polen<br />
Estland<br />
Slovakiet<br />
Bulgarien<br />
Rumænien<br />
Letland<br />
132 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Figur 3<br />
Børnepasning<br />
100<br />
Pct.<br />
1990 1995 2000 2005 2010<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
0-2 år 3-5 år 6-9 år 10-13 år<br />
www.statistikbanken.dk/pas11<br />
Personaleforbruget til pasning af børn og unge var 103.000 årsværk i 2010. I 1985<br />
udgjorde det 59.500 årsværk, og der er dermed på 25 år sket en stigning på 72 pct.<br />
Personalet i skolefritidsordninger mv. er steget med næsten 150 pct., mens der er<br />
60 pct. mere personale i daginstitutioner og dagpleje.<br />
Figur 4<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Tusinde årsværk<br />
Ansatte i den sociale sektor<br />
Ældreomsorg mv.<br />
1985 1990 1995 2000 2005 2011 (1)<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Skolefritidsordninger, fritidshjem og klubber<br />
Tusinde årsværk Daginstitutioner og dagpleje<br />
1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
1 Der er databrud i tallene mellem 2005 og 2011.<br />
www.statistikbanken.dk/pas33, res2, res2n, res10 og res10x<br />
Mere hjemmehjælp<br />
Ud af i alt ca. 228.000 personer på 80 år og derover i 2010 modtog 122.000 varig<br />
hjemmehjælp, enten i eget hjem, herunder ældreboliger eller i plejebolig/plejehjemsbolig.<br />
Af de 122.000 var 31.000 mænd og 91.000 kvinder. Andelen, der får<br />
varig hjælp, er stærkt stigende med alderen, nemlig 37 pct. blandt de 80-84-årige,<br />
60 pct. blandt de 85-89-årige og 92 pct. af alle i alderen 90 år og derover.<br />
Andelen af befolkningen, der bor i plejebolig/plejehjemsbolig, er også stærkt stigende<br />
med alderen. Inden for ældreomsorg mv. hænger det stigende personaleforbrug<br />
i høj grad sammen med befolkningsudviklingen. Derudover er kommunernes<br />
personaleforbrug steget, fordi bl.a. genoptræning og omsorg for handicappede<br />
er overgået til kommunerne i forbindelse med kommunalreformen. Personaleforbrug<br />
i omsorg og pleje udgør 104.500 årsværk.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 133
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
I nyere tid er der bl.a. oprettet nye sociale og sundhedsmæssige ordninger såsom<br />
forebyggende hjemmebesøg, bofællesskaber for voksne handicappede samt kontaktperson-<br />
og ledsageordninger mv.<br />
Flere pleje- og ældreboliger<br />
Fra midten af 1980'erne er ældreområdet blevet omstruktureret betydeligt med en<br />
satsning på ældre i eget hjem og en udbygning af ældreboligmassen som erstatning<br />
for nedlæggelse af plejehjemspladser.<br />
Der findes i dag 37.000 plejeboliger, 7.500 plejehjemsboliger og 1.500 beskyttede<br />
boliger samt 35.000 almene ældreboliger. I alt er der 81.000 pleje- og ældreboliger<br />
til ældre og 5.500 plejeboliger til handicappede. Derimod var der i 1987 (hvor<br />
ældreboliger blev indført i lovgivningen) 49.000 plejehjemsboliger, 7.000 beskyttede<br />
boliger og 4.000 ældreboliger, dvs., i alt 60.000 pleje- og ældreboliger.<br />
I plejeboliger og plejehjemsboliger er der døgnvagt, servicearealer og linnedservice<br />
mv. og dette skønnes også at være tilfældet for to ud af tre beskyttede boliger. Almene<br />
ældreboliger regnes som eget hjem, og beboerne får hjemmehjælp mv. i<br />
samme omfang som beboere i lejligheder, parcelhuse og rækkehuse. De er omfattet<br />
af fritvalgsordningen, der blev etableret i 2003.<br />
En kvart million førtidspensionister<br />
Blandt de indkomsterstattende ydelser, som den sociale lovgivning åbner mulighed<br />
for, er førtidspension. Der er i 2011 251.000 førtidspensionister. Heraf er<br />
57.000 mellem 40 og 49 år, 94.000 mellem 50 og 59 år og 62.000 mellem 60 og 64<br />
år. 136.000 var kvinder og 115.000 mænd.<br />
Figur 5<br />
Førtidspensionister<br />
170 000<br />
Antal<br />
160 000<br />
150 000<br />
Kvinder<br />
140 000<br />
130 000<br />
120 000<br />
Mænd<br />
110 000<br />
100 000<br />
90 000<br />
80 000<br />
1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
www.statistikbanken.dk/pen1 og pen11<br />
Af 953.000 folkepensionister var 529.000 kvinder og 425.000 mænd. Efterløn,<br />
flexjob og andre indkomsterstattende ydelser er omtalt i tekstafsnittet om arbejdsmarked<br />
og løn.<br />
134 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Supplerende tilskudsordninger<br />
Blandt de supplerende tilskudsordninger kan nævnes, at 208.000 husstande i alt<br />
modtog 247 millioner kr. i boligsikring i december 2011, mens 295.000 pensionisthusstande<br />
i alt modtog 766 millioner kr. i boligydelse.<br />
693.000 familier fik børnefamilieydelse (børnecheck), og heraf fik 132.000 familier,<br />
hvor der er en enlig forsørger, yderligere udbetalt ordinært børnetilskud i 4.<br />
kvartal 2010.<br />
Forældre holder barselsorlov i 267 dage på dagpenge<br />
Børn, der blev født i 2010, kunne glæde sig over, at deres forældre holdt orlov i<br />
267 dage på dagpenge efter fødslen. Mødrene holdt størstedelen af orloven, 244<br />
dage, mens fædrene holdt 23 dage. Det er kun erhvervsaktive, som kan holde barselsorlov<br />
med dagpenge. Blandt dem, der ikke kan holde orlov på dagpenge, finder<br />
man uddannelsessøgende, kontanthjælpsmodtagere mv.<br />
Når 20.400 børn oplevede, at det kun var moderen, der holdt orlov, betyder det<br />
langt fra altid, at faderen ikke har været hjemme. Faderen var måske ikke erhvervsaktiv,<br />
eller han kan fx have brugt sine feriedage til at være hjemme hos barnet.<br />
Figur 6 Barselsorlov efter fødslen. 2010<br />
350<br />
Dage<br />
Mors orlov<br />
Fars orlov<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Kun mor har orlov:<br />
20.414 børn<br />
Kun far har orlov:<br />
4.704 børn<br />
Begge har orlov:<br />
31.012 børn<br />
Uden orlov:<br />
7.281 børn<br />
Alle:<br />
63.411 børn<br />
Tabel 145<br />
Bistand til børn og unge<br />
Ved udgangen af 2009 fik 24.000 børn og unge støtte. Støtten omfatter anbringelser<br />
uden for hjemmet og forskellige former for forebyggende foranstaltninger.<br />
13.000 børn og unge fik mindst én form for forebyggende foranstaltning, mens<br />
antallet af anbragte uden for hjemmet ligeledes udgjorde 13.000. Omkring 60 pct.<br />
af de forebyggende foranstaltninger består i aflastningsophold for børn og unge,<br />
der bor hjemme. Andelen, der har fast kontaktperson, er 35 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 135
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
2<br />
Sundhed (rettelse)<br />
Danskernes middellevetid er steget<br />
Middellevetiden anvendes ofte som mål for en befolknings sundhedstilstand. I<br />
Danmark har middellevetiden gennem en periode været stagnerende, men siden<br />
midten af 1990’erne har den igen vist en positiv udvikling. Siden 2000-2001 er<br />
middellevetiden steget med 2,8 år for mænd og 2,4 år for kvinder. Danmark er dog<br />
stadig ikke blandt de lande i Vesteuropa, der har den højeste middellevetid. I<br />
2010-2011 var den 77,3 år for mænd og 81,6 år for kvinder. Der findes ingen enkel<br />
forklaring på danskernes relativt lavere levetid. Forskere peger på, at årsagerne<br />
sandsynligvis skal findes både i danskernes livsstil med hensyn til rygning, alkoholforbrug,<br />
kost- og motionsvaner samt i levevilkår som fx omfanget af arbejdsløshed<br />
og i sundhedsvæsenets indsats.<br />
Danskernes livsstil<br />
Andelen af befolkningen, der er rygere, er faldet fra at udgøre halvdelen i 1980 til<br />
at udgøre under en femtedel i 2011. Der har i hele perioden været en større del af<br />
mændene end kvinderne, der har været rygere, men de sidste ti år er forskellen<br />
indsnævret væsentligt. I 2011 var andelen af daglige rygere for første gang højere<br />
hos kvinderne end hos mændene med hhv. 18 og 17.<br />
Sundhedsstyrelsen udmeldte i august 2010 nye anbefalinger for indtag af alkohol<br />
på højst 14 genstande for mænd og 7 genstande for kvinder (lavrisiko). Den hidtidige<br />
grænse, som anbefaler, at mænd højst drikker 21 genstande alkohol om ugen<br />
og kvinder højst 14 benævnes nu højrisikogrænsen. I 2010 var der 13,3 pct. af<br />
mændene og 8 pct. af kvinderne, der angav at have overskredet denne højrisikogrænse.<br />
Figur 7<br />
Danskernes livsstil<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
Pct.<br />
Rygning<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
Pct.<br />
Alkohol<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1980 1990 2000 2011<br />
0<br />
2003 2005 2010<br />
25<br />
Pct.<br />
Ingen motion<br />
50<br />
Pct.<br />
Fedtindtag<br />
20<br />
40<br />
15<br />
30<br />
10<br />
20<br />
5<br />
10<br />
0<br />
1987 1994 2005 2010<br />
0<br />
1985 1995 2003-2008<br />
Anm.: Alkohol viser den procentdel af befolkningen, der drikker mere end Sundhedsstyrelsens højrisiko anbefalinger.<br />
Kilde: Statens Institut for Folkesundhed, Sundhedsstyrelsen, Hjerteforeningen, Danmarks Fødevareforskning og<br />
www.sundhedsprofil2010.dk (Alkohol og Ingen motion)<br />
136 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
I 1987 var ca. en femtedel af befolkningen ikke fysisk aktive i deres fritid. I 2005<br />
var denne andel faldet til 13 pct., mens den i 2010 ligger på 16 pct. Eksperter anbefaler,<br />
at højst 30 pct. af det samlede energiindtag stammer fra fedt. I 1985 udgjorde<br />
fedt 45 pct. af mændenes og 43 pct. af kvindernes energiindtag. I 2003-<br />
2008 var disse andele reduceret til 36 og 34 pct. I Sundhedsprofil 2010 angives<br />
andelen af mænd hhv. kvinder med usundt kostmønster som 18,0 hhv. 8,7 pct.<br />
Forbruget af sundhedsydelser belyser befolkningens sundhed<br />
Ud over middellevetiden og livsstil bliver forbruget af sundhedsydelser ofte brugt<br />
som et indirekte mål for befolkningens sundhed. Oplysninger om befolkningens<br />
sygehusbenyttelse og brug af lægehjælp (sygesikring) findes i administrative registre,<br />
hvilket giver gode muligheder for statistiske opgørelser.<br />
Sygehuskapacitet<br />
I 2010 var der 53 sygehuse i Danmark, mens antallet af sygehuse i 2000 var omkring<br />
77. Faldet skyldes såvel lukninger af sygehuse som sammenlægninger af<br />
sygehuse fx i forbindelse med strukturreformen og kommunesammenlægningen i<br />
2007. Kapaciteten på sygehusene kan bl.a. belyses ved antallet af sengepladser. I<br />
alt var der pr. 31. december 2009 18.300 normerede sengepladser på sygehusene.<br />
Hertil kommer de ambulante behandlinger og skadestuebesøg.<br />
Belægningsprocenten på alle sygehuse var 90 pct. i 2010, og den har dermed været<br />
den samme de sidste fire år. Der sker ca. 1,3 mio. indlæggelser på offentlige somatiske<br />
sygehuse om året og 47.000 indlæggelser på psykiatriske sygehuse. I 2010<br />
var antallet af ambulante besøg (inkl. uafsluttede forløb) næsten 7,5 mio. , hvor de<br />
6,8 mio. fandt sted på almindelige sygehuse. På skadestuerne er der ca. en mio.<br />
besøg om året.<br />
Hver niende indlægges mindst en gang om året<br />
Næsten 645.000 personer eller 11,6 pct. af befolkningen er årligt indlagt én eller<br />
flere gange på et sygehus. Andelen, der har været indlagt, er lavest blandt de 5-14-<br />
årige – 5 pct. – og stiger herefter med alderen, så ca. en tredjedel af befolkningen<br />
på 85 år og derover er indlagt mindst én gang i løbet af et år.<br />
Også det gennemsnitlige antal sengedage stiger med alderen. De 5-14-årige er i<br />
gennemsnit indlagt tre dage, og personer fra 75 år og derover er indlagt mere end<br />
ti dage. Der er en tendens til, at kvinder har lidt flere sengedage end mænd.<br />
Patienterne på almindelige sygehuse var indlagt i 4,3 mio. dage i 2010, når der ses<br />
bort fra personer født eller indvandret i løbet af året. Det gennemsnitlige antal<br />
sengedage for disse personer var 6,6 dage. Samme person kan have haft flere indlæggelser.<br />
De hyppigste indlæggelsesårsager<br />
Den hyppigste årsag til hospitalsindlæggelse for kvinder er fødsler og fødselsrelaterede<br />
indlæggelser. Herefter er de to hyppigste årsager til sygehusindlæggelser<br />
for både mænd og kvinder sygdomme i kredsløbsorganer og legemsbeskadigelse<br />
og forgiftninger.<br />
Årligt indlægges næsten 87.000 som følge af sygdomme i kredsløbsorganer. Et lidt<br />
højere antal – næsten 92.000 – indlægges som følge af legemsbeskadigelse. For<br />
hver af grupperne svarer det til ca. 14 pct. af de indlagte.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 137
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Der er imidlertid store aldersforskelle i diagnosemønstret. Fx er 36 pct. af de indlagte<br />
1-4-årige drenge og 31 pct. af de 1-4-årige piger indlagt pga. sygdomme i<br />
åndedrætsorganer, og ca. 16 pct. af de 65-74-årige indlagt pga. svulster.<br />
Sociale forskelle betinger sygehusforbruget<br />
Sygehusforbruget afhænger i høj grad af de sociale forhold. Fx har voksne personer<br />
med en lang videregående uddannelse et sygehusforbrug, der ligger ca. 35 pct.<br />
under gennemsnittet for alle, mens personer uden erhvervsuddannelse har et forbrug,<br />
der ligger 32 pct. over gennemsnittet.<br />
Også for børnene har de sociale forhold betydning for sygehusforbruget. Fx har<br />
drenge hhv. piger, der bor i familier, hvor familiens socioøkonomiske status er<br />
kontanthjælpsmodtagere, et sygehusforbrug, der ligger 24 hhv. 27 pct. over gennemsnittet<br />
for alle børn. Børn, der bor i familier,, hvor den socioøkonomiske status<br />
er lønmodtager på højeste niveau,, har omvendt et forbrug 10-12 pct. under gennemsnittet.<br />
Figur 8 Indlæggelseshyppigheder efter familiens socioøkonomiske status. 2010<br />
140<br />
Indeks, alle drenge hhv. piger = 100<br />
Drenge<br />
Piger<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Lønm. højesteniveau<br />
Lønm. grundniveau<br />
Arbejdsløse<br />
Uddannelsessøgende<br />
Kontanthjælpsmodtagere<br />
Anm.: Børn fra 0-17 år.<br />
94 pct. benyttede offentlig lægehjælp i 2010<br />
Alle personer med bopæl i Danmark er omfattet af offentlig lægehjælp (kendt som<br />
offentlig sygesikring indtil 2007) og kan dermed få udgifterne forbundet med besøg<br />
hos praktiserende læge, speciallæge, tandlæge, kiropraktor, fodterapeut, fysioterapeut<br />
mv. dækket helt eller delvist.<br />
Det benyttede 5,2 mio. personer eller ca. 94 pct. af befolkningen sig af i 2010, og<br />
hver person havde i gennemsnit kontakt til læge, speciallæge, tandlæge eller anden<br />
læge 11,3 gange.<br />
Lidt flere kvinder end mænd modtog lægehjælp. Ca. 4,8 mio. havde kontakt med<br />
en praktiserende læge. Ca. 2,5 mio. personer over 17 år besøgte en tandlæge en<br />
eller flere gange. Både øjenlæger og ørelæger blev hver kontaktet af ca. 0,5 mio.<br />
personer og kiropraktorerne af lidt mere end 0,3 mio. personer.<br />
138 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Figur 9<br />
Medicinudgifter<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Mia. kr.<br />
00 02 04 06 08 10<br />
Tabel 175<br />
Kilde: Lægemiddelstyrelsen<br />
Udgifter til medicin stiger stadig<br />
40 pct. af den voksne befolkning brugte regelmæssigt medicin, og 60 pct. har anvendt<br />
medicin inden for en 14-dages periode i 2005. Der er flere blandt kvinderne<br />
end blandt mændene, der bruger medicin, og medicinforbruget stiger med alderen.<br />
De hyppigst anvendte former for medicin er smertestillende medicin, blodtrykssænkende<br />
medicin og hjertemedicin.<br />
Omsætningen af medicin i den primære sundhedssektor er steget støt igennem de<br />
sidste ti år, dog er stigningen aftaget de seneste år. I 2000 blev der omsat for 9,4<br />
mia. kr. og i 2010 for 12,4 mia. kr. Det svarer til en stigning på 45 pct. I 2010 udgjorde<br />
omsætningen af nervemedicin 4,3 mia. og af åndedrætsmedicin og hjerteog<br />
kredsløbsmedicin hhv. 1,9 og 1,7 mia.<br />
Antallet af kræftramte er steget betydeligt siden 1980’erne<br />
I 2010 blev der registreret 35.600 nye tilfælde af kræft, og ved udgangen af 2010<br />
var der næsten 235.000, der levede med en kræftsygdom, hvilket er en stigning på<br />
5 pct. i forhold til året før. Blandt de nyregistrerede tilfælde var brystkræft den<br />
hyppigste kræftform blandt kvinderne og kræft i blærehalskirtel (prostata) den<br />
hyppigste blandt mændene.<br />
Figur 10<br />
Udvalgte kræftformer, antal nye årlige tilfælde blandt mænd<br />
160<br />
140<br />
Pr. 100.000 indbyggere<br />
Lungekræft<br />
Urinveje<br />
Prostatakræft<br />
Tyktarms- og<br />
endetarmskræft<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
Anm.: Tallene er beregnet over en femårig periode og standardiseret til den danske befolkningssammensætning i 2000.<br />
Kilde: Sundhedsstyrelsen<br />
I løbet af de sidste 25 år er det årlige antal nye kræfttilfælde, målt i forhold til befolkningens<br />
størrelse og alderssammensætning, steget med mere end 20 pct. Også<br />
for 25 år siden var brystkræft den hyppigste form blandt nye kræfttilfælde for<br />
kvindernes vedkommende. For mændenes vedkommende var det derimod lungekræft.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 139
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Figur 11<br />
Udvalgte kræftformer, antal nye årlige tilfælde blandt kvinder<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
Pr. 100.000 indbyggere<br />
Brystkræft<br />
Kræft i livmoder og æggestok Lungekræft Livmoderhalskræft<br />
0<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
1986-<br />
1990<br />
1996- 2006-<br />
2000 2010<br />
Anm.: Tallene er beregnet over en femårig periode og standardiseret til den danske befolkningssammensætning i 2000.<br />
Kilde: Sundhedsstyrelsen<br />
Antallet af AIDS-patienter ligger på et meget lavt niveau<br />
I perioden 1980-2011 blev der i alt diagnosticeret 2.878 personer med aids. Af<br />
disse var 2.058 døde pr. 31. december 2011. Antallet af diagnosticerede toppede i<br />
1993 med 239 og har herefter været faldende, indtil 2000. Siden 2000 har antal<br />
diagnosticerede været nogenlunde stabilt. I 2011 blev der diagnosticeret 56 personer.<br />
Registreringen af hiv-positive personer begyndte først i august 1990. Frem til udgangen<br />
af 2011 blev der i alt anmeldt 6.152 hiv-positive personer. I 2011 blev 259<br />
personer anmeldt hiv-positive.<br />
Fald i forekomsten af klamydia- og gonorétilfælde<br />
Forekomsten af klamydia i 2011 er omkring 27.000 tilfælde, som er et fald på 3<br />
pct. i forhold til året før. Kvinderne tegner sig for hovedparten af tilfældene, og i<br />
2011 udgjorde kvinders tilfælde 61 pct. For gonoré er det omvendt, idet 79 pct. af<br />
tilfældene forekommer blandt mænd. Antallet af personer med gonoré er 339 i<br />
2011, der er tale om et fald på 8 pct. i forhold til året før.<br />
Figur 12<br />
Klamydia og aids/hiv (antal tilfælde)<br />
Laboratoriepåvist klamydia Aids-patienter Hiv-positive<br />
21 000<br />
18 000<br />
15 000<br />
Kvinder<br />
50<br />
40<br />
250<br />
200<br />
12 000<br />
30<br />
150<br />
Mænd<br />
Mænd<br />
9 000<br />
Mænd<br />
20<br />
100<br />
6 000<br />
10<br />
50<br />
3 000<br />
Kvinder<br />
Kvinder<br />
0<br />
0<br />
0<br />
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
Tabel 168-170<br />
Kilde: Statens Serum Institut<br />
140 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Figur 13<br />
Straffelovsanmeldelser<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Tusinde<br />
50 60 70 80 90 00 10 11<br />
www.statistikbanken.dk/straf22<br />
3<br />
Figur 14<br />
Straffelovsanmeldelser<br />
fordelt efter kategori.<br />
2011<br />
Retsvæsen<br />
Kriminalitet og retspleje<br />
Statistikområdet retsvæsen omfatter statistik om retspleje og kriminalitet i Danmark.<br />
Opgørelserne om retsplejen viser domstolenes afgørelser af strafferetlige og<br />
civilretlige sager. Kriminaliteten opgøres som både anmeldelser og strafferetlige<br />
afgørelser for overtrædelser af enten straffeloven, færdselsloven eller særlovene,<br />
samt ofre for visse straffelovsovertrædelser. Kriminalstatistikken omfatter kun den<br />
anmeldte kriminalitet, dvs. alene de lovovertrædelser, der er anmeldt til politiet,<br />
mens omfanget af den skjulte kriminalitet (mørketallet) ikke er belyst.<br />
Antallet af anmeldelser faldet lidt<br />
Fra 1950 og frem til 1994 steg antallet af anmeldte straffelovsovertrædelser fra ca.<br />
110.000 til knapt 550.000. Siden faldt anmeldelsestallet frem til 2006, hvor der<br />
blev anmeldt 425.000 overtrædelser af straffeloven. I årene herefter steg antallet<br />
af anmeldelser igen og i 2009 modtog politiet næsten 0,5 mio. anmeldelser. Både i<br />
2010 og 2011 er der sket fald og antallet i 2011 lå på ca. 467.000 anmeldelser. I<br />
1950 svarede anmeldelsestallet til 3.500 anmeldelser pr. 100.000 indbyggere<br />
(over 15 år) mod 12.700 i 1994 og senest 10.200 i 2011.<br />
Den store stigning i anmeldelsestallet skyldes hovedsageligt en stigning inden for<br />
ejendoms- og berigelsesforbrydelser. Her er der fx tale om indbrud i forretninger<br />
og boliger samt tyveri af biler og cykler, som typisk vil være omfattet af forsikringsordninger,<br />
hvor erstatningsudbetaling forudsætter en anmeldelse til politiet.<br />
De mange indbrud og tyverier skal også ses i relation til den stigende velstand i<br />
samfundet. Besiddelsen af værdifulde brugsgenstande er steget stærkt, ligesom<br />
mange boliger i dag står tomme i dagtimerne. Nedgangen siden 1994 foregår primært<br />
inden for anmeldte ejendoms- og berigelsesforbrydelser, hvor det specielt er<br />
tyveri og indbrud, der viser en nedgang. Og her tilskrives fx faldet i antallet af<br />
stjålne biler en bedre tyverisikring af de moderne biler.<br />
Sædelighedsforbrydelser<br />
Voldsforbrydelser<br />
Ejendomsforbrydelser<br />
Andre straffelovsforbr.<br />
www.statistikbanken.dk/straf22<br />
Figur 15<br />
Anmeldte ejendomsforbrydelser<br />
550<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
Tusinde<br />
50 60 70 80 90 00 10 11<br />
www.statistikbanken.dk/straf22<br />
Stigningen siden 2006 vedrører især flere indbrud, både i banker, forretninger,<br />
private hjem og fritidshuse. Men også taske- og lommetyverier og tyverier af<br />
nummerplader og af cykler er steget de sidste par år. Faldet fra 2009 til 2011 dækker<br />
især over færre indbrud, færre cykeltyverier og færre tilfælde af hærværk.<br />
Ejendoms- og berigelsesforbrydelser<br />
Anmeldte ejendoms- og berigelsesforbrydelser udgør 90-95 pct. af det årlige anmeldelsestal.<br />
I 2011 blev der anmeldt 438.000 ejendomsforbrydelser, hvilket er<br />
lavere i forhold til første halvdel af 1990’erne, hvor der årligt blev anmeldt over<br />
500.000 ejendomsforbrydelser. I 2011 var der 92.000 indbrud og 193.000 tyverier<br />
– herunder 45.000 indbrud i villaer og lejligheder. Endvidere blev der anmeldt<br />
13.000 tyverier af biler og 71.700 tyverier af cykler.<br />
Voldsforbrydelser<br />
Anmeldelsestallet for vold (fx drab, vold mod privatperson eller mod offentlig<br />
myndighed) er steget betydeligt i perioden efter 2. verdenskrig. Fra 2.400 anmeldelser<br />
i 1950 til 19.500 i 2006. I årene herefter faldt antallet af voldsanmeldelser<br />
og har ligget på et niveau omkring 18.000 anmeldelser årligt. Omkring 60 pct. af<br />
de anmeldte voldstilfælde drejer sig om vold mod privatperson, mens resten hovedsagelig<br />
fordeler sig mellem vold o. lign. mod offentlig myndighed (16 pct.) og<br />
trusler (20 pct.).<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 141
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Figur 16<br />
Anmeldte volds- og<br />
sædelighedsforbrydelser<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
Tusinde<br />
Voldsforbrydelser<br />
2<br />
Sædelighedsforbrydelser<br />
0<br />
50 60 70 80 90 00 10 11<br />
www.statistikbanken.dk/straf22<br />
Vold mod privatperson inddeles efter voldens karakter og alvorlighed i simpel vold,<br />
alvorligere vold og særlig alvorlig vold og omfattede i alt 10.500 anmeldelser i 2011.<br />
Simpel vold er mest udbredt (84 pct.) og er steget 29 pct. siden 1990, men har<br />
været faldende de sidste par år. Drab eller forsøg på drab lå i 2011 på 197 anmeldelser<br />
og i 1990 på 234. I 2011 var der i alt 49 fuldbyrdede drab. Siden 1990 har<br />
antallet af drab eller forsøg på drab stort set ligget mellem 200-250.<br />
Sædelighedsforbrydelser<br />
Sædelighedsforbrydelserne (fx voldtægt eller blufærdighedskrænkelse) faldt i sidste<br />
halvdel af 1960'erne, sammenfaldende med ophævelsen af pornografiloven, og<br />
har siden ligget fast på 2-3.000 anmeldelser årligt med en svagt stigende tendens.<br />
Antallet toppede i 2004 og faldt frem til 2009. Fra 2009 til 2010 var der en kraftig<br />
stigning på 18 pct., hovedsagelig som følge af flere blufærdighedskrænkelser. I<br />
2011 blev der anmeldt 2.600 sædelighedsforbrydelser, stort set samme antal som i<br />
2010. Over halvdelen af anmeldelserne drejer sig i dag om blufærdighedskrænkelser<br />
(57 pct.), mens voldtægt udgør 16 pct.).<br />
Regionale forskelle i anmeldelsestallet – flest i byer og byområder<br />
De anmeldte straffelovsovertrædelser fordeler sig ikke jævnt over landet. Anmeldelserne<br />
er koncentreret omkring de store og større byer og byområder, mens<br />
landkommunerne ligger lavt – eksklusive enkelte kommuner med store sommerhusområder.<br />
Byer og byområder har både mange ejendoms- og voldsforbrydelser,<br />
mens sommerhusområderne mest tegner sig for indbrud og tyverier.<br />
Figur 17 Anmeldte straffelovsovertrædelser pr. 1.000 indbyggere. 2011<br />
0 - 49<br />
50 - 69<br />
70 - 89<br />
90 - 109<br />
110 +<br />
© Kort- og Matrikelstyrelsen (G. 5-00)<br />
www.statistikbanken.dk/straf22, bef607 og folk1<br />
142 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Mindre end hver femte anmeldelse resulterer i en sigtelse<br />
I under en femtedel af de 450-500.000 årlige anmeldelser rejses der sigtelse mod<br />
en eller flere personer – i 2011 gjaldt det for 18 pct. af anmeldelserne. Men sigtelsesprocenten<br />
varierer efter forbrydelsens alvorlighed eller art. Således blev der<br />
gennemsnitligt rejst sigtelse over for 70 pct. af sædelighedsforbrydelserne og over<br />
for 78 pct. af voldsforbrydelserne i 2011, men kun over for 14 pct. af ejendomsforbrydelserne.<br />
Strafferetlige afgørelser<br />
På baggrund af de anmeldelser, hvor politiet har rejst sigtelser, og efterforskningen<br />
er afsluttet, samt overtrædelser af færdselsloven, blev der i 2010 truffet 200.500<br />
strafferetlige afgørelser, hvor den sigtede kan idømmes enten bøde eller frihedsstraf,<br />
men også tiltale undladt eller frifindelse. Udsving i det årlige antal af strafferetlige<br />
afgørelser skyldes primært varierende antal registrerede overtrædelser af<br />
færdselsloven (specielt hastighedsovertrædelser), mens fx straffelovsovertrædelser<br />
ligger mere konstant. 53.600 afgørelser angik i 2010 straffeloven, 117.100 færdselsloven<br />
og 29.800 særlove (fx lov om euforiserende stoffer, politivedtægten,<br />
miljøloven, våbenloven eller dyreværnsloven). De i alt 200.500 afgørelser i 2010<br />
omfattede 290.800 kriminelle forhold eller sigtelser, der var begået af omtrent<br />
159.700 forskellige personer. Dvs. flere personer har modtaget mere end én afgørelse<br />
i løbet af året, ligesom nogle afgørelser omfatter mere end ét forhold.<br />
Hovedparten af afgørelserne ender i bøder<br />
Af de 200.500 afgørelser i 2010 var langt de fleste (ca. 155.100) bødeafgørelser,<br />
hvoraf næsten tre fjerdedele hidrørte fra færdselslovsovertrædelser. 23.800 afgørelser<br />
var frihedsstraffe (fængsel), og de resterende 21.600 afgørelser omfatter<br />
tiltale undladt, tiltalefrafald eller frifindelse. Ca. halvdelen (11.700) af frihedsstraffene<br />
var i 2010 ubetingede frihedsstraffe.<br />
Figur 18<br />
Strafferetlige afgørelser i alt samt afgørelser med bøde og frihedsstraf<br />
225<br />
Tusinde<br />
Frihedsstraf<br />
Bødestraf<br />
200<br />
175<br />
Afgørelser i alt<br />
150<br />
125<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
www.statistikbanken.dk/straf4 og straf44<br />
Flest mandlige lovovertrædere<br />
Næsten 80 pct. af de strafferetlige afgørelser i 2010 angik mænd. Men kvindernes<br />
andel er stigende. I 2010 angik 19 pct. af de strafferetlige afgørelser kvinderne<br />
mod 9 pct. i 1980. Kvindernes andel af afgørelserne inden for straffeloven er i<br />
samme periode steget fra 15 til 19 pct. og fra 6 til 22 pct. inden for færdselsloven.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 143
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
En mindre del af afgørelserne (under 2 pct.) er rettet mod virksomheder (fx overtrædelser<br />
af færdselsloven eller miljølove).<br />
Et stigende antal kvinder dømmes for vold<br />
Antallet af kvinder med voldsdomme er firedoblet siden 1990 – fra 329 til 1.364 i<br />
2010. Stigningen er størst for kvinder i aldersgruppen 15-19 år, hvor antallet siden<br />
1990 næsten er ottedoblet. Specielt er det overtrædelser som simpel og alvorlig<br />
vold, vold mod offentlig myndighed og trusler, der er steget. De 15-19-årige udgjorde<br />
32 pct. af afgørelserne i 2010, og næsten 50 pct. af afgørelserne vedrørte<br />
kvinder under 25 år. I forhold til tallet i 1990 bliver mere end seks gange så mange<br />
kvinder idømt frihedsstraffe for vold – i alt 668 i 2010, hvoraf næsten en fjerdedel<br />
(24 pct.) blev idømt ubetinget frihedsstraf.<br />
Men de fleste voldsforbrydelser begås af yngre mænd<br />
Gennemsnitalderen for lovovertrædere var i 2010 36 år for mænd og 39 år for<br />
kvinder – men varierer noget for de forskellige overtrædelser. Lavest ligger gennemsnitsalderen<br />
for voldsforbrydere med 30 år. Omkring en femtedel af volden<br />
begås af unge mænd under 20 år – i alt begås lidt under 90 pct. af volden af mænd.<br />
Gennemsnitsalderen for sædelighedsforbrydere er noget højere og var i 2010 på<br />
37 år. Tilsvarende var gennemsnitsalderen højere for gerningsmænd inden for<br />
økonomisk kriminalitet. Gerningsmænd, der havde begået skyldnersvig, grov skattesvig<br />
mv. eller overtrådt skatte- og afgiftslove, var i gennemsnit 41-45 år i 2010.<br />
Unge mænd begår oftest ny kriminalitet<br />
Halvdelen af de mænd i alderen 15-19 år, der i 2007 blev løsladt fra en afsoning<br />
eller havde fået en fældende strafferetlig afgørelse, begik en ny lovovertrædelse<br />
indenfor 2 år. Gennemsnittet for alle mænd var 32 pct. For kvinderne var mønstret<br />
det samme, men med meget mindre forskelle: 18 pct. for de 15-19-årige og 14 pct.<br />
for gennemsnittet af alle kvinder. De unge mænd begår også kriminaliteten hurtigere.<br />
For de unge mænd under 30 år var der således 45 pct., der begik en ny kriminalitet<br />
indenfor 6 måneder. Den tilsvarende andel for mænd på 50 år og derover<br />
var på 31 pct.<br />
Figur 19 Recidivhændelser, mænd. 2007-2009<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Pct.<br />
1 gang 2-3 gange 4+ gange<br />
15-19 år 20-24 år 25-29 år 30-34 år 35-39 år 40-49 år 50-59 år 60 år og derover<br />
www.statistikbanken.dk/recidiv5<br />
144 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Andelen, der begik ny kriminalitet, var højest for personer, der blev løsladt fra<br />
afsoning. Her var der tale om næsten 60 pct. Til sammenligning var andelen kun<br />
på 26 pct. for de personer, der fik en bødeafgørelse i 2007. Blandt mændene og<br />
kvinderne var der hhv. 49 pct. og 66 pct., der kun begik én ny lovovertrædelse<br />
indenfor to år. Tilsvarende var der 32 pct. af mændene og 18 pct. af kvinderne, der<br />
begik tre eller flere lovovertrædelser.<br />
Ofre for straffelovsforbrydelser<br />
90 pct. af ofrene for sædelighedsforbrydelserne i 2011 var kvinder, mens stort set<br />
alle overgrebene blev begået af mænd. Mere end en tredjedel af voldsofrene var<br />
kvinder, og også her blev langt hovedparten af forbrydelserne begået af mænd.<br />
Gennemsnitsalderen for de kvindelige ofre for sædelighedsforbrydelser lå på 21 år,<br />
og 14 pct. var under ti år. Ofrene for vold var gennemsnitligt noget ældre: 31 år for<br />
mænd og 32 år for kvinder i 2011. 2 pct. af voldsofrene var under ti år, og mindre<br />
end 1 pct. var over 70 år.<br />
Figur 20 Ofre for straffelovsforbrydelser. 2011<br />
35<br />
Tusinde<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Sædelighedsforbrydelser<br />
Voldsforbrydelser<br />
Ejendomsforbrydelser<br />
Andre<br />
forbrydelser<br />
www.statistikbanken.dk/straf5<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 145
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 136 Sociale institutioner for børn og unge. 2010<br />
Oktober Antal institutioner Indskrevne Personale<br />
Børnepasning mv. 7 236 1 663 178 2 103 085 3<br />
Dagpleje • 60 358 19 534<br />
Vuggestuer 305 11 756 4 724<br />
Børnehaver 1 750 82 094 17 491<br />
Aldersintegrerede institutioner 2 460 170 157 36 404<br />
SFO 1 863 234 666 19 289<br />
Fritidshjem 184 17 249 1 840<br />
Heldagsskole 67 3 750 . . .<br />
Fritids- og ungdomsklub, soc.pæd. fritidsordning 573 76 332 3 777<br />
Legestuer 12 192 26<br />
Privat etableret børnehave 15 429 . . .<br />
Privat etableret legestue 7 100 . . .<br />
Tilskud til privat børnepasning 5 466 4 5 227 . . .<br />
Tilskud til pasning af egne børn 738 4 868 . . .<br />
forventes offentliggjort januar<br />
Legestuer 1 19<br />
Ekskl. dagpleje samt tilskud til privat børnepasning og pasning af egne børn. 2 Da det samme barn<br />
Nye<br />
301<br />
tal <strong>2012</strong><br />
93<br />
3 Personale vedr. 2009. Ekskl. personale i heldagsskoler mv. 4 Antal forældre, der modtager tilskud.<br />
kan modtage flere former for pasning, vil den anførte sum af indskrevne være lidt overvurderet.<br />
www.statistikbanken.dk/pas22<br />
Tabel 137 Sociale institutioner for ældre. 2011<br />
Indskrevne<br />
I alt 82 277<br />
Plejehjem 7 169<br />
Beskyttede boliger 1 424<br />
Plejeboliger fortrinsvis til ældre 34 710<br />
Plejeboliger fortrinsvis til fysisk/psykisk handicappede 3 663<br />
Friplejeboliger 415<br />
Almene ældreboliger fortrinsvis til ældre 33 699<br />
Almene ældreboliger fortrinsvis til fysisk/psykisk handicappede 1 197<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/resi01<br />
Tabel 138 Sociale institutioner og serviceydelser for voksne. 2011<br />
Antal<br />
institutioner<br />
Indskrevne<br />
Brugere<br />
Beboere<br />
I alt 1 669 75 703 15 551<br />
Botilbud med længerevarende ophold § 108 1 537 • 8 982<br />
Botilbud med midlertidigt ophold § 107 1 709 • 6 008<br />
Beskyttet beskæftigelse samt aktivitets- og samværstilbud<br />
efter § 103 og § 104 658 32 082 •<br />
Krisecentre 42 • 561<br />
Støtte- og kontaktpersonordning for sindslidende, stof- og<br />
alkoholmisbrugere og hjemløse § 99 2 • 5 043 •<br />
Kontaktpersonordning for døvblinde § 98 2 • 338 •<br />
Ledsagerordninger efter § 45 og § 97 2 • 8 512 •<br />
Socialpædagogisk bistand og behandlingsmæssige tilbud<br />
efter § 85 og § 102 • 29 728 •<br />
1 279 botilbud har både 107 og 108. 2 Der mangler tal for enkelte kommuner. Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/resv01 og resv05<br />
146 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 139<br />
Sociale udgifter<br />
Kontante ydelser Naturalydelser 1 I alt<br />
2009 2010 2009 2010 2009 2010<br />
Sociale udgifter i alt 311 623 335 175 227 317 233 438 553 838 583 628<br />
Administration 2 • • • • 14 898 15 016<br />
Sygdom 19 155 19 795 106 222 108 252 125 376 128 047<br />
Dagpenge udbetalt af arbejdsgivere 3 957 3 683 - - 3 957 3 683<br />
Dagpenge udbetalt af kommunerne 14 569 15 415 - - 14 569 15 415<br />
Lægebesøg mv. - - 15 540 15 934 15 540 15 934<br />
Hospitals- og sundhedsvæsen - - 80 901 82 533 80 901 82 533<br />
Medicin - - 7 161 7 366 7 161 7 366<br />
Andet 629 697 2 620 2 420 3 249 3 117<br />
Invaliditet og revalidering 55 523 58 346 25 864 26 122 81 386 84 467<br />
Førtidspension 33 859 36 272 - - 33 859 36 272<br />
Andet 21 664 22 074 25 864 26 122 47 527 48 196<br />
Alderdom 165 805 179 762 34 299 34 462 200 104 214 223<br />
Folke-, alm. førtids- og delpension 92 280 98 378 - - 92 280 98 378<br />
Efterløn m.m. 23 194 23 354 - - 23 194 23 354<br />
ATP og SP 9 350 10 293 - - 9 350 10 293<br />
Tjenestemandspensioner 3 22 453 23 174 - - 22 453 23 174<br />
Arbejdsmarkedspensioner 4 18 528 24 562 - - 18 528 24 562<br />
Institutioner, hjemmehjælp mv. 5 - - 34 299 34 462 34 299 34 462<br />
Efterlevende 1 2 134 143 135 145<br />
Familier og børn 27 130 27 597 42 446 43 050 69 576 70 648<br />
Dagpenge, graviditet og fødsel 9 980 10 055 - - 9 980 10 055<br />
Orlov til børnepasning 159 85 - - 159 85<br />
Børnetilskud og børnefamilieydelse 16 485 16 942 - - 16 485 16 942<br />
Forskud på børnebidrag 505 516 - - 505 516<br />
Daginstitutioner, dagpleje - - 28 409 28 811 28 409 28 811<br />
Døgninstitutioner o.l. - - 14 022 14 224 14 022 14 224<br />
Andet - - 16 15 16 15<br />
Arbejdsløshed 34 051 39 422 1 482 3 140 35 533 42 562<br />
Arbejdsløshedsdagpenge 15 287 18 839 - - 15 287 18 839<br />
Aktivering 18 764 20 583 1 482 3 140 20 246 23 723<br />
Boliger - - 12 433 13 181 12 433 13 181<br />
Boligsikring - - 2 707 3 111 2 707 3 111<br />
Boligydelse - - 9 725 10 070 9 725 10 070<br />
Andre sociale ydelser 9 959 10 251 4 438 5 088 14 397 15 338<br />
Bistandshjælp 8 083 8 793 - - 8 083 8 793<br />
Lønmodtagernes Garantifond 1 172 669 - - 1 172 669<br />
Andet 704 789 4 438 5 088 5 142 5 876<br />
Sociale ydelser i alt 311 623 335 175 227 317 233 438 538 941 568 613<br />
mio.kr.<br />
Anm.: De sociale udgifter er opgjort efter et system for sammenlignende sociale udgifter for EUlandene.<br />
1 Ifølge Eurostats definition er en naturalydelse en socialsikringsydelse, der ydes i form af goder eller<br />
tjenester – naturalydelsen kan tildeles direkte eller ved kontant udbetaling mod dokumentation af de<br />
faktiske udgifter. 2 Udgifter til administration er så vidt muligt udskilt fra driftsudgifter til ydelser og<br />
samlet i én post. 3 Omfatter statslige og kommunale tjenestemandspensioner og statens<br />
supplementydelse til afgåede funktionærer. 4 Dvs. pensionskasser og livsforsikringsselskaber under<br />
Finanstilsynet. 5 Inklusive omsorgsarbejde og hjemmehjælp for pensionister.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www statistikbanken.dk/udg1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 147
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 140<br />
Satser for kontante, sociale ydelser<br />
Børnetilskud<br />
1.10-2010 1.10-2011<br />
kr./kvartal<br />
Ordinært pr. barn 1 217 1 240<br />
Særligt, forældreløse børn 6 212 6 336<br />
Særligt tillæg, forældreløse børn 804 822<br />
Særligt, børn af enker og enkemænd med flere 3 108 3 168<br />
Ekstra, pr. familie, maksimum 1 239 1 263<br />
Flerbørnstilskud 2 006 2 044<br />
Babyydelse, pr. barn 0-2 år 4 247 4 248<br />
Småbørnsydelse, pr. barn 3-6 år 3 362 3 363<br />
Børnefamilieydelse, pr. barn 7-15 år 2 645 2 646<br />
Ungeydelse 15-17 år . . . 882<br />
Normalbidrag<br />
Faders-/moders bidrag 12 432 12 672<br />
Dagpenge 1<br />
kr./år<br />
kr./uge (7 dage)<br />
Ved sygdom, fødsel og adoption, maks. 3 760 3 830<br />
kr./uge (5 dage)<br />
Ved arbejdsløshed, maksimum:<br />
Fuldtidsforsikrede 3 760 3 830<br />
Deltidsforsikrede 2 505 2 555<br />
Nyuddannede, heltidsforsikrede 3 085 3 140<br />
Den ny efterløn (for personer født efter 1,7,1939)<br />
Start ved 60 år = 91 pct. af dagpengenes højeste beløb 177 840 181 220<br />
Start ved 62 år = højeste dagpengebeløb 195 520 199 160<br />
Sociale pensioner<br />
kr./år<br />
kr./md.<br />
Ægtepar, begge pension, til hver ægtefælle:<br />
Grundbeløb, maksimum 5 448 5 552<br />
Pensionstillæg, maksimum 2 735 2 787<br />
Invaliditetsbeløb 2 650 2 700<br />
Erhvervsudygtighedsbeløb, når begge er berettigede 3 657 3 726<br />
Enlige og gifte, når kun den ene ægtefælle er pensionist:<br />
Grundbeløb, maksimum 5 448 5 552<br />
Pensionstillæg, maksimum 2 735 2 787<br />
Pensionstillæg, reelt enlige 5 658 5 766<br />
Invaliditetsbeløb 2 650 2 700<br />
Erhvervsudygtighedsbeløb 3 657 3 726<br />
Delpension, maksimum 30 timer/uge 10 833 11 034<br />
Samlet pension, højeste beløb<br />
Højeste førtidspension:<br />
Ægtepar, begge berettigede, til hver 14 490 14 765<br />
Andre 17 413 17 744<br />
Ny førtidspension (fra 1,1,2003):<br />
Ægtepar 13 842 14 105<br />
Andre 16 285 16 594<br />
Folkepension:<br />
Ægtepar, begge berettigede, til hver 8 183 8 339<br />
Andre 11 106 11 318<br />
Begravelseshjælp<br />
Begravelseshjælp §16 (maksimum) 9 450 9 650<br />
Personer under 18 år (maksimum) 7 950 8 050<br />
1 Dagpenge udgør 90 pct. af hidtidig løn eller indkomst, men maksimalt de anførte beløb. Kilde: Social- og Integrationsministeriet<br />
kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/05<br />
148 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 141 Overførselsindkomster fordelt efter ydelsesart. 2011<br />
18-24 år 25-39 år 40-49 år 50-59 år 60-64 år 65 år + I alt<br />
antal fuldtidsdeltagere<br />
I alt 52 868 229 924 169 057 189 776 204 096 970 700 1 816 421<br />
Registrerede ledige i alt 9 474 41 866 27 718 23 966 5 437 - 108 462<br />
Ledige dagpengemodtagere 5 039 33 929 23 647 22 113 5 029 - 89 757<br />
Ledige Kontanthjælpsmodtagere 4 435 7 936 4 072 1 854 408 - 18 704<br />
Vejledning og opkvalificering 11 580 22 470 11 209 7 094 1 113 - 53 468<br />
Støttet beskæftigelse i alt 5 976 30 846 27 820 32 021 9 784 - 106 446<br />
Fleksjob 316 8 090 15 868 21 406 7 286 - 52 966<br />
Ledighedsydelse 91 2 538 4 039 5 144 509 - 12 321<br />
Kontanthjælp og revalidering 14 664 30 470 19 520 10 880 2 489 - 78 024<br />
Sygedagpenge 3 162 21 351 20 898 20 708 5 149 - 71 268<br />
Barselsdagpenge 2 658 49 584 4 052 83 5 - 56 384<br />
Førtidspension 4 803 27 484 52 095 88 480 64 969 - 237 832<br />
Efterløn - - - - 114 287 - 114 287<br />
Folkepension 1 - - - - - 970 700 970 700<br />
Øvrige ydelser 458 3 313 1 707 1 398 355 - 7 230<br />
Pct. af befolkningen i aldersgruppen 8,3 22,3 20,7 26,3 58,2 100,3 40,1<br />
1 Antallet af folkepensionister er beregnet som et gennemsnit for året. Inkl. personer bosat i udlandet. Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
pct.<br />
www.statistikbanken.dk/auh01<br />
Tabel 142 Børnefamilieydelser og børnetilskud. 2010<br />
Antal<br />
familier<br />
Antal<br />
børn<br />
Udbetalte<br />
beløb<br />
tusinde kr.<br />
Udbetalt<br />
beløb pr.<br />
familie i<br />
gnsn. kr.<br />
Børneydelser i alt 1 693 204 1 203 560 4 198 759 6 057<br />
Børnefamilieydelse 693 068 2 1 203 368 3 664 113 5 287<br />
Ordinært børnetilskud 131 841 200 593 244 084 1 851<br />
Ekstra børnetilskud 130 837 • 162 092 1 239<br />
Særligt børnetilskud 23 890 33 608 109 272 4 566<br />
Flerbørnstilskud 9 431 9 571 19 198 2 036<br />
1 Antal familier og børn i alt er pr. 4. kvt. opgjort netto, dvs. som det antal, der modtog en eller flere<br />
former for tilskud. 2 At færre familier modtager børnefamilieydelse end børneydelser i alt skyldes, at<br />
man kun kan modtage børnefamilieydelse, hvis tilskudsmodtageren er skattepligtig og bor i Danmark.<br />
Hvis tilskudsmodtageren er faderen, skal der ansøges.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bts44, bts55 og bts66<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 149
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 143 Støtte til børn. 2009<br />
31. december 0-5 år 6-11 år 12-17 år<br />
Fordelt efter alder Drenge Piger I alt<br />
Med støtte i alt 2 467 7 094 16 139 14 828 10 863 25 700<br />
Anbringelser uden for hjemmet 1 367 2 965 8 498 7 004 5 817 12 830<br />
Anbringelsessted:<br />
Netværksplejefamilie 91 150 230 236 235 471<br />
Slægtsanbringelse 26 64 122 97 115 212<br />
Familiepleje i øvrigt 984 1 846 2 746 2 887 2 688 5 576<br />
Døgninstitution, sikret afdeling 0 4 49 45 8 53<br />
Døgninstitution, anden afdeling 112 364 1 432 1 182 725 1 908<br />
Akutinstitution 31 82 188 150 147 301<br />
Socialpædagogisk opholdssted, værkstedseller<br />
produktionsskole, mini-institution 19 223 1 995 1 341 895 2 237<br />
Kost-, ungdoms-, efterskole e.l. 0 3 531 283 251 534<br />
Eget værelse eller lignende 0 1 440 179 262 441<br />
Skibsprojekt 1 0 37 34 4 38<br />
Kommunalt døgntilbud 65 167 544 406 370 776<br />
Uoplyst 38 61 184 164 117 283<br />
Forebyggende foranstaltninger (netto) 1 100 4 129 7 641 7 824 5 046 12 870<br />
Personlig rådgiver 12 63 358 238 195 433<br />
Fast kontaktperson 111 752 3 950 2 939 1 874 4 813<br />
Aflastningsophold 994 3 408 3 128 4 536 2 994 7 530<br />
Praktikophold 1 8 579 438 150 588<br />
Udslusningsordning • • 2 2 0 2<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/BIS01 og BIS2B<br />
150 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 144 Børnebidrag. 2010<br />
Børn<br />
i alt 1<br />
Bidragsberettigede<br />
forsørgere<br />
Udbetalt af<br />
kommunerne<br />
Indbetalt<br />
af bidragspligtige<br />
Kommunale<br />
tilgodehavender<br />
ultimo året 2<br />
antal<br />
mio. kr.<br />
Hele landet 146 390 99 460 1 813,2 1 382,7 5 387,8<br />
Region Hovedstaden 39 893 27 651 495,5 373,3 1 742,3<br />
Region Sjælland 26 851 18 451 332,7 251,2 821,3<br />
Region Syddanmark 32 810 22 086 403,7 312,6 1 178,7<br />
Region Midtjylland 31 368 20 796 388,4 292,2 1 143,1<br />
Region Nordjylland 15 468 10 476 192,9 153,3 502,5<br />
Landsdel København by 15 382 10 558 193,3 160,7 896,2<br />
Landsdel Københavns omegn 13 642 9 527 167,9 118,0 484,1<br />
Landsdel Nordsjælland 9 596 6 689 118,2 82,4 322,2<br />
Landsdel Bornholm 1 273 877 16,1 12,1 39,8<br />
Landsdel Østsjælland 6 035 4 208 74,5 54,2 169,2<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 20 816 14 243 258,2 196,9 652,1<br />
Landsdel Fyn 13 408 9 076 164,6 128,6 508,9<br />
Landsdel Sydjylland 19 402 13 010 239,1 184,0 669,8<br />
Landsdel Østjylland 20 643 13 722 256,4 189,8 823,7<br />
Landsdel Vestjylland 10 725 7 074 132,0 102,5 319,4<br />
Landsdel Nordjylland 15 468 10 476 192,9 153,3 502,5<br />
1 Alder ved årets udgang. 2 Kommunernes tilgodehavender indeholder ud over forskudsvis udbetaling<br />
af underholdsbidrag til børn også andre typer af bidrag (fx ægtefællebidrag og uddannelsesbidrag), da<br />
disse beløb rent administrativt ikke kan udskilles.<br />
Statistikken er ophørt fra januar <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bidrag11 og bidrag22<br />
Tabel 145 Barselsorlov 2010-2011 fordelt mellem mor og far – børn født i 2010<br />
Børn Børn i pct. Dage i gennemsnit<br />
Årgangen i alt 63 411 100 267<br />
Faderen 35 716 56 23<br />
Moderen 51 426 81 244<br />
Begge forældre har modtaget dagpenge 31 012 49 330<br />
Faderen - når begge forældre har modtaget dagpenge 31 012 49 38<br />
Moderen - når begge forældre har modtaget dagpenge 31 012 49 292<br />
Barnet - når begge forældre har modtaget dagpenge 31 012 49 310<br />
Kun en af forældrene har modtaget dagpenge • • •<br />
Faderen - når kun faderen har modtaget dagpenge 4 704 7 56<br />
Moderen - når kun moderen har modtaget dagpenge 20 414 32 314<br />
Ingen af forældrene har modtaget dagpenge 7 281 11 •<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 151
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 146 Børnepasning. 2010<br />
Indskrevne<br />
Indskrevne pr. 100 i pågældende alder<br />
Oktober<br />
0-2 år 3-5 år 6-9 år 10-13 år 14 år + I alt 0-2 år 3-5 år 6-9 år 10-13 år I alt<br />
0-13 år<br />
I alt 131 177 191 916 226 379 90 513 16 569 656 554 67,5 97,4 86,1 33,2 69,0<br />
Dagpleje 59 732 626 . . . . . . 60 358 30,7 0,3 . . . . 6,5<br />
Vuggestuer 11 656 100 . . . . . . 11 756 6,0 0,1 . . . . 1,3<br />
Børnehaver 4 006 76 927 1 160 1 . . 82 094 2,1 39,0 0,4 . . 8,9<br />
Aldersintegrerede institutioner 55 641 101 344 10 879 2 009 284 170 157 28,6 51,4 4,1 0,7 18,3<br />
Skolefritidsordninger 86 11 905 191 924 29 155 1 596 234 666 . . 6,0 73,0 10,7 25,1<br />
Fritidshjem . . 798 15 357 962 132 17 249 . . 0,4 5,8 0,4 1,8<br />
Heldagsskole . . 54 1 468 1 492 736 3 750 . . . . 0,6 0,5 0,3<br />
Fritids- og ungdomsklub . . 43 5 583 56 888 13 818 76 332 . . . . 2,1 20,9 6,7<br />
Legestuer 56 119 8 6 3 192 . . 0,1 . . . . . .<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pas11 og folk1<br />
Tabel 147<br />
Takster for børnepasning<br />
2009 2010 2011<br />
kr. pr. år<br />
Kommunal dagpleje (0-2 år) 25 008 26 321 26 920<br />
Vuggestuer 24 414 25 730 25 146<br />
Kommunal dagpleje (3-5 år) 33 551 35 344 32 564<br />
Børnehave (3-5 år) 17 625 19 127 17 863<br />
Aldersintegreret inst. (0-2 år) 33 440 36 221 32 812<br />
Aldersintegreret inst. (3-5 år) 18 591 20 997 18 704<br />
Aldersintegreret inst. (6-9 år) 13 132 13 318 13 025<br />
Fritidshjem (6-9 år) 17 340 18 180 18 459<br />
Fritidsklubber (10-13 år) 9 753 10 323 10 519<br />
Ungdomsklubber (14-18 år) 13 081 13 128 13 134<br />
Skolefritidsordninger (6-9 år) 5 210 5 311 5 362<br />
Skolefritidsordninger (10-13 år) 1 109 1 133 1 226<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/res88<br />
152 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 148 Ældreomsorg. 2011<br />
Indskrevne<br />
Indskrevne pr. 100 i pågældende alder<br />
Under 67-79 80-89 90 år + I alt Under 67-79 80-89 90 år + I alt<br />
67 år år år 67 år 1 år år<br />
I alt 14 087 20 482 31 628 16 080 82 277 0,9 3,6 16,7 41,6 3,4<br />
Plejehjem 502 1 557 3 076 2 034 7 169 . . 0,3 1,6 5,3 0,3<br />
Beskyttede boliger 204 337 510 373 1 424 . . 0,1 0,3 1,0 0,1<br />
Plejeboliger fortrinsvis til<br />
ældre 2 582 7 770 15 319 9 039 34 710 0,2 1,4 8,1 23,4 1,4<br />
Plejeboliger fortrinsvis til<br />
fysisk/psykisk handicappede 3 236 243 121 63 3 663 0,2 . . 0,1 0,2 0,2<br />
Almene ældreboliger<br />
fortrinsvis til ældre 6 551 10 342 12 389 4 417 33 699 0,4 1,8 6,5 11,4 1,4<br />
Almene ældreboliger<br />
fortrinsvis til fysisk/psykisk<br />
handicappede 968 143 70 16 1 197 0,1 . . . . . . . .<br />
Friplejeboliger 44 90 143 138 415 . . . . 0,1 0,4 . .<br />
1 Beregnet for aldersklassen 45-66 år. Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/resi01 og folk1<br />
Tabel 149 Modtagere af varig hjemmehjælp. 2010<br />
Modtagere<br />
Modtagere pr. 100 i pågældende alder<br />
Under 67-79 80-89 90 år + I alt Under 67-79 80-89 90 år + I alt<br />
67 år år år 67 år 1 år år<br />
I alt 35 317 58 413 87 334 34 568 215 632 2,2 10,4 45,9 90,1 8,9<br />
Under 2 timer 21 529 33 421 44 532 10 824 110 307 1,3 6,0 23,4 28,2 4,5<br />
2- 3,9 timer 3 875 6 147 9 473 3 582 23 077 0,2 1,1 5,0 9,3 1,0<br />
4- 7,9 timer 3 355 5 833 9 551 4 400 23 138 0,2 1,0 5,0 11,5 1,0<br />
8-11,9 timer 1 629 3 160 5 664 3 320 13 772 0,1 0,6 3,0 8,7 0,6<br />
12-19,9 timer 2 095 5 515 10 726 8 294 26 629 0,1 1,0 5,6 21,6 1,1<br />
20 timer + 2 834 4 338 7 388 4 149 18 708 0,2 0,8 3,9 10,8 0,8<br />
1 Beregnet for aldersklassen 45-66 år. Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/aed05, aed06 og folk1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 153
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 150 Kontanthjælp. 2010<br />
Under<br />
18 år<br />
Modtagerens alder Familietype Personer<br />
i alt<br />
25-39<br />
år<br />
40-67<br />
år<br />
68 år + Ægtepar<br />
Øvrige<br />
inklusive<br />
uoplyste<br />
18-24<br />
år<br />
Heraf<br />
enlige<br />
kvinder<br />
med børn<br />
antal personer<br />
Økonomisk hjælp til forsørgelse i alt 1<br />
327 58 693 86 218 88 321 1 144 49 914 182 355 43 188 234 707<br />
Kontanthjælp mv. i alt 285 50 297 64 712 56 032 1 117 25 841 144 561 34 073 172 443<br />
Kontanthjælp forsørgere og starthjælp til gifte og<br />
samlevende fyldt 25 år 132 7 787 37 122 28 542 45 15 348 57 619 30 222 73 628<br />
Kontanthjælp ikke-forsørgere og starthjælp til<br />
gifte og samlevende fyldt 25 år 8 5 319 28 394 28 672 80 4 500 56 961 4 316 62 473<br />
Kontanthjælp og starthjælp til unge 42 42 762 3 387 347 - 6 284 39 875 2 875 46 538<br />
Kontanthjælp til personer uden ret til social<br />
pension - - - 103 1 020 387 652 2 1 123<br />
Særlig støtte til kontant- og starthjælpsmodtagere 1 482 8 426 12 900 17 1 336 20 199 2 070 21 826<br />
Revalidering mv. i alt - 1 790 10 625 8 570 • 7 636 13 253 3 968 20 985<br />
Revalideringsydelse - 1 008 7 709 4 773 • 4 760 8 682 2 712 13 490<br />
Revalideringsydelse ved virksomhedspraktik - 273 2 520 3 010 • 2 223 3 541 1 058 5 803<br />
Tillægsydelse under revalidering - 999 4 620 4 027 • 3 768 5 844 1 803 9 646<br />
Løntilskud ved revalidenders ansættelse med<br />
løntilskud - 52 197 168 • 205 211 53 417<br />
Aktiverede kontanthjælpsmodtagere i alt 48 42 895 48 809 38 601 2 17 289 111 953 25 256 130 355<br />
Forsørgelse under vejledning, opkvalificering og<br />
virksomhedspraktik 42 39 959 46 862 36 996 - 15 954 106 841 24 297 123 859<br />
Særlig støtte til aktiverede kontant- og<br />
starthjælpsmodtagere 0 415 5 951 8 376 1 553 14 031 1 244 14 743<br />
Aktiveringsgodtgørelse 19 19 922 24 248 18 552 - 7 976 54 280 12 135 62 741<br />
Løntilskud til personer i tilskud efter kap. 12 1 414 1 234 937 - 396 2 177 357 2 586<br />
Kontanthjælp og starthjælp under forrevalidering 1 2 493 1 242 676 - 769 3 633 700 4 412<br />
Introduktionsydelse i alt 47 956 2 268 889 35 1 863 2 274 371 4 199<br />
Introduktionsydelse 38 924 2 191 861 30 1 794 2 203 358 4 048<br />
Hjælp i særlige tilfælde for udlændinge 35 743 1 608 644 21 1 242 1 772 263 3 055<br />
Ledighedsydelse i alt • 318 5 962 21 050 • 13 139 14 082 3 414 27 330<br />
Ledighedsydelse mellem flexjob • 119 2 484 8 904 • 5 342 6 131 1 364 11 507<br />
Ledighedsydelse i visitationsperioden • 110 1 953 6 467 • 4 194 4 294 1 075 8 530<br />
Ledighedsydelse til personer i aktivering • 146 2 622 8 727 • 5 507 5 966 1 487 11 495<br />
Ledighedsydelse under ferie • 117 2 033 6 745 • 4 774 4 110 1 207 8 895<br />
Ledighedsydelse under sygdom og barsel • 15 386 1 109 • 724 777 236 1 510<br />
Særlig ydelse til personer uden ret til<br />
ledighedsydelse • 5 99 299 • 272 129 31 403<br />
Hjælp i særlige tilfælde i alt 31 032 13 455 25 549 32 417 448 39 111 62 733 18 373 102 907<br />
Hjælp vedr. samværsret mv. med børn 191 112 556 690 4 199 1 343 191 1 553<br />
Hjælp til sygebehandling mv. 230 3 634 5 806 8 354 264 2 648 15 432 3 730 18 289<br />
Hjælp enkeltudgifter og flytning 76 7 065 10 671 9 554 85 1 865 25 128 6 453 27 452<br />
Merudgiftsydelser ved forsørgelse af børn med<br />
nedsat funktionsevne 29 906 1 694 366 525 28 18 659 13 660 4 365 32 523<br />
Merudgiftsydelser ved forsørgelse af voksne med<br />
nedsat funktionsevne 127 2 240 3 104 6 650 86 5 308 6 717 1 100 12 207<br />
Tabt arbejdsfortjeneste ved forsørgelse af børn<br />
med nedsat funktionsevne 2 951 153 6 728 8 781 1 12 519 6 011 4 067 18 615<br />
Efterlevelseshjælp - - 13 221 12 1 240 29 246<br />
Løbende hjælp til visse persongrupper – (§29 i lov<br />
om aktiv socialpolitik) - 232 600 314 - 80 1 055 11 1 147<br />
Hjælp til hjælpemidler mv. til aktiverede 1 43 135 249 3 147 283 45 431<br />
Anm.: Typer af hjælp, der kun modtages af meget få, er ikke vist, men indgår i totalerne.<br />
1 Ekskl. hjælp i særlige tilfælde.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.statistikbanken.dk/kont3<br />
154 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 151 Modtagere af hjælp til forsørgelse. 2010<br />
Antal<br />
modtagere<br />
Antal<br />
helårsmodtagere<br />
Gns. antal<br />
måneder<br />
med hjælp<br />
pr. person<br />
Gns.<br />
udbetalt<br />
beløb<br />
pr. måned<br />
Udbetalt<br />
i alt<br />
personer måneder kr. mio. kr.<br />
Økonomisk hjælp til forsørgelse i alt 234 707 151 333 7,7 11 084 20 129<br />
Kontanthjælp i alt 172 443 74 004 5,1 10 173 9 034<br />
Kontanthjælp til forsørgere og starthjælp til<br />
gifte og samlevende fyldt 25 år 73 628 35 347 5,8 12 018 5 098<br />
Kontanthjælp til ikke-forsørgere og starthjælp<br />
til enlige fyldt 25 år 62 473 26 571 5,1 9 284 2 960<br />
Kontant- og starthjælp til unge 46 538 10 664 2,7 5 346 684<br />
Revalidering mv. i alt 20 985 13 187 7,5 15 287 2 419<br />
Aktiverede kontanthjælpsmodtagere i alt 130 355 52 542 4,8 9 392 5 922<br />
Introduktionsydelse i alt 4 199 2 748 7,9 7 463 246<br />
Ledighedsydelse i alt 27 330 14 473 6,4 14 446 2 509<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.statistikbanken.dk/kont3<br />
Tabel 152<br />
Boligstøtte<br />
Husstande med boligstøtte Udbetalt boligstøtte Boligstøtte pr. husstand<br />
December 2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
antal tusinde kr. kr.<br />
Boligstøtte i alt 537 190 540 921 1 041 590 1 073 102 1 939 1 984<br />
Boligsikring i alt 203 467 207 978 239 114 246 955 1 175 1 187<br />
Almindelig boligsikring 203 115 207 722 238 765 246 705 1 176 1 188<br />
Byfornyelse 254 150 223 118 878 787<br />
Bofællesskaber 98 106 126 132 1 286 1 245<br />
Boligydelse i alt 299 041 294 765 749 476 766 403 2 506 2 600<br />
Lejere i alt 277 251 274 699 721 780 739 996 2 603 2 694<br />
Almindelige lejligheder 218 929 216 782 514 156 526 278 2 349 2 428<br />
Ældreboliger 58 322 57 917 207 624 213 718 3 560 3 690<br />
Ejere 872 828 1 363 1 345 1 563 1 624<br />
Andelshavere 20 422 18 808 25 209 24 055 1 234 1 279<br />
Bofællesskaber 496 430 1 124 1 007 2 266 2 342<br />
Boligstøtte til nye førtidspensionister i alt 1 34 682 38 178 53 000 59 744 1 528 1 565<br />
1 Boligstøtte til førtidspensionister og stærkt bevægelseshæmmede, som er nye boligstøttemodtagere<br />
efter førtidspensionsreformen af 1. januar 2003.<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/05<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 155
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 153 Dagpenge ved sygdom eller fødsel. 2011<br />
Udgifter<br />
i alt 1<br />
Dagpengedage<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
mio. kr. tusinde antal personer 2<br />
I alt 24 645 52 224 240 696 325 195 565 891<br />
Sygdom i alt 14 712 30 159 192 642 232 122 424 764<br />
Lønmodtagere i alt 13 951 28 360 175 441 222 823 398 264<br />
Første 21 dage 3 1 740 2 912 108 706 119 907 228 613<br />
Efter 21 dage 12 211 25 448 102 753 144 288 247 041<br />
Selvstændige i alt 761 1 799 17 578 9 612 27 190<br />
Første 2 uger 4 167 327 13 175 7 362 20 537<br />
Efter 2 uger 594 1 472 11 398 5 244 16 642<br />
Graviditet, fødsel eller<br />
adoption mv. i alt 9 933 22 065 53 793 105 843 159 636<br />
Graviditet 1 416 3 975 • 56 817 56 817<br />
Fødsel, adoption 8 517 18 090 53 793 100 160 153 953<br />
1 Omfatter alle udbetalinger i året, dvs. både afsluttede sager og sager, der var løbende ved årets<br />
udgang. 2 Antal personer er opgjort netto, dvs. at en person ved overgang fra en fraværstype til en<br />
anden inden for samme gruppe kun regnes med en gang. Personer, der både har modtaget dagpenge<br />
ved sygdom og ved fødsel mv., er dog optalt to gange. 3 Dagpengesager, hvor det offentlige har<br />
overtaget arbejdsgiverens pligt til at udbetale dagpenge. I andre tilfælde skal arbejdsgiverne udbetale<br />
sygedagpenge de første 21 dage (arbejdsgiverperioden). 4 Især selvstændige, der har tegnet en frivillig<br />
dagpengeforsikring.<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/socdag1<br />
Tabel 154 Folkepension. 2011<br />
Grundbeløb<br />
I alt<br />
1. januar<br />
Fuldt<br />
beløb<br />
Reduceret<br />
beløb<br />
Intet<br />
beløb 1<br />
antal<br />
I alt 894 820 57 817 791 953 428<br />
65-69 år 293 504 25 640 409 319 553<br />
70-79 år 376 399 23 736 313 400 448<br />
80-89 år 187 201 7 742 55 194 998<br />
90 år + 37 716 699 14 38 429<br />
Mænd i alt 394 026 29 886 644 424 556<br />
65-69 år 139 704 13 791 340 153 835<br />
70-79 år 173 231 12 493 258 185 982<br />
80-89 år 71 506 3 379 36 74 921<br />
90 år + 9 585 223 10 9 818<br />
Kvinder i alt 500 794 27 931 147 528 872<br />
65-69 år 153 800 11 849 69 165 718<br />
70-79 år 203 168 11 243 55 214 466<br />
80-89 år 115 695 4 363 19 120 077<br />
90 år + 28 131 476 4 28 611<br />
Anm.: Tabellen omfatter folkepensionister med bopæl i udlandet, men ikke personer, der har valgt at<br />
udsætte pensionen.<br />
1 Pensionisten har for meget i arbejdsindkomst til at få udbetalt grundbeløbet.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pen11, pen22 og pen33<br />
156 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 155 Førtidspension. 2011<br />
Førtidspension<br />
I alt<br />
1. januar<br />
Højeste<br />
Mellemste Alm./forhøjet<br />
almindelig<br />
Ny førtidspension<br />
Modtagere i alt 49 664 59 386 24 984 111 532 245 566<br />
18-29 år 1 287 408 6 9 981 11 682<br />
30-39 år 6 224 3 815 653 13 682 24 374<br />
40-49 år 12 489 11 317 3 855 28 230 55 891<br />
50-59 år 18 219 23 830 10 947 39 558 92 554<br />
60-64 år 11 445 20 016 9 523 20 081 61 065<br />
Mænd i alt 25 486 25 515 10 043 50 919 111 963<br />
18-29 år 738 246 3 5 633 6 620<br />
30-39 år 3 545 2 081 356 6 395 12 377<br />
40-49 år 6 768 5 377 1 882 12 257 26 284<br />
50-59 år 8 985 9 884 4 562 17 378 40 809<br />
60-64 år 5 450 7 927 3 240 9 256 25 873<br />
Kvinder i alt 24 178 33 871 14 941 60 613 133 603<br />
18-29 år 549 162 3 4 348 5 062<br />
30-39 år 2 679 1 734 297 7 287 11 997<br />
40-49 år 5 721 5 940 1 973 15 973 29 607<br />
50-59 år 9 234 13 946 6 385 22 180 51 745<br />
60-64 år 5 995 12 089 6 283 10 825 35 192<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pen11<br />
Tabel 156 Ansøgninger om førtidspension. 2010<br />
Ansøgninger<br />
i alt<br />
Tilkendelser Frakendelser Opretholdelser Uoplyst 1 Afslag på førtidspension<br />
I alt<br />
I pct. af<br />
ansøgere<br />
antal personer<br />
pct.<br />
I alt 19 250 17 152 5 193 181 1 719 8,9<br />
Mænd i alt 9 051 8 146 2 73 84 746 8,2<br />
Under 20 år 428 416 - - 2 10 2,3<br />
20-29 år 848 764 - 15 8 61 7,2<br />
30-39 år 1 312 1 147 1 9 13 142 10,8<br />
40-49 år 2 357 2 077 - 28 20 232 9,8<br />
50-59 år 3 236 2 955 - 19 33 229 7,1<br />
60-64 år 869 787 1 2 7 72 8,3<br />
Uoplyst 1 - - - 1 - -<br />
Kvinder i alt 10 199 9 006 3 120 97 973 9,5<br />
Under 20 år 287 278 - - 3 6 2,1<br />
20-29 år 692 608 - 9 10 65 9,4<br />
30-39 år 1 750 1 454 1 39 20 236 13,5<br />
40-49 år 3 058 2 664 1 39 33 321 10,5<br />
50-59 år 3 666 3 311 1 33 25 296 8,1<br />
60-64 år 745 691 - - 5 49 6,6<br />
Uoplyst 1 - - - 1 - -<br />
Anm.: Statistikken omfatter kun kommunale afgørelser.<br />
1 Indeholder ansøgere med eller uden pension, hvor afgørelsen er uoplyst, samt ansøgere, hvor<br />
pensionsstatus er uoplyst.<br />
Kilde: Ankestyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pen11, pen22 og pen33<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 157
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 157 Udbetaling af folke- og førtidspension. 2011<br />
januar<br />
Folkepension<br />
Højeste/<br />
mellemste<br />
førtidspension<br />
Modtagere<br />
Almindelig<br />
/forhøjet<br />
almindelig<br />
førtidspension<br />
Ny<br />
førtidspension<br />
I alt<br />
Udbetalte<br />
beløb<br />
i alt<br />
Gennemsnitligt månedligt beløb pr. modtager<br />
Folkepension<br />
Højeste/ Almindelig<br />
mellemste<br />
førtidspension<br />
/forhøjet<br />
almindelig<br />
førtidspension<br />
Ny førtidspension<br />
I alt<br />
antal mio. kr. kr.<br />
I alt 953 428 109 050 24 984 111 532 1 198 994 12 621 9 644 13 967 12 154 14 205 10 514<br />
Mænd 424 556 51 001 10 043 50 919 536519 5 514 9186 14460 12758 14542 10263<br />
Kvinder 528 872 58 049 14 941 60 613 662475 7 107 10012 13533 11748 13921 10717<br />
Ydelsesart<br />
Grundbeløb:<br />
I alt 952 637 108 180 24 925 111 336 1 197 078 7 433 5 380 5 455 5 423 14 210 6 209<br />
Fuldt 894 820 102 806 23 280 72 626 1 093 532 6 808 5 552 5 552 5 552 15 699 6 226<br />
Reduceret 57 817 5 374 1 645 38 710 103 546 625 2 719 3 603 3 595 11 418 6 031<br />
Ingen udbetaling 791 870 59 196 1 916 - - - - - -<br />
Pensionstillæg til enlige:<br />
I alt 399 649 69 629 15 619 - 484 897 2 444 4 955 5 444 5 424 - 5 040<br />
Fuldt 265 232 59 801 13 329 - 338 362 1 951 5 766 5 766 5 766 - 5 766<br />
Reduceret 134 417 9 828 2 290 - 146 535 493 3 354 3 487 3 434 - 3 364<br />
Ingen udbetaling 23 607 696 93 - 24 396 - - - - - -<br />
Pensionstillæg til øvrige:<br />
I alt 416 210 27 304 7 392 - 450 906 1 041 2 307 2 312 2 401 - 2 309<br />
Fuldt 256 280 17 121 4 957 - 278 358 776 2 787 2 787 2 787 - 2 787<br />
Reduceret 159 930 10 183 2 435 - 172 548 265 1 539 1 514 1 615 - 1 538<br />
Ingen udbetaling 113 953 11 411 1 877 - 127 241 - - - - - -<br />
Ægteskabstillæg 18 18 1 - 37 - 722 722 1 000 - 730<br />
Bistands- eller plejetillæg 2 312 4 374 5 - 6 691 24 3 196 3 531 3 600 - 3 415<br />
Invaliditetstillæg 1 - - - 1 - 1 000 - - - 1 000<br />
Ventetillæg/venteydelse 9 611 - - - 9 611 7 761 - - - 761<br />
Invaliditetsbeløb 12 437 109 047 - - 121 484 325 2 667 2 673 - - 2 672<br />
Erhvervsudygtighedsbeløb 3 914 49 662 - - 53 576 198 3 691 3 699 - - 3 699<br />
Førtidsbeløb 4 581 - 24 977 - 29 558 41 1 366 - 1 382 - 1 379<br />
Ekstra tillægsydelse - - 24 980 - 24 980 32 - - 1 260 - 1 260<br />
Anm.: Tabellen omfatter folkepensionister med bopæl i udlandet, men ikke personer, der har valgt at<br />
udsætte pensionen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pen11, pen22 og pen33<br />
158 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 158<br />
Pensionister med pension fra ATP<br />
2010 2011<br />
mio. kr.<br />
Ydelser 9 256 10 190<br />
Med egen pension i alt 811 400 856 800<br />
Mænd 397 500 418 700<br />
Årlig pension under 2 000 kr. 7 500 7 100<br />
2 000-3 999 kr. 20 500 20 200<br />
4 000 kr. + 369 500 391 400<br />
Kvinder 413 900 438 200<br />
Årlig pension under 2 000 kr. 17 800 16 800<br />
2 000-3 999 kr. 51 600 49 800<br />
4 000 kr. + 344 500 371 600<br />
Med ægtefællepension i alt 11 900 10 400<br />
Mænd 100 100<br />
Kvinder 11 800 10 500<br />
antal<br />
Kilde: ATP<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/05<br />
Tabel 159 Sociale ankesager. 2010<br />
Afgjorte<br />
sager<br />
i alt<br />
Afvisning/<br />
henvisning<br />
Stadfæstelse<br />
Ophævelse/<br />
ændring<br />
Hjemvisning<br />
Afgjorte<br />
sager<br />
i alt<br />
Afvisning/<br />
henvisning<br />
Stadfæstelse<br />
Ophævelse/<br />
ændring<br />
Hjemvisning<br />
De sociale ankenævn i : antal pct.<br />
Hele landet 33 204 3 230 22 234 3 888 3 852 100,0 9,7 67,0 11,7 11,6<br />
Statsforvaltningen Hovedstaden 11 974 1 170 8 148 1 444 1 212 100,0 9,8 68,0 12,1 10,1<br />
Statsforvaltningen Sjælland 5 616 644 3 712 612 648 100,0 11,5 66,1 10,9 11,5<br />
Statsforvaltningen Syddanmark 7 358 530 5 178 880 770 100,0 7,2 70,4 12,0 10,5<br />
Statsforvaltningen Midtjylland 5 586 634 3 368 620 964 100,0 11,3 60,3 11,1 17,3<br />
Statsforvaltningen Nordjylland 2 670 252 1 828 332 258 100,0 9,4 68,5 12,4 9,7<br />
Kilde: Ankestyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.ankestyrelsen.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 159
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 160 Lægebesøg mv. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt 1 Mænd Kvinder I alt 1 Mænd Kvinder I alt 1<br />
tusinde personer tusinde kontakter mio. kr.<br />
I alt 2 481 2 690 5 171 23 207 35 264 58 569 5 567 8 015 13 672<br />
Almen læge i alt 2 247 2 575 4 822 16 136 24 578 40 793 2 981 4 295 7 297<br />
Almen læge, konsultation, dagtid 2 2 002 2 366 4 368 7 888 11 183 19 113 1 020 1 446 2 471<br />
Almen læge, konsultation, aften mv. 300 337 637 413 464 885 82 92 176<br />
Almen læge, besøg, dagtid 2 57 94 151 159 267 426 35 57 92<br />
Almen læge, besøg, aften mv. 89 110 199 135 163 299 38 46 85<br />
Almen læge, telefonkonsultation, dagtid 2 1 431 1 938 3 368 5 149 8 669 13 834 129 218 347<br />
Almen læge, telefonkonsultation, aften mv. 408 534 942 674 923 1 603 67 91 159<br />
Almen læge, email-konsultation 283 513 796 769 1 495 2 266 39 75 114<br />
Almen læge, forebyggelse, andre ydelser 545 728 1 273 948 1 414 2 367 770 1 114 1 896<br />
Almen læge, basishonorar og<br />
praksishonorar 3 • • • • • • 801 1 155 1 956<br />
Speciallæge i alt 690 954 1 644 2 090 3 173 5 270 1 235 1 846 3 085<br />
Ørelæge 250 269 518 527 537 1 065 292 288 581<br />
Øjenlæge 240 342 582 430 632 1 063 232 352 584<br />
Øvrig speciallægehjælp 316 538 854 1 133 2 004 3 143 711 1 205 1 920<br />
Andre ydelser i alt 1 286 1 516 2 802 4 989 7 524 12 522 1 350 1 874 3 289<br />
Tandlæge 4 1 163 1 369 2 532 1 790 2 104 3 898 681 756 1 439<br />
Kiropraktik 163 171 334 877 1 093 1 973 50 61 111<br />
Fysioterapi 160 278 438 2 202 3 995 6 199 417 657 1 074<br />
Psykologhjælp 19 53 72 100 309 409 48 147 195<br />
Laboratorier . . . . . . . . . • • • 138 234 434<br />
Øvrige ydelser 4 5 9 20 23 43 10 11 22<br />
Anm.: Tabellen omfatter offentlige ydelser bortset fra medicintilskud, rejsesygesikring mv.<br />
1 Inklusive et mindre antal (typisk udlændinge uden dansk personnummer) uden oplysning om køn.<br />
2 Mandag-fredag kl. 8-16. 3 Beløbet er beregnet ud fra antallet af tilmeldte i den enkelte lægepraksis<br />
uanset brugen af lægen. 4 Børn og unge under 18 år er omfattet af børne- og ungdomstandplejen og<br />
indgår derfor ikke.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/sygk,<br />
sygks, sygp, sygps, sygu og sygus<br />
160 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 161 Sygehusaktiviteter. 2010<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Region<br />
Sjælland<br />
Region<br />
Syddanmark<br />
Region<br />
Midtjylland<br />
Region<br />
Nordjylland<br />
I alt<br />
Sygehuse 11 1 12 22 7 53<br />
Sengepladser 1 6 548 2 499 3 646 3 782 1 828 18 303<br />
Belægningsprocent 92 90 87 89 91 90<br />
Offentlige somatiske sygehuse<br />
Gennemsnitlig liggetid 3,4 2,8 3,2 3,2 3,9 3,3<br />
Indlæggelser 449 366 209 924 254 125 276 211 117 057 1 306 683<br />
Ambulante behandlinger 2 307 866 806 814 1 676 379 1 464 229 554 635 6 809 923<br />
Offentlige psykiatriske sygehuse<br />
Indlæggelser 19 151 6 923 8 909 9 487 2 949 47 419<br />
Ambulante behandlinger 2 244 638 73 767 145 342 122 281 44 440 630 468<br />
Opererede personer<br />
I alt 223 079 82 350 178 734 174 977 72 898 730 868<br />
Offentlige sygehuse<br />
Indlagte 107 218 39 242 71 800 71 126 31 840 320 730<br />
Ambulante 80 191 39 484 76 581 79 762 30 240 305 608<br />
Skadestue 6 038 5 18 319 11 457 5 487 41 211<br />
Private sygehuse 29 632 3 619 12 034 12 632 5 331 63 319<br />
1 Normerede pr. 31. december 2009. 2 Ekskl. hjemmebesøg. Kilde: Sundhedsstyrelsen (Landspatientregisteret)<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.sst.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 161
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 162 Personer indlagt på almindelige sygehuse. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
antal personer<br />
I alt netto 1 276 725 367 963 644 688<br />
Patienter uden symptomer eller sygdom 12 989 20 314 33 303<br />
Infektions- og parasitære sygdomme 16 020 14 923 30 943<br />
Svulster 23 400 28 909 52 309<br />
Ernærings- og stofskiftesygdomme 12 293 16 459 28 752<br />
Sygdomme i blod og bloddannende organer 5 136 6 019 11 155<br />
Psykiske lidelser 6 876 5 357 12 233<br />
Sygdomme i nervesystem og sanseorganer 15 816 15 473 31 289<br />
Sygdomme i kredsløbsorganer 48 559 38 173 86 732<br />
Sygdomme i åndedrætsorganer 35 485 33 389 68 874<br />
Sygdomme i fordøjelsesorganer 33 917 35 135 69 052<br />
Sygdomme i urin- og kønsorganer 18 224 30 653 48 877<br />
Sygdomme i svangerskab, under fødsel og i barselsseng • 72 359 72 359<br />
Sygdomme i hud og underhud 7 337 5 943 13 280<br />
Sygdomme i knogler, bevægelsessystem og bindevæv 23 313 29 163 52 476<br />
Medfødte misdannelser 3 632 2 676 6 308<br />
Visse årsager til sygdomme i perinatalperioden 289 256 545<br />
Symptomer og mangelfuldt definerede tilstande 74 492 84 125 158 617<br />
Traumer, forgiftninger og anden voldelig legemsbeskadigelse 44 607 47 236 91 843<br />
Anm.: Diagnose (S-listen). Tabellen omfatter kun personer, der var i befolkningen 1.1.2010. Dvs.<br />
personer født eller indvandret i løbet af året er ikke medtaget i tabellen.<br />
1 Tallet er mindre end summen af underkategorierne, da samme person kan have været indlagt med<br />
flere forskellige diagnoser.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statstikbanken.dk/pa11a<br />
Tabel 163 Indlæggelser på almindelige sygehuse fordelt efter alder og køn. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Indlæggelser<br />
Indlagte<br />
personer<br />
Andel af<br />
befolkningen<br />
Indlæggelser<br />
Indlagte<br />
personer<br />
Andel af<br />
befolkningen<br />
Indlæggelser<br />
Indlagte<br />
personer<br />
Andel af<br />
befolkningen<br />
antal pct. antal pct. antal pct.<br />
I alt 547 645 276 725 10,1 649 561 367 963 13,2 1 197 206 644 688 11,6<br />
11-14 år 32 212 19 355 14,5 23 888 14 711 11,6 56 100 34 066 13,1<br />
15-14 år 27 813 18 011 5,3 24 531 15 280 4,7 52 344 33 291 5,0<br />
15-24 år 29 238 19 755 5,6 46 728 30 846 9,2 75 966 50 601 7,4<br />
25-34 år 25 990 17 054 5,2 90 898 64 499 19,9 116 888 81 553 12,5<br />
35-44 år 41 038 24 751 6,2 71 629 47 262 12,0 112 667 72 013 9,1<br />
45-54 år 62 026 33 226 8,4 62 642 36 409 9,4 124 668 69 635 8,9<br />
55-64 år 93 466 44 393 12,4 81 023 42 001 11,6 174 489 86 394 12,0<br />
65-74 år 113 770 49 365 18,4 95 826 46 584 16,4 209 596 95 949 17,4<br />
75-84 år 86 065 35 445 27,7 89 639 41 458 24,8 175 704 76 903 26,1<br />
85 år + 36 027 15 370 37,4 62 757 28 913 32,5 98 784 44 283 34,0<br />
Anm.: Tabellen omfatter kun personer, der var i befolkningen 1.1.2010. Dvs. personer født eller<br />
indvandret i løbet af året er ikke medtaget i tabellen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statstikbanken.dk/pa11 og ud11<br />
162 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 164 Sengedage. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Antal<br />
sengedage<br />
Gns. antal<br />
sengedage<br />
Antal<br />
sengedage<br />
Gns. antal<br />
sengedage<br />
Antal<br />
sengedage<br />
Gns. antal<br />
sengedage<br />
antal<br />
I alt 2 018 857 7,3 2 261 664 6,1 4 280 521 6,6<br />
11-14 år 62 496 3,2 48 020 3,3 110 516 3,2<br />
15-14 år 52 765 2,9 48 402 3,2 101 167 3,0<br />
15-24 år 68 577 3,5 98 098 3,2 166 675 3,3<br />
25-34 år 67 045 3,9 222 015 3,4 289 060 3,5<br />
35-44 år 113 123 4,6 180 134 3,8 293 257 4,1<br />
45-54 år 209 994 6,3 185 874 5,1 395 868 5,7<br />
55-64 år 364 312 8,2 290 420 6,9 654 732 7,6<br />
65-74 år 492 889 10,0 405 922 8,7 898 811 9,4<br />
75-84 år 410 138 11,6 448 974 10,8 859 112 11,2<br />
85 år + 177 518 11,5 333 805 11,5 511 323 11,5<br />
Anm.: Tabellen omfatter kun personer, der var i befolkningen 1.1.2010. Dvs. personer født eller<br />
indvandret i løbet af året er ikke medtaget i tabellen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statstikbanken.dk/ud33<br />
Tabel 165 Indlæggelseshyppigheder fordelt efter uddannelse¹. 2010<br />
Grundskole<br />
eller<br />
uoplyst 2<br />
Almengymnasialuddannelse<br />
Erhvervsfaglig<br />
uddannelse 3<br />
Kort<br />
videregående<br />
uddannelse<br />
Mellemlangvideregående<br />
uddannelse<br />
Bachelor<br />
Lang<br />
videregående<br />
uddannelse<br />
I alt<br />
I alt 132 86 100 83 78 67 65 100<br />
20-24 år 136 79 107 74 68 64 . . 100<br />
25-29 år 142 92 102 68 77 69 60 100<br />
30-34 år 151 83 104 73 71 68 64 100<br />
35-39 år 144 88 105 81 74 60 59 100<br />
40-44 år 143 85 99 81 75 71 58 100<br />
45-49 år 138 84 97 86 76 64 61 100<br />
50-54 år 132 87 96 80 75 81 67 100<br />
55-59 år 122 91 100 91 83 69 70 100<br />
60-64 år 116 97 100 94 84 88 75 100<br />
I alt 132 88 102 82 86 65 67 100<br />
20-24 år 157 79 117 69 81 59 47 100<br />
25-29 år 150 101 115 75 87 64 54 100<br />
30-34 år 141 100 112 83 88 77 67 100<br />
35-39 år 148 94 104 86 87 70 70 100<br />
40-44 år 147 94 102 78 84 74 63 100<br />
45-49 år 142 83 99 86 83 66 63 100<br />
50-54 år 125 89 98 80 86 66 69 100<br />
55-59 år 120 87 99 84 86 . . 73 100<br />
60-64 år 117 96 94 88 89 . . 83 100<br />
mænd<br />
kvinder<br />
Anm.: Indlæggelseshyppigheden angiver hvor stor en andel af en given befolkningsgruppe, der har<br />
været indlagt på sygehus. Hyppigheden er her angivet som indekstal, hvor hyppigheden for alle i en<br />
aldersgruppe er sat lig 100. De samlede indlæggelseshyppigheder er aldersstandardiserede, dvs. der er<br />
korrigeret for, at aldersfordelingen ikke er ens for de forskellige uddannelsesgrupper.<br />
Indlæggelseshyppighederne er derfor indbyrdes sammenlignelige.<br />
1 Højeste igangværende eller afsluttede uddannelse 1.1.2010. 2 Inkl. personer med uoplyst uddannelse<br />
samt personer med Efg-basisår, kursus til handelseksamen mv. 3 Efg 2. del, lærlingeuddannelser mv.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statstikbanken.dk/pa8<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 163
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 166 Udvalgte kræftformer blandt nye kræfttilfælde. 2010<br />
0-14 år 15-29 år 30-44 år 45-59 år 60-74 år 75 år + I alt<br />
mænd<br />
I alt 91 226 664 2 801 8 735 5 470 17 987<br />
Kræft i hoved-hals 1 15 45 307 438 149 955<br />
Kræft i tyk- og endetarm - 5 57 292 1 139 849 2 342<br />
Kræft i lunge, bronkier og luftrør - 2 25 321 1 132 782 2 262<br />
Modermærkekræft, hud 3 36 111 201 327 162 840<br />
Anden hudkræft 1 - 2 17 52 327 482 880<br />
Kræft i blærehalskirtel / prostata - - 5 421 2 450 1 184 4 060<br />
Kræft i testikel - 66 108 53 10 1 238<br />
Kræft i urinveje (neoplasi) 5 1 42 275 883 637 1 843<br />
Kræft i hjerne og centralnervesystem 18 43 95 189 289 114 748<br />
Anden kræft 64 56 159 690 1 740 1 110 3 819<br />
kvinder<br />
I alt 73 249 1 208 3 920 7 063 5 063 17 576<br />
Kræft i hoved-hals 1 16 62 141 189 117 526<br />
Kræft i tyk- og endetarm - 7 29 290 815 880 2 021<br />
Kræft i lunge, bronkier og luftrør - 2 23 399 1 073 679 2 176<br />
Modermærkekræft, hud 2 76 234 229 235 173 949<br />
Anden hudkræft 1 - 2 8 46 186 329 571<br />
Kræft i bryst - 20 375 1 601 2 122 929 5 047<br />
Kræft i livmoderhals - 30 136 84 61 46 357<br />
Kræft i livmoder og æggestok - 10 39 299 569 367 1 284<br />
Kræft i urinveje (neoplasi) 5 2 23 106 346 271 753<br />
Kræft i hjerne og centralnervesystem 14 28 127 204 282 148 803<br />
Anden kræft 51 56 152 521 1 185 1 124 3 089<br />
Anm.: Kræfttilfældene er klassificeret i henhold til WHO’s ICD10-diagnoseklassifikation. I tidligere år<br />
har ICD7 været anvendt.<br />
1 Ekskl. basalcelle hudkræft.<br />
Kilde: Sundhedsstyrelsen, Cancerregisteret<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.sst.dk<br />
164 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 167 Personer der er i live efter tidligere at have fået konstateret kræft. 2010<br />
31. december 0-14 år 15-29 år 30-44 år 45-59 år 60-74 år 75 år + I alt<br />
mænd<br />
I alt netto 1 603 1 876 6 421 16 089 42 725 30 790 98 504<br />
Kræft i hoved-hals 8 58 263 1 527 2 987 1 619 6 462<br />
Kræft i tyk- og endetarm - 21 200 1 420 5 987 5 780 13 408<br />
Kræft i bronkier og lunge - 4 56 500 1 939 1 178 3 677<br />
Modermærkekræft, hud 6 128 853 1 829 3 273 1 680 7 769<br />
Anden hudkræft 2 2 8 93 417 2 098 3 627 6 245<br />
Kræft i blærehals / prostata - - 9 1 275 13 021 10 065 24 370<br />
Kræft i testikel 11 349 2 261 3 101 1 598 359 7 679<br />
Kræft i urinveje (neoplasi) 36 60 258 1 696 6 419 5 921 14 390<br />
Kræft i hjerne og centralnervesystem 123 451 954 1 482 1 940 726 5 676<br />
Anden kræft 429 828 1 600 3 514 7 199 3 837 17 407<br />
kvinder<br />
I alt netto 1 477 1 712 8 536 28 018 55 264 42 172 136 179<br />
Kræft i hoved-hals 4 108 538 1 342 1 685 1 063 4 740<br />
Kræft i tyk- og endetarm - 27 150 1 322 5 075 7 159 13 733<br />
Kræft i bronkier og lunge - 8 57 695 2 118 1 144 4 022<br />
Modermærkekræft, hud 7 318 1 982 3 111 4 141 2 562 12 121<br />
Anden hudkræft 2 - 14 87 415 1 468 2 873 4 857<br />
Brystkræft - 31 1 741 12 063 25 392 15 151 54 378<br />
Livmoderhalskræft 1 74 1 331 2 532 2 763 2 212 8 913<br />
Kræft i livmoder og æggestok 5 56 299 1 998 5 947 6 221 14 526<br />
Kræft i urinveje (neoplasi) 42 49 114 680 2 440 2 566 5 891<br />
Kræft i hjerne og centralnervesystem 115 389 1 100 2 028 2 835 1 547 8 014<br />
Anden kræft 309 672 1 321 3 068 5 674 4 291 15 335<br />
Anm.: Kræfttilfældene er klassificeret i henhold til WHO’s ICD10-diagnoseklassifikation. I tidligere år<br />
har ICD7 været anvendt. Kræft i Danmark 1943-2010 inkluderer visse godartede svulster, for hvilke<br />
der er anmeldelsespligt; især svulster i hjerne, hjernehinder og urinveje.<br />
1 Tallet er mindre end summen af underkategorierne, da samme person kan optræde med flere<br />
forskellige kræftformer. 2 Ekskl. basalcelle hudkræft.<br />
Kilde: Sundhedsstyrelsen, Cancerregisteret<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.sst.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 165
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 168 Laboratoriepåviste tilfælde af seksuelt overførbare infektioner. 2011<br />
1-14 år 15-19 år 20-24 år 25-29 år 30-39 år 40 år + I alt<br />
Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder Mænd Kvinder<br />
Klamydia 1 16 118 2 009 5 994 4 161 6 389 1 928 2 209 1 863 1 414 559 366 10 562 2 16 514 2<br />
Erhvervet syfilis - 1 11 - 50 6 34 5 102 12 167 8 364 32<br />
Gonoré 3 - - 18 10 60 22 60 6 57 16 73 17 268 71<br />
1 Der blev i 2011 påvist 45 tilfælde, hvor køn og/eller alder var uoplyst. Disse tilfælde er ikke medtaget<br />
i tabellen. 2 Inkl. 26 tilfælde for mænd og 24 tilfælde for kvinder under 1 år. Heraf var alle 50 tilfælde<br />
påvist i øjenprøver. 3 For gonoré vises kun dyrkningspåviste tilfælde. På enkelte laboratorier udføres<br />
desuden molekylærbiologisk diagnostik.<br />
Kilde: Statens Serum Institut<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Tabel 169<br />
Diagnosticerede aids-patienter<br />
1990 1995 2000 2010 2011 I alt 1<br />
Mænd<br />
Antal diagnosticerede i alt 180 184 43 36 39 2 443<br />
Heraf døde pr. 31,12,2011 2 174 134 19 8 7 1 842<br />
Døde i året 3 141 206 17 7 9 1 842<br />
Kvinder<br />
Antal diagnosticerede i alt 17 29 18 10 17 435<br />
Heraf døde pr. 31,12,2011 2 17 24 4 1 2 216<br />
Døde i året 3 7 31 6 1 - 216<br />
1 I alt i perioden 1980-2011. 2 Diagnosticeret 1.1 til 31.12 det angivne år og døde pr. 31.12.2011.<br />
3 I alt døde i året, uanset hvornår diagnosticeringen er sket.<br />
Kilde: Statens Serum Institut<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
Tabel 170<br />
Anmeldte hiv-positive personer fordelt efter smittemåde<br />
1990 1995 2000 2010 2011 I alt 1<br />
I alt 140 304 261 274 265 6 158<br />
Mænd i alt 110 224 164 201 191 4 468<br />
Homo/biseksuel 80 116 73 113 113 2 475<br />
Stiknarkomaner 9 20 15 10 6 314<br />
Heteroseksuel 14 69 68 70 62 1 372<br />
Blodtransfusion 3 1 1 - - 15<br />
Medfødt smittede - 1 2 2 2 33<br />
Andet/ukendt 4 17 5 6 8 259<br />
Kvinder i alt 30 80 97 73 73 1 687<br />
Homo/biseksuel - - - - - -<br />
Stiknarkomaner 6 14 5 4 4 189<br />
Heteroseksuel 22 58 79 67 67 1 364<br />
Blodtransfusion - 3 4 - - 23<br />
Medfødt smittede 1 2 4 1 1 55<br />
Andet/ukendt 1 3 5 1 1 56<br />
1 Anmeldte personer i alt i perioden 1.8.1990-31.12.2011. Kilde: Statens Serum Institut<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
166 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 171 Anmeldte arbejdsulykker. 2010<br />
Branchegruppe (DB07) Samtlige Heraf døde<br />
Mænd Kvinder I alt 1 Mænd Kvinder I alt<br />
I alt 25 464 18 809 44 382 36 3 39<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 472 162 636 5 1 6<br />
Råstofudvinding 46 4 50 - - -<br />
Føde-, drikke-, tobaksvareindustri 1 641 609 2 250 2 - 2<br />
Tekstil- og læderindustri 71 38 109 - - -<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier 381 81 462 1 - 1<br />
Olieraffinaderier mv. 6 - 6 - - -<br />
Kemisk industri 156 42 198 - - -<br />
Medicinalindustri 90 90 180 - - -<br />
Plast-, glas- og betonindustri 593 130 723 - - -<br />
Metalindustri 1 015 104 1 120 1 - 1<br />
Elektronikindustri 72 61 133 - - -<br />
Fremstilling af elektrisk udstyr 91 47 138 - - -<br />
Maskinindustri 1 002 149 1 151 - - -<br />
Transportmiddelindustri 240 41 282 - - -<br />
Møbel- og anden industri 421 82 505 1 - 1<br />
Energiforsyning 162 15 177 - - -<br />
Vandforsyning og renovation 595 40 635 2 - 2<br />
Bygge og anlæg 4 376 135 4 522 8 - 8<br />
Handel 2 737 1 355 4 098 5 - 5<br />
Transport 3 304 1 076 4 426 5 - 5<br />
Hoteller og restauranter 337 459 797 - - -<br />
Forlag, TV og radio 60 50 110 - - -<br />
Telekommunikation 98 30 128 - - -<br />
IT- og informationstjenester 46 36 82 - - -<br />
Finansiering og forsikring 166 193 361 - - -<br />
Ejendomshandel og udlejning 318 111 430 - - -<br />
Rådgivning mv. 188 116 306 - - -<br />
Forskning og udvikling 48 50 98 - - -<br />
Reklame og øvrig erhvervsservice 79 85 164 - - -<br />
Rejsebureauer, rengøring, vagt- og anden operationel service 1 297 722 2 021 2 1 3<br />
Offentlig administration, forsvar og politi 1 712 2 029 3 745 1 1 2<br />
Undervisning 975 1 664 2 644 1 - 1<br />
Sundhedsvæsen 361 1 675 2 037 - - -<br />
Sociale institutioner 1 149 6 573 7 724 - - -<br />
Kultur og fritid 459 270 733 - - -<br />
Andre serviceydelser 234 260 494 - - -<br />
Private husholdninger med ansat medhjælp 3 6 9 - - -<br />
Internationale organisationer og ambassader 1 - 2 - - -<br />
Uoplyst aktivitet 462 219 696 2 - 2<br />
Anm.: Omfatter kun arbejdsulykker, som er anmeldt til Arbejdstilsynet.<br />
1 Inkl. tilfælde med uoplyst køn.<br />
Kilde: Arbejdstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.at.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 167
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 172 Anmeldte erhvervssygdomme. 2010<br />
Branchegruppe (DB07) Mænd Kvinder Uoplyst I alt<br />
I alt 7 387 7 844 21 15 252<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 125 75 - 200<br />
Råstofudvinding 33 4 - 37<br />
Føde-, drikke-, tobaksvareindustri 362 280 - 642<br />
Tekstil- og læderindustri 17 26 - 43<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier 145 54 - 199<br />
Olieraffinaderier mv. 2 1 - 3<br />
Kemisk industri 38 21 - 59<br />
Medicinalindustri 22 45 - 67<br />
Plast-, glas- og betonindustri 138 68 - 206<br />
Metalindustri 270 58 - 328<br />
Elektronikindustri 27 51 - 78<br />
Fremstilling af elektrisk udstyr 31 37 - 68<br />
Maskinindustri 328 106 - 434<br />
Transportmiddelindustri 154 23 - 177<br />
Møbel- og anden industri 169 78 - 247<br />
Energiforsyning 57 12 - 69<br />
Vandforsyning og renovation 66 13 - 79<br />
Bygge og anlæg 952 95 1 1 048<br />
Handel 597 567 3 1 167<br />
Transport 408 211 3 622<br />
Hoteller og restauranter 95 194 - 289<br />
Forlag, TV og radio 23 21 - 44<br />
Telekommunikation 27 28 - 55<br />
IT- og informationstjenester 22 31 - 53<br />
Finansiering og forsikring 107 136 - 243<br />
Ejendomshandel og udlejning 93 49 - 142<br />
Rådgivning mv. 47 76 2 125<br />
Forskning og udvikling 16 29 - 45<br />
Reklame og øvrig erhvervsservice 12 26 - 38<br />
Rejsebureauer, rengøring, vagt- og anden operationel service 162 315 - 477<br />
Offentlig administration, forsvar og politi 591 1 189 4 1 784<br />
Undervisning 146 465 - 611<br />
Sundhedsvæsen 68 729 - 797<br />
Sociale institutioner 111 1 214 - 1 325<br />
Kultur og fritid 54 65 - 119<br />
Andre serviceydelser 85 355 - 440<br />
Private husholdninger med ansat medhjælp 1 3 - 4<br />
Uoplyst aktivitet 1 786 1 094 8 2 888<br />
Anm.: Omfatter kun arbejdsbetingede sygdomme, som er anmeldt til Arbejdstilsynet.<br />
Kilde: Arbejdstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj 2013<br />
www.at.dk<br />
Tabel 173 Anmeldelser og afgørelser i arbejdsskadesager. 2011<br />
Arbejdsulykker<br />
Erhvervssygdomme<br />
Brilleskader<br />
Pludselige<br />
løfteskader<br />
Anmeldte sager 19 329 18 270 77 2<br />
Afgjorte sager i alt 1 17 388 15 936 82 2<br />
Anerkendte sager 13 022 3 621 63 -<br />
Afviste sager 3 949 11 438 13 2<br />
Henlæggelser 417 877 6 -<br />
Tildeling af erstatning 2 5 363 2 375 - -<br />
Anm.: Omfatter kun arbejdsskader, som er anmeldt til Arbejdsskadestyrelsen.<br />
1 En sag bliver ikke nødvendigvis afgjort samme år, som den anmeldes. Derfor er antallet af anmeldte<br />
og afgjorte sager ikke identisk. 2 Godtgørelse af mén og erstatning for tab af erhvervsevne. Tildeling af<br />
erstatning vedrører sager, der tidligere er blevet anerkendt, enten i året eller i tidligere år.<br />
Kilde: Arbejdsskadestyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.ask.dk<br />
168 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 174<br />
Apoteker<br />
2009 2010<br />
Distributionsenheder i alt 1 1 298 1 242<br />
Apoteker 254 247<br />
Apoteksfilialer 64 69<br />
Apoteksudsalg 128 126<br />
Håndkøbsudsalg 637 596<br />
Medicinudleveringssteder 215 204<br />
Personale i alt 6 312 6 377<br />
Farmaceuter 734 757<br />
Farmakonomer 3 020 3 012<br />
Øvrigt personale 2 558 2 608<br />
tusinde pakninger<br />
Receptsalg 56 613 57 772<br />
Til enkeltpersoner 55 298 56 385<br />
Til sygehuse 365 377<br />
Dyrlægeordinationer 950 1 010<br />
pr. tusinde indbyggere<br />
Antal pakninger 10 272 10 390<br />
pr. pakning i kr.<br />
Gennemsnitlig pris 166,6 167,4<br />
mio. kr.<br />
Bruttoomsætning 12 165 12 436<br />
Salg efter recept 9 434 9 669<br />
Håndkøbssalg 2 297 2 304<br />
Andet 434 463<br />
1 Ultimo året. Kilde: Lægemiddelstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.laegemiddelstyrelsen.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 169
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 175<br />
Forbrug af medicin<br />
2010 2011<br />
ATCgruppe<br />
mio. kr. DDD pr. tusinde<br />
indb. pr. døgn<br />
mio. kr. DDD pr. tusinde<br />
indb. pr. døgn<br />
Medicinforbrug i alt 13 566,2 1 398,8 13 002,9 1 423,4<br />
A Fordøjelse og stofskifte 1 553,8 148,7 1 459,1 152,9<br />
A02 Midler mod mavesyre relaterede forstyrrelser 383,2 57,3 219,9 60,7<br />
A10 Midler mod diabetes 642,7 46,9 714,5 48,7<br />
B Blod og bloddannende organer 437,8 113,3 407,0 114,5<br />
C Hjerte og kredsløb 1 653,5 506,3 1 345,8 515,3<br />
C03 Vanddrivende midler (diuretika) 230,9 106,3 228,0 100,6<br />
C07 Beta-receptorblokerende midler 160,4 35,1 140,4 35,1<br />
C08 Calciumantagonister 135,5 78,4 118,7 82,5<br />
C09 Midler med virkning på reninangiotensin systemet 539,6 159,5 271,7 164,0<br />
C10 Lipid-modificerende midler 452,8 107,6 453,6 114,0<br />
D Hudmidler 326,9 2,8 327,3 2,9<br />
G Kønshormoner og midler til kønsorganer og urinveje 1 001,8 101,9 908,1 102,4<br />
H Hormoner til systemisk brug, ekskl. kønshormoner og insuliner 227,2 27,2 229,0 27,9<br />
J Systemiske lægemidler mod infektionssygdomme 1 027,6 18,0 1 009,2 18,6<br />
J01 Antibakterielle midler til systemisk brug 439,3 17,0 446,6 17,6<br />
L Cancermidler og lægemidler til immunsystemet 131,5 4,3 120,3 4,5<br />
L01 Cytostatika 31,2 - 16,2 -<br />
M Muskler, led og knogler 501,2 70,1 524,5 72,8<br />
N Nervesystemet 4 301,1 265,4 4 259,1 269,1<br />
N02 Smertestillende midler 1 120,9 94,4 1 095,4 95,3<br />
N05 Psykofarmaka 1 026,6 43,4 1 035,7 42,8<br />
N06 Antidepressive, psykostimulerende og anti-demens midler 1 006,3 91,7 1 020,8 94,2<br />
P Parasitmidler 80,7 1,3 79,6 1,4<br />
R Åndedrætsorganer 1 865,7 123,3 1 853,1 125,1<br />
R03 Midler mod obstruktive luftvejssygdomme 1 304,6 59,2 1 285,6 58,8<br />
S Sanseorganer 316,6 16,1 318,4 16,1<br />
V Diverse 54,7 - 58,3 0,1<br />
- Magistrelle lægemidler m.m. 86,3 - 104,1 -<br />
Anm.: Opgørelsen dækker lægemiddelforbruget i den primære sundhedssektor og bygger på<br />
oplysninger fra Lægemiddelstyrelsens Lægemiddelstatistikregister. Mængdeforbruget af medicin er<br />
opgjort i antal DDD (defineret døgndosis) pr. 1.000 indbyggere pr. døgn, dvs. den promille af<br />
befolkningen, der dagligt kunne behandles med den forbrugte medicinmængde, hvis den definerede<br />
døgndosis blev indtaget. Vær opmærksom på, at ikke alle lægemidler har DDD-værdier, I nogle ATCgrupper<br />
drejer det sig om en stor del af lægemidlerne, og mængdeforbruget er kun opgjort for de<br />
lægemidler, der er tildelt en DDD-værdi. Omsætningen er opgjort i apotekets udsalgspris inkl. moms<br />
og receptgebyr.<br />
Kilde: Lægemiddelstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.laegemiddelstyrelsen.dk<br />
170 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 176<br />
Anmeldelser og sigtelser for straffelovsovertrædelser<br />
Anmeldelser<br />
Anmeldelser<br />
med sigtelser<br />
Sigtelser i pct.<br />
af anmeldelser<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
Straffeloven i alt 471 088 466 765 78 106 84 364 16,6 18,1<br />
Sædelighedsforbrydelser i alt 2 642 2 606 1 938 1 831 73,4 70,3<br />
Blodskam mv. 75 51 73 48 97,3 94,1<br />
Voldtægt mv. 429 410 291 306 67,8 74,6<br />
Heteroseksuel sæd. forbryd. børn u. 12 år 192 171 180 160 93,8 93,6<br />
Heteroseksuel sæd. forbryd. i øvrigt 294 250 271 224 92,2 89,6<br />
Homoseksuel sæd. forbryd. børn u. 12 år 8 4 6 4 75,0 100,0<br />
Homoseksuel sæd. forbryd. i øvrigt 6 15 6 13 100,0 86,7<br />
Blufærdighedskrænkelse 1 443 1 476 932 865 64,6 58,6<br />
Utugt mv. 195 229 179 211 91,8 92,1<br />
Voldsforbrydelser i alt 18 131 17 834 13 790 13 836 76,1 77,6<br />
Vold o.l. mod offentlig myndighed 2 814 2 843 2 356 2 441 83,7 85,9<br />
Opløb/forstyr. af offentlig orden 5 72 5 62 100,0 86,1<br />
Manddrab 49 49 44 43 89,8 87,8<br />
Forsøg på manddrab 152 148 120 124 78,9 83,8<br />
Vold mod privatperson 10 696 10 494 7 839 7 784 73,3 74,2<br />
Simpel vold 8 940 8 793 6 363 6 372 71,2 72,5<br />
Alvorligere vold 1 745 1 686 1 465 1 399 84,0 83,0<br />
Særlig alvorlig vold 11 15 11 13 100,0 86,7<br />
Uagts. manddrab/legemsbeskadigelse 27 23 26 23 96,3 100,0<br />
Forbrydelser mod liv og legeme 407 374 339 310 83,3 82,9<br />
Forbrydelser mod den personlige frihed 306 286 246 239 80,4 83,6<br />
Trusler 3 675 3 545 2 815 2 810 76,6 79,3<br />
Ejendomsforbrydelser i alt 442 678 437 514 55 822 61 043 12,6 14,0<br />
Dokumentfalsk 2 589 3 420 2 008 2 927 77,6 85,6<br />
Brandstiftelse 912 793 468 452 51,3 57,0<br />
Indbrud 96 683 91 732 6 688 7 035 6,9 7,7<br />
Indbrud i banker, forretninger 33 149 27 401 2 568 2 370 7,7 8,6<br />
Indbrud i beboelser 44 788 45 369 3 377 3 752 7,5 8,3<br />
Indbrud i garager, fritidshuse mv. 18 746 18 962 743 913 4,0 4,8<br />
Tyverier 189 848 192 736 27 569 29 342 14,5 15,2<br />
Tyverier fra bil, båd mv. 39 492 33 584 1 619 1 408 4,1 4,2<br />
Butikstyverier mv. 20 946 20 705 16 393 16 307 78,3 78,8<br />
Andre tyverier 129 410 138 447 9 557 11 627 7,4 8,4<br />
Brugstyveri af køretøjer 17 102 14 349 2 649 2 390 15,5 16,7<br />
Brugstyveri af knallert 3 643 3 026 331 312 9,1 10,3<br />
Brugstyveri af cykel 71 736 71 697 452 663 0,6 0,9<br />
Brugstyveri af andet 10 149 9 775 799 945 7,9 9,7<br />
Ulovlig omgang med hittegods 783 880 626 777 79,9 88,3<br />
Underslæb, bedrageri, mandatsvig 10 600 13 067 6 564 8 456 61,9 64,7<br />
Afpresning og åger 233 287 180 226 77,3 78,7<br />
Skyldnersvig 172 169 118 95 68,6 56,2<br />
Hæleri 1 834 1 985 1 793 1 943 97,8 97,9<br />
Røveri 3 372 3 241 1 231 1 243 36,5 38,4<br />
Grov skattesvig mv. 271 285 167 128 61,6 44,9<br />
Hærværk 32 446 29 802 3 985 3 930 12,3 13,2<br />
Berigelsesforbryd. og formuekrænkelse 305 270 194 179 63,6 66,3<br />
Andre forbrydelser i alt 7 637 8 811 6 556 7 654 85,8 86,9<br />
Salg af narkotika mv. 960 1 010 934 983 97,3 97,3<br />
Smugling af narkotika 127 143 115 136 90,6 95,1<br />
Uagtsomt manddrab mv. ved færdselsuheld 248 223 246 219 99,2 98,2<br />
Øvrige straffelovsbestemmelser 6 302 7 435 5 261 6 316 83,5 84,9<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/straf22<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 171
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 177 Anmeldte overtrædelser af visse særlove. 2011<br />
Anmeldelser Anmeldelser med sigtelser Sigtelser i pct. af anmeldelser<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
Overtrædelser i alt 74 679 92 052 37 433 53 454 50,1 58,1<br />
Lov om euforiserende stoffer 17 090 20 273 16 786 19 964 98,2 98,5<br />
Udlændingeloven 5 575 6 387 555 421 10,0 6,6<br />
Våbenloven 6 110 6 750 5 749 6 417 94,1 95,1<br />
Skatte- og afgiftslove mv. 1 778 1 827 187 301 10,5 16,5<br />
Politiloven (tidl. politivedtægten) 11 150 14 358 1 037 7 002 9,3 48,8<br />
Bygge- og boliglove 178 152 13 17 7,3 11,2<br />
Sundheds- og sociallove 2 336 2 407 898 999 38,4 41,5<br />
Miljølove 2 881 2 761 671 720 23,3 26,1<br />
Love om dyr, jagt mv. 7 177 7 834 2 367 3 179 33,0 40,6<br />
Love om arbejde, transport mv. 7 662 11 370 3 282 5 567 42,8 49,0<br />
Love om spil, bevilling, næring 3 631 4 079 1 464 1 785 40,3 43,8<br />
Andre særlove ekskl. færdselslov 9 111 13 854 4 424 7 082 48,6 51,1<br />
Anm.: Ekskl. færdselsloven, idet overtrædelser af færdselsloven kun undtagelsesvis anmeldes. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/straf22<br />
172 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 178 Ofre for straffelovsovertrædelser. 2011<br />
Mænd Kvinder Uoplyst køn I alt<br />
I alt 28 802 42 955 2 049 73 806<br />
Sædelighedsovertrædelser 239 2 137 1 2 377<br />
Blodskam mv. 11 42 - 53<br />
Voldtægt mv. 6 400 - 406<br />
Hetero- eller homoseksuel sædelighedsforbrydelse 89 340 - 429<br />
Blufærdighedskrænkelse 133 1 355 1 1 489<br />
Voldsovertrædelser 10 452 6 633 1 276 18 361<br />
Vold eller lignende mod offentlig myndighed 815 771 1 181 2 767<br />
Drab 31 15 - 46<br />
Drabsforsøg 155 37 3 195<br />
Vold mod privat person 7 316 3 864 15 11 195<br />
Heraf: Simpel vold 5 924 3 465 11 9 400<br />
Alvorligere vold 1 385 393 4 1 782<br />
Særlig alvorlig vold 7 6 - 13<br />
Trusler 1 839 1 714 39 3 592<br />
Ejendomsovertrædelser 17 960 33 270 754 51 984<br />
Tasketyverier 2 312 7 662 200 10 174<br />
Tyveri fra lomme/taske 13 176 23 925 487 37 588<br />
Tricktyveri i beboelse 303 1 034 5 1 342<br />
Åger og afpresning 236 38 3 277<br />
Røveri 1 891 603 58 2 552<br />
Andre straffelovsovertrædelser 151 915 18 1 084<br />
Overtrædelse af politiudstedt advarsel 142 910 14 1 066<br />
Bagvaskelse, krænkelse, fornærmelser 9 5 4 18<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj 2013<br />
www.statistikbanken.dk/straf5<br />
Tabel 179 Ofre for straffelovsovertrædelser fordelt efter køn og alder. 2011<br />
0-9 år 10-19 år 20-29 år 30-39 år 40-49 år 50-59 år 60-69 år 70-79 år 80 år + Uoplyst<br />
år<br />
I alt<br />
Ofre i alt 838 11 240 21 382 11 023 8 663 6 528 5 207 3 731 3 129 2 065 73 806<br />
Mænd 325 5 329 9 284 4 941 3 809 2 317 1 477 785 527 8 28 802<br />
Kvinder 513 5 911 12 098 6 082 4 854 4 211 3 730 2 946 2 602 8 42 955<br />
Uoplyst køn - - - - - - - - - 2 049 2 049<br />
Sædelighedsovertrædelser 353 1 197 381 172 115 63 59 21 12 4 2 377<br />
Mænd 62 132 10 11 16 4 3 - - 1 239<br />
Kvinder 291 1 065 371 161 99 59 56 21 12 2 2 137<br />
Uoplyst køn - - - - - - - - - 1 1<br />
Voldsovertrædelser 397 3 743 4 934 3 203 2 701 1 475 488 108 24 1 288 18 361<br />
Mænd 222 2 467 3 157 1 800 1 553 823 328 79 17 6 10 452<br />
Kvinder 175 1 276 1 777 1 403 1 148 652 160 29 7 6 6 633<br />
Uoplyst køn - - - - - - - - - 1 276 1 276<br />
Ejendomsovertrædelser 85 6 291 15 758 7 535 5 709 4 612 4 580 3 588 3 071 755 51 984<br />
Mænd 40 2 723 6 116 3 103 2 207 1 440 1 136 698 496 1 17 960<br />
Kvinder 45 3 568 9 642 4 432 3 502 3 172 3 444 2 890 2 575 - 33 270<br />
Uoplyst køn - - - - - - - - - 754 754<br />
Andre straffelovsovertrædelser 3 9 309 113 138 378 80 14 22 18 1 084<br />
Mænd 1 7 1 27 33 50 10 8 14 - 151<br />
Kvinder 2 2 308 86 105 328 70 6 8 - 915<br />
Uoplyst køn - - - - - - - - - 18 18<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj 2013<br />
www.statistikbanken.dk/straf5<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 173
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 180 Ofre for straffelovsovertrædelser fordelt efter art. 2011<br />
0-9<br />
år<br />
10-19<br />
år<br />
20-29<br />
år<br />
30-39<br />
år<br />
40-49<br />
år<br />
50-59<br />
år<br />
60-69<br />
år<br />
70-79<br />
år<br />
80<br />
år +<br />
Uoplyst<br />
alder<br />
I alt<br />
Straffelovsovertrædelser i alt 838 11 240 21 382 11 023 8 663 6 528 5 207 3 731 3 129 2 065 73 806<br />
Sædelighedsovertrædelser 353 1 197 381 172 115 63 59 21 12 4 2 377<br />
Blodskam mv. 20 31 - 1 - - - - - 1 53<br />
Voldtægt mv 12 208 116 37 21 7 1 2 2 - 406<br />
Heteroseksuel sæd.forbryd. m. børn under 12 år 131 35 - - - - - - - 1 167<br />
Heteroseksuel sæd.forbryd. i øvrigt 7 206 19 2 2 1 1 - - - 238<br />
Homoseksuel sæd.forbryd. m. børn under 12 år 4 - - - - - - - - - 4<br />
Homoseksuel sæd.forbryd. i øvrigt 8 10 1 1 - - - - - - 20<br />
Blufærdighedskrænkelse i alt 171 707 245 131 92 55 57 19 10 2 1 489<br />
Voldsovertrædelser 397 3 743 4 934 3 203 2 701 1 475 488 108 24 1 288 18 361<br />
Vold mod tjenestemand i funktion 1 2 215 470 439 369 85 4 1 1 181 2 767<br />
Vold mod politi mv. ved opløb - - - - - - - - - - -<br />
Manddrab, forsøg på manddrab, barnedrab 3 32 100 46 29 15 9 1 3 3 241<br />
Vold mod privatperson 352 2 874 3 538 1 866 1 484 717 252 74 11 27 11 195<br />
Simpel vold 297 2 495 2 935 1 534 1 219 601 227 64 10 18 9 400<br />
Alvorligere vold 53 375 602 332 260 116 24 10 1 9 1 782<br />
Særlig alvorlig vold 2 4 1 - 5 - 1 - - - 13<br />
Forvolde fare for liv eller førlighed 6 36 61 42 46 21 12 2 - 36 262<br />
Undlade at hjælpe person i fare mv. - 5 4 4 6 3 1 1 2 1 27<br />
Ulovlig tvang 2 86 46 18 11 11 4 1 - 1 180<br />
Frihedsberøvelse 4 24 29 8 10 4 1 1 - - 81<br />
Kvalificeret frihedsberøvelse - 5 4 2 4 1 - - - - 16<br />
Trusler 29 679 937 747 672 334 124 24 7 39 3 592<br />
Ejendomsovertrædelser 85 6 291 15 758 7 535 5 709 4 612 4 580 3 588 3 071 755 51 984<br />
Tasketyverier 26 1 146 3 630 1 715 1 070 857 716 473 341 200 10 174<br />
Tyverier fra lomme eller taske 57 4 376 11 266 5 462 4 290 3 500 3 604 2 765 1 780 488 37 588<br />
Trick tyveri i beboelse - 2 13 7 21 37 104 266 887 5 1 342<br />
Tyveri i forbindelse med prostitution - - - 1 - - 1 - - - 2<br />
Tyveri i forbindelse med vold - 14 23 5 4 - 2 - - 1 49<br />
Afpresning - 80 74 38 40 14 6 3 - 3 258<br />
Åger - 1 3 1 5 8 - 1 - - 19<br />
Røveri mod andre 2 640 674 244 211 139 114 44 31 53 2 152<br />
Særligt farligt røveri mod andre - 3 10 11 7 2 1 - - 4 38<br />
Andre straffelovsovertrædelser 3 9 309 113 138 378 80 14 22 18 1 084<br />
Overtrædelse af advarsler 3 8 308 109 137 375 77 13 22 14 1 066<br />
Forfølgelse ved gentagne beskyldninger - - - - - - 1 - - - 1<br />
Æreskrænkelse, bagvaskelse, fornærmelse - 1 1 4 1 3 2 1 - 4 17<br />
Anm.: Alderen er beregnet på gerningstidspunktet. Nye tal forventes offentliggjort maj 2013<br />
www.statistikbanken.dk/straf5<br />
174 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 181 Afgørelser af straffelovsovertrædelser fordelt efter alder og køn. 2010<br />
15-19<br />
år<br />
20-24<br />
år<br />
25-29<br />
år<br />
Fældende afgørelser<br />
30-39<br />
år<br />
40-49<br />
år<br />
50 år<br />
+<br />
Mænd<br />
i alt 2<br />
Kvinder<br />
i alt 2 I alt 2<br />
Ikke<br />
fældende<br />
afgørelser<br />
Alle<br />
afgørelser<br />
Straffeloven i alt 1 8 583 7 876 4 803 7 793 5 811 4 305 31 241 8 063 39 304 14 310 53 614<br />
Sædelighedsforbrydelser 80 80 66 149 152 161 678 11 689 579 1 268<br />
Blodskam mv. 3 3 4 8 10 6 32 2 34 19 53<br />
Voldtægt mv. 4 17 9 14 10 4 58 - 58 169 227<br />
Heterosek. sæd. forbryd. børn u.12 år 7 5 3 9 20 13 57 - 57 49 106<br />
Heterosek. sæd. forbrydelser i øvrigt 38 17 7 13 12 6 93 1 94 105 199<br />
Homosek. sæd. forbrydelser 1 - - 4 3 2 10 - 10 5 15<br />
Blufærdighedskrænkelse 25 31 27 65 69 92 306 3 309 177 486<br />
Utugt mv. 2 7 16 36 28 38 122 5 127 55 182<br />
Voldsforbrydelser 2 013 1 860 1 015 1 571 1 278 579 7 408 922 8 330 3 967 12 297<br />
Vold o.l. mod offentlig myndighed 307 337 201 326 293 166 1 383 250 1 633 290 1 923<br />
Opløb/forstyrrelse af offentlig orden 11 48 27 17 2 - 70 35 105 57 162<br />
Manddrab 3 8 6 12 19 6 48 6 54 23 77<br />
Forsøg på manddrab 3 7 5 6 4 2 25 2 27 57 84<br />
Vold mod privatperson 1 497 1 231 612 934 724 307 4 777 539 5 316 2 769 8 085<br />
Simpel vold 1 275 953 480 755 595 256 3 877 448 4 325 2 197 6 522<br />
Alvorligere vold 222 275 128 173 128 51 888 89 977 559 1 536<br />
Særlig alvorlig vold - 3 4 6 1 - 12 2 14 13 27<br />
Forsætlig legemskrænkelse - - - - - - - - - - -<br />
Uagtsomt manddrab/legemsbeskad. 1 5 - 5 3 3 16 1 17 4 21<br />
Forbrydelse mod liv og legeme 20 36 15 26 25 11 124 9 133 111 244<br />
Forbrydelse mod den personlige frihed 28 22 13 23 18 7 95 16 111 69 180<br />
Trusler 143 166 136 222 189 77 869 64 933 587 1 520<br />
Ejendomsforbrydelser 5 969 5 123 3 137 5 255 3 838 3 307 20 004 6 742 26 746 8 549 35 295<br />
Dokumentfalsk 82 113 84 171 115 62 446 181 627 228 855<br />
Brandstiftelse 68 28 17 33 33 16 149 46 195 157 352<br />
Indbrud 732 635 313 454 202 38 2 282 100 2 382 1 683 4 065<br />
Indbrud i bank, forretning mv. 361 325 152 227 102 22 1 143 48 1 191 815 2 006<br />
Indbrud i beboelser 267 248 141 203 83 13 912 45 957 740 1 697<br />
Indbrud i garager, fritidshuse mv. 104 62 20 24 17 3 227 7 234 128 362<br />
Tyverier 2 669 2 523 1 735 3 178 2 549 2 701 9 951 5 487 15 438 2 350 17 788<br />
Tyveri fra bil, båd mv. 84 98 60 64 28 1 334 1 335 250 585<br />
Butikstyverier mv. 1 818 1 531 1 186 2 428 2 079 2 490 6 791 4 819 11 610 571 12 181<br />
Andre tyverier 767 894 489 686 442 210 2 826 667 3 493 1 529 5 022<br />
Brugstyveri af køretøj 365 241 114 150 64 14 899 49 948 730 1 678<br />
Brugstyveri af knallert 195 45 10 17 13 2 278 7 285 104 389<br />
Brugstyveri af cykel 78 47 35 70 27 18 263 14 277 60 337<br />
Brugstyveri af andet 222 72 30 36 27 6 376 20 396 143 539<br />
Ulovlig omgang med hittegods 100 93 80 86 66 27 409 44 453 55 508<br />
Underslæb, bedrag, mandatsvig 145 279 166 383 307 187 1 042 425 1 467 931 2 398<br />
Afpresning og åger 13 18 7 7 4 3 50 2 52 88 140<br />
Skyldnersvig - 2 4 7 10 5 21 7 28 38 66<br />
Hæleri 164 255 169 199 128 53 864 104 968 387 1 355<br />
Røveri 449 222 94 116 38 9 884 49 933 536 1 469<br />
Grov skattesvig mv. - 1 4 21 32 22 77 3 80 63 143<br />
Hærværk 651 503 249 296 202 129 1 859 183 2 042 955 2 997<br />
Uagtsomt hæleri 7 13 6 8 6 7 44 3 47 13 60<br />
Berigelsesforbrydelser og<br />
formuekrænkelser 29 33 20 23 15 8 110 18 128 28 156<br />
Andre forbrydelser 521 813 585 818 543 258 3 151 388 3 539 1 215 4 754<br />
Salg af narkotika 37 113 99 161 97 29 495 41 536 143 679<br />
Smugling mv. af narkotika 3 24 23 53 30 10 137 6 143 69 212<br />
Uagtsomt manddrab mv. ved<br />
færdselsuheld 14 35 20 36 37 54 165 31 196 48 244<br />
Øvrige straffelovsbestemmelser 467 641 443 568 379 165 2 354 310 2 664 955 3 619<br />
1 Tabellen medtager ikke tal for virksomheder. 10 virksomheder fik dom i 2010. 2 Inklusiv i alt 133<br />
14-årige (78 mænd og 55 kvinder)<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf45<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 175
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 182 Straffelovsovertrædelser fordelt efter afgørelsesart. 2010<br />
Alle<br />
afgørelser<br />
Fældende afgørelser<br />
Ikke fældende afgørelser<br />
I alt Dom til frihedsstraf Bøde Anden I alt Påtale<br />
afgørelse 1 opgivet<br />
Betinget Ubetinget<br />
Frifindelse<br />
Straffelov i alt 53 624 39 311 8 578 8 912 17 955 3 866 14 313 12 430 1 883<br />
Sædelighedsforbrydelser 1 268 689 193 240 156 100 579 507 72<br />
Voldtægt mv. 227 58 2 48 - 8 169 152 17<br />
Heteroseksuel usædelighed 305 151 48 62 2 39 154 137 17<br />
Homoseksuel usædelighed 15 10 4 6 - - 5 5 -<br />
Blufærdighedskrænkelse 486 309 81 48 138 42 177 145 32<br />
Andre sædelighedsforbrydelser 235 161 58 76 16 11 74 68 6<br />
Voldsforbrydelser 12 297 8 330 3 373 3 385 402 1 170 3 967 3 168 799<br />
Vold o.l. mod off. myndighed mv. 1 923 1 633 577 461 197 398 290 215 75<br />
Manddrab 77 54 - 47 - 7 23 21 2<br />
Forsøg på manddrab 84 27 - 22 - 5 57 56 1<br />
Vold mod privatperson 8 085 5 316 2 288 2 335 89 604 2 769 2 176 593<br />
Andre voldsforbrydelser 2 128 1 300 508 520 116 156 828 700 128<br />
Ejendomsforbrydelser 35 299 26 748 4 436 3 837 16 221 2 254 8 551 7 694 857<br />
Dokumentfalsk 855 627 286 146 128 67 228 194 34<br />
Brandstiftelse 352 195 53 74 6 62 157 140 17<br />
Indbrud 4 065 2 382 958 948 127 349 1 683 1 569 114<br />
Tyveri, brugstyveri 20 731 17 344 1 564 1 323 13 142 1 315 3 387 3 088 299<br />
Underslæb, bedr., mandatsvig 2 398 1 467 775 177 372 143 931 810 121<br />
Skyldnersvig 66 28 19 5 3 1 38 34 4<br />
Hæleri 1 355 968 269 223 412 64 387 326 61<br />
Røveri 1 469 933 133 744 3 53 536 487 49<br />
Hærværk 2 997 2 042 277 76 1 542 147 955 823 132<br />
Andre ejendomsforbrydelser 1 011 762 102 121 486 53 249 223 26<br />
Andre forbrydelser 4 760 3 544 576 1 450 1 176 342 1 216 1 061 155<br />
Narkotika 891 679 71 567 7 34 212 202 10<br />
Andre forbrydelser 3 869 2 865 505 883 1 169 308 1 004 859 145<br />
1 Omfatter tiltalefrafald, tiltale undladt og anden afgørelse. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
176 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 183 Afgjorte overtrædelser af særlove fordelt efter alder og køn. 2010<br />
14 år 15-19<br />
år<br />
20-24<br />
år<br />
25-29<br />
år<br />
30-39<br />
år<br />
40-49<br />
år<br />
50 år<br />
+<br />
Mænd<br />
i alt<br />
Kvinder<br />
i alt<br />
I alt<br />
Særlove i alt 1 10 3 133 5 356 3 596 5 404 4 877 4 291 23 638 3 029 26 667<br />
Lov om euforiserende stoffer 4 1 823 3 063 1 968 2 321 1 520 603 10 417 885 11 302<br />
Udlændingeloven - 7 74 111 188 102 44 360 166 526<br />
Våbenloven 3 351 588 421 567 465 404 2 586 213 2 799<br />
Brandundersøg./Brandlovg. - 24 29 34 69 99 144 320 79 399<br />
Sikring af den offentlige orden 2 261 312 128 98 71 32 853 51 904<br />
Skatte- og afgiftslove mv. - 10 20 42 100 121 114 365 42 407<br />
Sundheds- og sociallove - 38 147 110 163 130 164 680 72 752<br />
Miljølove - 25 33 36 134 266 394 774 114 888<br />
Love om dyr, jagt mv. 1 50 184 207 619 780 1 033 1 998 876 2 874<br />
Love om arbejde, transport mv. - 14 76 188 531 664 766 2 137 102 2 239<br />
Love om spil, bevilling, næring - 103 195 109 179 114 81 638 143 781<br />
Særlovgivning i øvrigt - 427 635 242 435 545 512 2 510 286 2 796<br />
Anm.: Særlove ekskl. færdselsloven.<br />
1 Tabellen medtager ikke tal for virksomheder. 3.132 virksomheder fik en dom under særlovene i<br />
2010.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
Tabel 184 Afgjorte overtrædelser af særlove fordelt efter afgørelsens art. 2010<br />
Alle<br />
afgørelser<br />
Fældende afgørelser<br />
Ikke fældende afgørelser<br />
I alt Dom til frihedsstraf Bøde Anden I alt Påtale Frifindelse<br />
Betinget Ubetinget<br />
afgørelse 1 opgivet<br />
Særlove i alt 29 799 28 698 962 1 120 25 858 758 1 101 972 129<br />
Lov om euforiserende stoffer 11 303 10 823 746 638 8 897 542 480 420 60<br />
Udlændingeloven 644 620 8 174 429 9 24 21 3<br />
Våbenloven 2 804 2 353 124 258 1 813 158 451 410 41<br />
Brandundersøgelser/Brandlovgivning 404 404 - - 404 - - - -<br />
Sikring af den offentlige orden 905 905 - 3 900 2 - - -<br />
Skatte- og afgiftslove mv. 423 421 39 25 357 - 2 2 -<br />
Sundheds- og sociallove 878 834 9 12 803 10 44 44 -<br />
Miljølove 1 136 1 136 - - 1 131 5 - - -<br />
Love om dyr, jagt mv. 2 990 2 964 14 2 2 937 11 26 16 10<br />
Love om arbejde, transport mv. 3 317 3 256 4 - 3 240 12 61 46 15<br />
Love om spil, bevilling, næring 126 126 12 7 107 - - - -<br />
Særlovgivning i øvrigt 4 869 4 856 6 1 4 840 9 13 13 -<br />
Anm.: Særlove ekskl. færdselsloven.<br />
1 Omfatter tiltalefrafald, tiltale undladt og anden afgørelse.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 177
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 185 Afgjorte overtrædelser af færdselsloven fordelt efter alder og køn. 2010<br />
14 år 15-19<br />
år<br />
20-24<br />
år<br />
25-29<br />
år<br />
30-39<br />
år<br />
40-49<br />
år<br />
50 år<br />
+<br />
Mænd<br />
i alt<br />
Kvinder<br />
i alt<br />
I alt<br />
Færdselsloven i alt 1 27 8 693 14 078 11 743 27 153 27 673 27 022 90 615 25 774 116 389<br />
Færdselsuheld med spiritus - 156 267 196 324 336 365 1 443 201 1 644<br />
Spirituskørsel - 512 1 346 935 1 612 2 064 2 372 8 048 793 8 841<br />
Mangler ved køretøj 6 2 842 987 520 696 676 511 5 741 497 6 238<br />
Øvrige overtrædelser 21 5 183 11 478 10 092 24 521 24 597 23 774 75 383 24 283 99 666<br />
Overtrædelse af hastighedsbestemmelser - 2 193 6 879 6 685 18 022 19 234 18 645 52 146 19 512 71 658<br />
Ikke efterkommet anvisning - 83 77 42 52 40 37 309 22 331<br />
Vigepligtsforseelse 1 230 413 237 626 651 1 182 2 167 1 173 3 340<br />
Overlæs - 7 39 45 157 171 195 604 10 614<br />
Andre 20 2 670 4 070 3 083 5 664 4 501 3 715 20 157 3 566 23 723<br />
1 Tabellen medtager ikke tal for virksomheder. 716 virksomheder fik en dom i 2010. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
Tabel 186 Afgjorte overtrædelser af færdselsloven fordelt efter afgørelsesart. 2010<br />
Alle<br />
afgørelser<br />
I alt<br />
Fældende afgørelser<br />
Dom til frihedsstraf<br />
Betinget Ubetinget<br />
Ikke fældende afgørelser<br />
Bøde Anden I alt Påtale<br />
afgørelse 1 opgivet<br />
Frifindelse<br />
Færdselsloven i alt 117 105 115 919 2 572 1 665 111 312 370 1 186 853 333<br />
Færdselsuheld med spiritus 1 644 1 515 378 133 995 9 129 110 19<br />
Spirituskørsel 8 841 8 533 1 714 988 5 780 51 308 263 45<br />
Mangler ved køretøj 6 291 6 257 - - 6 244 13 34 23 11<br />
Øvrige overtrædelser 100 329 99 614 480 544 98 293 297 715 457 258<br />
Overtrædelse af hastighedsbestemmelser 71 668 71 515 18 10 71 456 31 153 91 62<br />
Ikke efterkommet anvisning 331 327 - 1 324 2 4 1 3<br />
Vigepligtsforseelse 3 340 3 267 5 - 3251 11 73 35 38<br />
Overlæs 846 843 - - 842 1 3 3 -<br />
Andre 24 144 23 662 457 533 22 420 252 482 327 155<br />
1 Omfatter tiltalefrafald, tiltale undladt og anden afgørelse. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
178 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 187 Afgørelser efter straffelov og særlove. 2010<br />
Fældende afgørelser<br />
Ikke fældende afgørelser<br />
Antal pr. 100.000 i alderen:<br />
Straffelov<br />
Færdselslov<br />
Øvrige<br />
særlove<br />
I alt<br />
Straffelov<br />
Færdselslov<br />
Øvrige<br />
særlove<br />
I alt<br />
Mænd i alt 14 år + 1 385 3 972 1 005 6 362 549 47 43 639<br />
14 år 428 137 55 620 126 - - 126<br />
15-19 år 3 761 4 206 1 533 9 500 1 494 44 57 1 595<br />
20-24 år 3 949 6 915 2 805 13 668 1 670 117 148 1 934<br />
25-29 år 2 613 6 047 1 975 10 636 1 116 98 124 1 338<br />
30-39 år 1 708 5 433 1 223 8 364 670 72 51 793<br />
40-49 år 1 091 4 925 967 6 983 413 47 37 497<br />
50 år + 299 2 158 377 2 834 98 18 9 125<br />
Kvinder i alt 14 år + 347 1 102 126 1 575 83 6 5 93<br />
14 år 323 12 - 335 41 - - 41<br />
15-19 år 1 033 578 143 1 753 221 4 5 231<br />
20-24 år 764 1 381 228 2 373 226 12 14 252<br />
25-29 år 479 1 415 204 2 098 151 4 12 166<br />
30-39 år 402 1 840 182 2 425 117 10 6 133<br />
40-49 år 327 1 784 179 2 290 77 7 5 89<br />
50 år + 139 600 57 797 19 3 1 23<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
Tabel 188 Afgørelser efter straffelov og særlove fordelt efter straf. 2010<br />
Alle<br />
afgørelser<br />
I alt<br />
Fældende afgørelser<br />
Dom til frihedsstraf Bøde Anden<br />
Antal pr. 100.000 personer Betinget Ubetinget<br />
afgørelse<br />
Ikke fældende afgørelser<br />
I alt<br />
Påtale<br />
opgivet<br />
Frifindelse<br />
Mænd i alt 14 år + 7 001 6 362 456 492 5 223 192 639 551 88<br />
14 år 747 620 38 27 450 104 126 121 5<br />
15-19 år 11 095 9 500 1 327 676 7 098 398 1 595 1 405 190<br />
20-24 år 15 602 13 668 1 165 1 457 10 541 505 1 934 1 692 243<br />
25-29 år 11 973 10 636 745 1 133 8 346 412 1 338 1 158 179<br />
30-39 år 9 157 8 364 496 740 6 853 274 793 682 111<br />
40-49 år 7 480 6 983 403 486 5 929 166 497 423 74<br />
50 år +<br />
2 959 2 834 131 95 2 564 43 125 99 26<br />
Kvinder i alt 14 år + 1 668 1 575 79 26 1 441 28 93 78 15<br />
14 år 376 335 23 - 282 29 41 41 -<br />
15-19 år 1 984 1 753 237 40 1 412 65 231 199 31<br />
20-24 år 2 625 2 373 185 68 2 064 56 252 203 50<br />
25-29 år 2 264 2 098 108 43 1 903 44 166 146 20<br />
30-39 år 2 558 2 425 99 41 2 247 38 133 113 21<br />
40-49 år 2 379 2 290 88 40 2 133 29 89 76 13<br />
50 år + 820 797 23 6 756 11 23 17 6<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf33 og straf44<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 179
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 189 Ubetinget frihedsstraf for overtrædelser af straffeloven. 2010<br />
Op til 30 dage 31-60 dage 61-90 dage 3 mdr. + I alt<br />
Straffelov i alt 1 843 1 989 1 002 3 994 8 828 1<br />
Sædelighedsforbrydelser 33 29 21 156 239<br />
Voldtægt - 1 - 47 48<br />
Voldsforbrydelser 617 1 037 504 1 210 3 368<br />
Vold o.l. mod offentlig myndighed mv. 175 146 50 87 458<br />
Vold mod privatperson 316 781 393 836 2 326<br />
Trusler 105 85 44 148 382<br />
Ejendomsforbrydelser 860 805 399 1 711 3 775<br />
Indbrud 148 252 128 416 944<br />
Tyveri/brugstyveri 542 329 141 310 1 322<br />
Hæleri 60 54 41 67 222<br />
Røveri 10 27 28 629 694<br />
Andre forbrydelser 333 118 78 917 1 446<br />
Salg eller smugling af narkotika 9 12 22 524 567<br />
1 Ekskl. ubetingede frihedsstraffe med uoplyst straflængde. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf47<br />
Tabel 190 Ubetinget frihedsstraf for overtrædelser af færdselslov og særlove. 2010<br />
Op til 30 dage 31-60 dage 61-90 dage 3 mdr. + I alt<br />
Færdselslov i alt 857 512 185 111 1 665<br />
Færdselsuheld med spiritus 68 39 18 8 133<br />
Spiritus- og promillekørsel 482 276 133 97 988<br />
Færdselslov i øvrigt 307 197 34 6 544<br />
Særlove i alt 693 188 81 156 1 118 1<br />
Lov om euforiserende stoffer 334 116 61 125 636<br />
Våbenloven 217 20 11 10 258<br />
Skatte- og afgiftslove mv. 3 11 4 7 25<br />
Særlovgivning i øvrigt 139 41 5 14 199<br />
1 Ekskl. Ubetingede frihedsstraffe med uoplyst straflængde. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/straf47<br />
180 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 191 Afgjorte straffesager i første instans. 2010<br />
Byretterne<br />
Hovedstaden<br />
1<br />
Øerne<br />
i øvrigt<br />
Jylland<br />
I alt<br />
Afsluttede sager 45 989 32 637 44 350 122 976<br />
Med domsmænd 5 439 4 429 6 918 16 786<br />
Uden domsmænd 36 323 23 997 31 415 91 735<br />
Nævningesager 47 48 35 130<br />
Tilståelsessager 3 799 3 646 5 189 12 634<br />
Øvrige straffesager 381 517 793 1 691<br />
1 Retskredse i København og omegn. Kilde: Domstolsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/05<br />
Tabel 192 Afgjorte civile retssager i første instans. 2010<br />
Byretterne Landsretterne I alt<br />
Hovedstaden<br />
1<br />
Øerne<br />
i øvrigt<br />
Jylland<br />
Hele<br />
landet<br />
Østre 2 Vestre 2<br />
Domssager i alt 42 470 42 105 52 737 137 312 146 83 137 541<br />
Sagens art<br />
Almindelige sager 15 539 13 191 17 042 45 772 146 83 46 001<br />
Småsager 18 648 21 682 25 834 66 164 - - 66 164<br />
Boligsager 2 327 1 361 1 668 5 356 - - 5 356<br />
Ægteskabssager 1 126 860 1 322 3 308 - - 3 308<br />
Forældreansvar 1 875 2 178 3 131 7 184 - - 7 184<br />
Faderskabssager 425 598 723 1 746 - - 1 746<br />
Værgemålssager 450 361 489 1 300 - - 1 300<br />
Andre sager 2 080 1 874 2 528 6 482 - - 6 482<br />
1 Retskredse i København og omegn og Sø- og Handelsretten. 2 Fra 1. januar 2007 starter alle 1.<br />
instanssager i byretterne, derfor vil tal for landsretterne med tiden forsvinde.<br />
Kilde: Domstolsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 181
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 193 Personer med fældende afgørelser, straffelov. 2010<br />
I alt Dom til frihedsstraf Bøde Tiltalefrafald<br />
I alt Betinget Ubetinget<br />
Anden<br />
afgørelse<br />
Straffelov i alt 30 545 15 600 8 058 7 542 12 901 1 092 952<br />
Sædelighedsforbrydelser 717 476 198 278 149 55 37<br />
Blodskam mv. 39 37 13 24 1 1 -<br />
Voldtægt mv. 66 58 2 56 - 1 7<br />
Heteroseksuel sæd. forbryd. børn u. 12 år 63 55 12 43 1 1 6<br />
Heteroseksuel sæd. forbryd. i øvrigt 104 73 37 36 1 28 2<br />
Homoseksuel sæd. forbryd. børn u. 12 år 3 3 1 2 - - -<br />
Homoseksuel sæd. forbryd. i øvrigt 7 7 3 4 - - -<br />
Blufærdighedskrænkelse 303 136 84 52 131 19 17<br />
Utugt mv. 132 107 46 61 15 5 5<br />
Voldsforbrydelser 7 961 6 579 3 256 3 323 355 435 592<br />
Vold o.l. mod off. myndighed mv. 1 497 999 558 441 170 89 239<br />
Opløb/forstyr. af offentlig orden 84 72 69 3 7 4 1<br />
Manddrab 57 49 - 49 - - 8<br />
Forsøg på manddrab 27 22 - 22 - - 5<br />
Vold mod privatperson 5 163 4 525 2 216 2 309 79 298 261<br />
Simpel vold 4 178 3 651 2 050 1 601 78 273 176<br />
Alvorligere vold 969 858 166 692 1 25 85<br />
Særlig alvorlig vold 16 16 - 16 - - -<br />
Uagts. manddrab/legemsbeskadigelse 15 11 2 9 4 - -<br />
Forbrydelser mod liv og legeme 127 113 51 62 2 3 9<br />
Forbrydelser mod den personlige frihed 103 93 39 54 4 2 4<br />
Trusler 887 694 321 373 89 39 65<br />
Ejendomsforbrydelser 20 251 7 121 4 261 2 860 12 096 778 256<br />
Dokumentfalsk 484 355 281 74 99 25 5<br />
Brandstiftelse 193 128 53 75 6 6 53<br />
Indbrud 1 875 1 625 908 717 102 113 35<br />
Indbrud i banker, forretninger 978 850 499 351 47 58 23<br />
Indbrud i beboelse 702 633 299 334 19 39 11<br />
Indbrud i garager, fritidshuse mv. 195 142 110 32 36 16 1<br />
Tyveri 10 749 1 499 1 046 453 8 806 393 51<br />
Tyverier fra bil, båd mv. 245 129 78 51 97 15 4<br />
Butikstyverier mv. 7 960 349 181 168 7 315 267 29<br />
Andre tyverier 2 544 1 021 787 234 1 394 111 18<br />
Brugstyveri af køretøjer 800 695 373 322 44 49 12<br />
Brugstyveri af knallert 238 20 18 2 211 7 -<br />
Brugstyveri af cykel 192 19 12 7 164 7 2<br />
Brugstyveri af andet 338 61 43 18 260 11 6<br />
Ulovlig omgang med hittegods 351 76 52 24 267 7 1<br />
Underslæb, bedr., mandatsvig 1 323 932 763 169 321 51 19<br />
Afpresning og åger 52 50 11 39 - 1 1<br />
Skyldnersvig 29 25 18 7 3 1 -<br />
Hæleri 776 400 256 144 345 24 7<br />
Røveri 861 814 128 686 3 5 39<br />
Grov skattesvig 78 73 27 46 4 - 1<br />
Hærværk 1 793 334 263 71 1 365 71 23<br />
Uagtsomt hæleri 39 8 5 3 30 1 -<br />
Berigelsesforbryd. og formuekrænkelse 80 7 4 3 66 6 1<br />
Andre forbrydelser 3 076 1 940 561 1 379 906 148 82<br />
Salg af narkotika 512 484 61 423 5 6 17<br />
Smugling af narkotika 120 112 10 102 - 1 7<br />
Uagtsomt mandrab mv. ved færdselsuheld 71 52 9 43 17 1 1<br />
Øvrige straffelovsbestemmelser 2 373 1 292 481 811 884 140 57<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/strafna1<br />
182 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 194 Personer med fældende afgørelser, færdselslov og særlove. 2010<br />
I alt Dom til frihedsstraf Bøde Tiltalefrafald<br />
I alt Betinget Ubetinget<br />
Anden<br />
afgørelse<br />
Færdselslov i alt 100 585 4 059 2 455 1 604 96 319 147 60<br />
Færdselslov med spiritus 1 183 495 369 126 683 4 1<br />
Spirituskørsel 7 052 2 603 1 635 968 4 424 17 8<br />
Mangler ved køretøj 5 473 - - - 5 463 5 5<br />
Færdselslov i øvrigt 86 877 961 451 510 85 749 121 46<br />
Særlov i alt 21 612 1 785 936 849 19 388 370 69<br />
Lov om euforiserende stoffer 9 293 1 254 728 526 7 740 271 28<br />
Våbenloven 2 017 386 122 264 1 529 76 26<br />
Skatte- og afgiftslove mv. 289 68 39 29 221 - -<br />
Særlove i øvrigt 10 013 77 47 30 9 898 23 15<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/strafna1<br />
Tabel 195 Kriminalitetshyppighed og national oprindelse. 2010<br />
Vestlige lande Ikke-vestlige lande Dansk<br />
oprindelse<br />
Indvandrere Efterkommere I alt Indvandrere Efterkommere I alt<br />
Mænd, 15-79 år, i alt 2 889 298 3 187 11 357 3 968 15 325 93 501<br />
Kvinder, 15-79 år, i alt 960 84 1 044 2 243 636 2 879 28 463<br />
Indeks, mænd i alt = 100<br />
Mænd, 15-79 år 65 103 67 161 253 178 95<br />
Heraf:<br />
15-19 år 71 97 79 176 213 198 91<br />
20-29 år 45 97 48 159 279 189 93<br />
30-39 år 68 105 70 164 281 177 94<br />
40-49 år 69 107 71 160 196 160 96<br />
50-59 år 97 92 97 156 143 156 97<br />
60-69 år 116 161 117 157 0 157 98<br />
70-79 år 126 225 131 150 0 149 98<br />
indeks, kvinder i alt = 100<br />
Kvinder, 15-79 år 77 116 79 101 184 113 100<br />
Anm.: Omfatter alene personer, der er fundet skyldige (dvs. ekskl. personer med påtale opgivet eller<br />
frifindelse) i overtrædelse af straffelov, færdselslov eller andre særlove. Kriminalitetshyppigheden<br />
angiver hvor stor en andel af en given befolkningsgruppe, der har fået en dom for kriminalitet.<br />
Hyppigheden er her angivet som indekstal, hvor hyppigheden for alle i en aldersgruppe er sat lig 100.<br />
De samlede kriminalitetshyppigheder er aldersstandardiserede, dvs. der er korrigeret for, at<br />
aldersfordelingen ikke er ens for de forskellige herkomstgrupper. Kriminalitetshyppighederne er derfor<br />
indbyrdes sammenlignelige.<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/strafna1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 183
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 196 Kriminalitetsindeks for mænd. 2010<br />
Straffelov Færdselslov Særlov I alt<br />
indeks, alle mænd = 100<br />
EU-lande<br />
Danmark 99 97 100 98<br />
Rumænien 48 83 22 63<br />
Polen 36 79 33 59<br />
Sverige 63 59 53 59<br />
Storbritannien 43 64 50 58<br />
Tyskland 33 63 30 52<br />
Øvrige Europa<br />
Tyrkiet 158 244 185 209<br />
Jugoslavien 225 218 213 209<br />
Bosnien-Hercegovina 148 110 78 110<br />
Ukraine 31 76 15 52<br />
Norge 42 58 59 52<br />
Island 61 75 83 69<br />
Afrika<br />
Marokko 282 176 305 201<br />
Somalia 257 102 332 191<br />
Asien<br />
Libanon 276 270 260 246<br />
Pakistan 138 218 200 188<br />
Irak 160 188 160 167<br />
Iran 167 163 196 162<br />
Afghanistan 135 141 118 134<br />
Sri Lanka 127 152 117 128<br />
Vietnam 141 84 77 95<br />
Anm.: Udvalg af oprindelseslande med mindst 100 dømte mænd. Standardiseret for alder og<br />
socioøkonomisk status.<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/strafna1<br />
184 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 197 Recidivhastighed efter straffens art. 2007-2009<br />
Ny lovovertrædelse efter:<br />
½ år 1 år 2 år I alt<br />
Ingen ny<br />
lovovertrædelse<br />
I alt<br />
Recidiv-pct.<br />
I alt 15 438 9 537 13 108 38 083 95 628 133 711 28<br />
Løsladt efter afsoning i fængsel mv. 1 742 791 792 3 325 2 334 5 659 59<br />
Løsladt efter afsoning på bopæl 155 88 137 380 443 823 46<br />
Foranstaltningsdom ophørt/ophævet 32 21 24 77 235 312 25<br />
Betinget dom og samfundstjeneste 404 217 274 895 1 519 2 414 37<br />
Betinget dom 903 513 645 2 061 3 041 5 102 40<br />
Bødeafgørelse 11 767 7 708 11 047 30 522 87 169 117 691 26<br />
Tiltalefrafald med vilkår 20 14 18 52 76 128 41<br />
Tiltalefrafald uden vilkår 415 185 171 771 811 1 582 49<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/recidiv1<br />
Tabel 198 Recidivhastighed efter alder og køn 1 . 2007-2009<br />
Ny lovovertrædelse efter:<br />
½ år 1 år 2 år I alt<br />
Ingen ny<br />
lovovertrædelse<br />
I alt<br />
Recidiv-pct.<br />
Mænd i alt 14 036 8 537 11 607 34 180 71 827 106 007 32<br />
15-19 år 2 934 1 676 2 067 6 677 6 784 13 461 50<br />
20-24 år 2 995 1 600 1 924 6 519 8 171 14 690 44<br />
25-29 år 2 043 1 105 1 462 4 610 7 581 12 191 38<br />
30-34 år 1 641 1 000 1 440 4 081 8 111 12 192 33<br />
35-39 år 1 440 899 1 252 3 591 8 567 12 158 30<br />
40-49 år 1 980 1 436 2 094 5 510 16 289 21 799 25<br />
50-59 år 673 565 958 2 196 9 757 11 953 18<br />
60 år + 330 256 410 996 6 567 7 563 13<br />
Kvinder i alt 1 402 1 000 1 501 3 903 23 801 27 704 14<br />
15-19 år 168 106 137 411 1 879 2 290 18<br />
20-24 år 179 106 171 456 2 173 2 629 17<br />
25-29 år 151 114 164 429 2 258 2 687 16<br />
30-34 år 172 139 183 494 2 895 3 389 15<br />
35-39 år 200 145 214 559 3 308 3 867 14<br />
40-49 år 327 260 401 988 5 997 6 985 14<br />
50-59 år 145 91 146 382 3 269 3 651 10<br />
60 år + 60 39 85 184 2 022 2 206 8<br />
1 Alder på løsladelses/afgørelsestidspunktet. Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/recidiv1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 185
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 199<br />
Indsatte i fængsler, arresthuse og pensioner<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
2009 2010 2009 2010 2009 2010<br />
Gennemsnitligt dagligt antal indsatte 3 678 3 940 187 179 3 865 4 119<br />
Antal nyindsættelser i løbet af året 1 13 045 13 326 1 199 1 143 14 244 14 469<br />
Arresthuse og Københavns fængsler:<br />
Gennemsnitligt dagligt antal indsatte 1 521 1 644 95 87 1 617 1 731<br />
Varetægt og anholdelse 1 227 1 302 77 69 1 304 1 370<br />
Fængsel og forvaring 241 287 11 11 251 298<br />
Bøde - 0 - - - 0<br />
Frihedsberøvelse iht. udlændingeloven 54 55 8 8 62 63<br />
Andet 0 0 - - 0 0<br />
Statsfængsler:<br />
Gennemsnitligt dagligt antal indsatte 2 015 2 150 84 85 2 098 2 235<br />
Varetægt og anholdelse 11 11 2 4 13 14<br />
Fængsel og forvaring 1 987 2 122 81 81 2 068 2 203<br />
Bøde 0 1 - 0 0 1<br />
Frihedsberøvelse iht. udlændingeloven - - - 0 - -<br />
Andet 16 17 0 0 16 17<br />
Pensioner:<br />
Gennemsnitligt dagligt antal beboere 142 147 8 7 150 154<br />
Betinget dømte 0 0 - 1 0 1<br />
Prøveløsladte - 1 - - - 1<br />
Fængselsdømte 107 109 6 6 113 115<br />
Klienter i frivilligt tilsyn 36 38 1 - 37 38<br />
Anm.: Ekskl. Sandholmlejren og Åbenrå asylafdeling.<br />
1 Omfatter personer, der er nyindsat i arresthuse og fængsler som anholdte, varetægtsarrestanter eller<br />
dømte. Overførsler mellem institutioner er ikke medtalt.<br />
Kilde: Direktoratet for Kriminalforsorgen<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
186 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 200 Anke og kære af strafferetlige afgørelser. 2011<br />
Østre<br />
Landsret<br />
Vestre<br />
Landsret<br />
I alt<br />
Fra<br />
Østre<br />
Landsret<br />
Fra<br />
Vestre<br />
Landsret<br />
Højesteret<br />
Fra<br />
anden<br />
ret<br />
I alt<br />
Ankesager i alt 1 783 1 275 3 058 18 5 - 23<br />
Tiltalte i alt 1 437 1 400 2 837 20 5 - 25<br />
Heraf<br />
Skærpet afgørelse 218 158 376 2 - - 2<br />
Stadfæstet afgørelse 725 435 1 160 9 4 - 13<br />
Formildet afgørelse 308 245 553 9 1 - 10<br />
Anden afgørelse 37 25 62 - - - -<br />
Frifindelse begge instanser 3 4 7 . . . . . . . . . . . .<br />
Dom byret/frifindelse landsret 77 66 143 . . . . . . . . . . . .<br />
Frifindelse byret/dom landsret 21 15 36 . . . . . . . . . . . .<br />
Kæremål i alt 1 962 1 653 3 615 27 13 - 40<br />
Anm.: Anden afgørelse er inklusive hævede og bortfaldne sager.<br />
Kilde: Domstolsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort november 2013<br />
www.statistikbanken.dk/05<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 187
Sociale forhold, sundhed og retsvæsen<br />
Tabel 201 Fogedforretninger, tinglysninger, døds- og konkursboer m.m. 2010<br />
Hovedstaden<br />
1<br />
Øerne<br />
i øvrigt<br />
Jylland<br />
I alt<br />
Fogedforretninger 120 837 145 141 154 818 420 796<br />
Almindelige sager:<br />
Pengekrav 64 291 84 230 87 845 236 366<br />
Pengekrav med udpantningsret 1 844 3 780 3 868 9 492<br />
Kreditaftaleloven 646 981 1 067 2 694<br />
Øvrige almindelige sager 239 199 277 715<br />
Særlige sager:<br />
Forældremyndighedssager 548 665 1 015 2 228<br />
Umiddelbare fogedforretninger 17 857 9 759 10 323 37 939<br />
Forbud-/bevissikringssager 91 91 142 324<br />
Øvrige særlige sager 50 142 109 301<br />
Inkassoproces:<br />
Betalingspåkrav 35 271 45 294 50 172 130 737<br />
Begæringer om auktion om fast ejendom 2 382 5 564 6 047 13 993<br />
Afholdte tvangsauktion om fast ejendom 3 029 5 800 5 994 14 823<br />
Heraf: Gennemførte tvangsauktioner 992 2 292 2 021 5 305<br />
Notarialforretninger 25 836 14 352 23 713 63 901<br />
Tinglysningsforretninger i alt . . . . . . . . . 2 157 581<br />
Heraf:<br />
Skøder og andre adkomst-dokumenter . . . . . . . . . 182 528<br />
Pante- og løsørebreve i fast ejendom . . . . . . . . . 1 592 463<br />
Bil- og personbogen . . . . . . . . . 116 938<br />
Andre lysninger . . . . . . . . . 265 652<br />
Dødsboer i alt 13 875 17 483 24 302 55 660<br />
Almindelige dødsboer:<br />
Boudlæg § 18 4 880 5 068 6 778 16 726<br />
Udlagt til efterlevende ægtefælle § 22 129 226 270 625<br />
Uskiftet bo § 24 2 096 4 095 5 992 12 183<br />
Privat skifte § 25 3 288 3 888 5 504 12 680<br />
Forenklet privat skifte §§ 33-34 1 368 1 959 3 302 6 629<br />
Bobestyrerbo § 36 1 682 1 901 1 968 5 551<br />
Sluttet i øvrigt 266 203 233 702<br />
Genoptagne sager med ændret bobehandlingsmåde 114 83 161 358<br />
Andre alm. sager 38 45 65 148<br />
Særlige dødsboer i alt 14 15 29 58<br />
Andre Skiftesager 2 291 6 545 9 498 16 334<br />
Konkursbegæring 41 2 207 2 998 5 246<br />
Anmodning om gældssanering 60 1 762 2 750 4 572<br />
Anmodning om betalingsstandsning 7 178 325 510<br />
Anmodning om tvangsopløsning 8 2 023 2 937 4 968<br />
Ægtefælleskifter 168 297 323 788<br />
Øvrige sager 7 78 165 250<br />
1 Retskredse i København og omegn, dvs. nr. 1-12 og Sø- og Handelsretten. 2 Inklusive 5.736 sager<br />
behandlet i Sø- og Handelsretten.<br />
Kilde: Domstolsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/05<br />
188 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Indkomst, forbrug og priser<br />
1<br />
Udviklingen i indkomst og forbrug<br />
Indkomstbegreber<br />
Indkomststatistikken omfatter både en familie- og en personstatistik. Hovedbegreberne<br />
er hhv. personindkomst i alt, diponibel indkomst og familieindkomst i<br />
alt.<br />
Personindkomsten dannes som summen af erhvervsindkomst, formueindkomst,<br />
overførselsindkomst mv. før skat. Den disponible indkomst er indkomsten efter<br />
skat. Familieindkomsten dannes som summen af personindkomst i alt for alle familiemedlemmer.<br />
Par med børn har størst indkomst<br />
Set i en familiesammenhæng havde par med børn den højeste gennemsnitlige indkomst<br />
før skat i 2010 på 816.400 kr. Efter skat havde disse familier 537.000 kr. til<br />
disposition. For par uden børn var den gennemsnitlige indkomst før skat 559.600<br />
kr.<br />
Ved denne sammenligning skal der tages højde for, at par uden børn typisk er ældre<br />
end par med børn, og at børn i et vist omfang kan bidrage til den samlede familieindkomst.<br />
Figur 1 Gennemsnitlige familieindkomster. 2010<br />
900<br />
Tusinde kr.<br />
Indkomst i alt<br />
Disponibel indkomst<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Par<br />
uden børn<br />
Par<br />
med børn<br />
Enlige<br />
mænd uden<br />
børn<br />
Enlige<br />
mænd med<br />
børn<br />
Enlige<br />
kvinder uden<br />
børn<br />
Enlige<br />
kvinder med<br />
børn<br />
Tabel 208<br />
Mænd har større indkomst end kvinder<br />
I 2010 var den gennemsnitlige indkomst i alt for personer på 15 år eller derover<br />
283.300 kr. Mændene havde en større indkomst end kvinderne, idet mænds gennemsnitlige<br />
indkomst var på 318.300 kr. mod kvindernes 249.500 kr. Niveauet for<br />
den personlige indkomst topper for mænd såvel som kvinder i slutningen af fyrrerne.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 189
Indkomst, forbrug og priser<br />
Figur 2 Gennemsnitlig personindkomst i alt i de enkelte aldersklasser. 2010<br />
450<br />
Tusinde kr.<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
15-19<br />
år<br />
20-24<br />
år<br />
25-29<br />
år<br />
30-34<br />
år<br />
35-39<br />
år<br />
40-44<br />
år<br />
45-49<br />
år<br />
50-54<br />
år<br />
55-59<br />
år<br />
60-64<br />
år<br />
65-69<br />
år<br />
70-74<br />
år<br />
75 +<br />
år<br />
Nordsjællandske kommuner landets rigeste<br />
Den gennemsnitlige familieindkomst efter skat, dvs. den disponible familieindkomst,<br />
var 316.800 kr. i 2010. De højeste gennemsnitlige disponible familieindkomster<br />
fandtes i kommunerne nord for Københavns Kommune. I Gentofte var<br />
den 525.000 kr. og i Rudersdal 524.700 kr. De laveste gennemsnitlige familieindkomster<br />
fandtes i København med 251.700 kr.<br />
Figur 3 Gennemsnitlig disponibel familieindkomst. 2010<br />
380.000 kr. +<br />
350.000 - 379.999 kr.<br />
320.000 - 349.999 kr.<br />
290.000 - 319.999 kr.<br />
0 - 289.999 kr.<br />
© Kort & Matrikelstyrelsen<br />
190 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Socioøkonomisk indkomstfordeling<br />
Fordeles personerne efter både disponible personindkomst og efter socioøkonomisk<br />
placering er der blandt topledere kun 0,8 pct. med en disponibel indkomst<br />
under 100.000 kr. i 2010, mens der i den anden ende af skalaen var 97,4 pct. af de<br />
uddannelsessøgende og 36,7 pct. af kontanthjælpsmodtagere under denne indkomst.<br />
Figur 4 Fordeling af disponibel personindkomst i socioøkonomiske grupper. 2010<br />
Selvst. og medarb. ægtefæller<br />
Topledere<br />
Lønmodtagere højeste niveau<br />
Lønmodtagere mellemniveau<br />
Lønmodtagere grundniveau<br />
Øvrige lønmodtagere<br />
Arbejdsløse<br />
Midlertidigt ude af arbejdsstyrken<br />
Uddannelsessøgende<br />
Pensionister mv.<br />
Kontanthjælpsmodtagere<br />
Øvrige uden for arbejdsstyrken<br />
0 - 100.000 kr<br />
100.000 - 199.999 kr.<br />
200.000 - 299.999 kr.<br />
300.000 kr +<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Pct.<br />
Tabel 212<br />
Indkomstfordeling i EU-27-landene<br />
Til at måle, hvordan indkomsten i et samfund er fordelt, anvender man ginikoefficienten.<br />
Gini-koefficienten viser, hvor stor en del af de samlede indkomster<br />
der skal dirigeres om, for at der er fuld lighed. Jo højere gini-koefficienten er, des<br />
mere ulige er indkomstfordelingen i landet.<br />
Figur 5 Gini-koefficienter i EU. 2010<br />
40<br />
Gini-koefficient<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Litauen<br />
Letland<br />
Spanien<br />
Portugal<br />
Rumænien<br />
Bulgarien<br />
Irland<br />
Storbritannien<br />
Grækenland<br />
Estland<br />
Italien<br />
Polen<br />
Frankrig<br />
Tyskland<br />
Cypern<br />
Malta<br />
Luxembourg<br />
Danmark<br />
Belgien<br />
Østrig<br />
Slovakiet<br />
Nederlandene<br />
Finland<br />
Tjekkiet<br />
Ungarn<br />
Sverige<br />
Slovenien<br />
Kilde: Eurostat.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 191
Indkomst, forbrug og priser<br />
Hvis gini-koefficienten antager værdien 0, er indkomsterne fuldstændig lige fordelt<br />
– dvs. alle har præcis den samme indkomst. Hvis den derimod antager værdien<br />
100, er indkomsterne fuldstændigt ulige fordelt, dvs. én person har al indkomst i<br />
landet.<br />
2<br />
Hvordan bruges indkomsten?<br />
Størsteparten går til forbrug<br />
Danmarks Statistiks forbrugsundersøgelse, hvor de private husstandes økonomiske<br />
forhold bliver undersøgt, gør det muligt at se, hvad den samlede husstandsindkomst<br />
bliver brugt til.<br />
En gennemsnitshusstand havde i 2009 en samlet indkomst på 558.317 kr. (forbrugsundersøgelsens<br />
indkomstbegreb og husstandsdefinition adskiller sig fra indkomststatistikkens).<br />
En stor del af denne indkomst tilfaldt dog ikke husstanden<br />
selv, idet der blev betalt indkomstskatter mv. og eventuelle renteudgifter på husstandens<br />
lån (herunder lån i ejerboligen) – i alt 200.267 kr. Tilbage havde en gennemsnitshusstand<br />
358.050 kr.<br />
Størstedelen af indkomsten gik til forbrug – 289.487 kr. – mens 66.130 kr. gik til<br />
opsparing, herunder pensionsopsparing og opsparing i boligen. De sidste 7.596 kr.<br />
gik til bl.a. foreningskontingenter (herunder fagforeninger), gaver og velgørenhed,<br />
mens husstandene fik udbetalt 5.164 kr fra kapitalpensioner som betragtes<br />
som negativ opsparing.<br />
Figur 6 Indkomstens anvendelse i forskellige husstande i pct. af samlet indkomst. 2009<br />
Alle<br />
Selvstændige<br />
Lønmodtagere<br />
Indkomstskatter mv.<br />
Renteudgifter mv.<br />
Forbrug<br />
Opsparing<br />
Nettokapitalpensioner mv.<br />
Velgørenhed, kontingenter mv.<br />
Pensionister mv.<br />
Øvrige ude af erhverv<br />
-10 0 10 20 30 40 50 60 70 80<br />
Pct.<br />
Lønmodtagerne brugte næsten hver anden tjente krone på forbrug<br />
Selvstændige og lønmodtagerhusstandene var i 2009 de grupper, hvor forbruget<br />
udgjorde den mindste andel af den samlede indkomst. Pensionisthusstande og<br />
øvrige husstande ude af erhverv (kontanthjælpsmodtagere, studerende mv.) var<br />
bl.a. kendetegnet ved, at en betydeligt større del af indkomsten gik til forbrug.<br />
192 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Husstandstyperne er meget forskellige<br />
Ved vurderingen af disse forskelle skal det tages i betragtning, at husstandene er<br />
meget forskellige. Husstande, hvor hovedpersonen er lønmodtager eller selvstændig,<br />
er væsentlig større end de øvrige husstande, hhv. 2,5 og 2,3 personer pr. husstand,<br />
mod pensionisthusstandene på 1,4 personer og øvrige husstande på 1,9<br />
personer.<br />
Den samlede indkomst er betydeligt lavere i husstandene uden for erhverv, nemlig<br />
i gennemsnit 325.206 kr. i pensionisthusstandene og 286.421 kr. i øvrige ude af<br />
erhverv.<br />
Selvstændige har haft størst forbrugsfremgang<br />
Fra 2004 til 2009 har selvstændige husstande haft den største stigning i forbruget<br />
(34 pct.) efterfulgt af pensionisterne (22 pct.) og lønmodtagerhusstandene (13<br />
pct.), mens forbruget for husstande ude af erhverv kun er steget med 10 pct.<br />
Forskellen i udviklingen skyldes især, at grupperne som helhed har haft en forskellig<br />
udvikling, mens den relative sammensætning inden for den enkelte gruppe kun<br />
har ændret sig i mindre grad. Opgørelsen er foretaget i årets priser, så der er ikke<br />
taget højde for inflationen.<br />
Figur 7 Forbrugsændring fra 2004 til 2009<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
Tusinde kr. pr. husstand<br />
Fødevarer, beklædning mv.<br />
Bolig, opvarmning<br />
Transport<br />
Andet<br />
0<br />
2004 2009 2004 2009 2004 2009 2004 2009<br />
Selvstændige Lønmodtagere Pensionister mv. Øvrige<br />
De fleste penge gik til boligbenyttelse<br />
Boligbenyttelse var i 2009 den største forbrugspost, idet 24 pct. af det samlede<br />
forbrug gik til egentlige boligudgifter, dvs. husleje i lejeboliger og en beregnet husleje<br />
i ejerboliger samt vedligeholdelse mv. Hertil kom 7 pct. til opvarmning og<br />
elektricitet. Transport mv. indgik med 15 pct.<br />
Udgiften til fødevarer, drikkevarer og tobak var på 14 pct., mens posten andre varer<br />
og tjenester, der bl.a. omfatter udgifter til undervisning, børnepasning, restauranter<br />
og hoteller, forskellige tjenesteydelser, forsikringer mv. var på 15 pct. Fritidsudstyr<br />
og underholdning tegnede sig for 11 pct., mens beklædning og fodtøj<br />
kun indgik med 5 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 193
Indkomst, forbrug og priser<br />
Figur 8 Forbrugets fordeling efter vare/tjenesteydelse. 2009<br />
Føde-, drikkevarer og tobak, 14 pct.<br />
Beklædning og fodtøj, 5 pct.<br />
Boligbenyttelse, 24 pct.<br />
Opvarmning og el, 7 pct.<br />
Boligudstyr mv., 6 pct.<br />
Transport og kommunikation, 15 pct.<br />
Medicin og lægeudgifter, 3 pct.<br />
Fritidsudstyr, underholdning mv., 11 pct.<br />
Andre varer og tjenester, 15 pct.<br />
www.statistikbanken.dk/fu5<br />
Vi bruger andelsmæssigt mindre på fødevarer og mere på bolig<br />
Set over en længere periode har sammensætningen af forbruget ændret sig markant.<br />
Siden 1981 er forbruget af fødevarer, drikkevarer og tobak faldet fra at udgøre<br />
24 pct. af de private husstandes totalforbrug til at udgøre mindre end 15 pct. i<br />
2011.<br />
Omvendt er andelen af udgifterne til boligbenyttelse, opvarmning og el steget fra<br />
25,6 pct. i 1981 til 28,9 pct. i 2011. Beklædning og fodtøjs andel af privatforbruget<br />
er faldet fra at udgøre 5,5 pct. i 1981 til 4,2 pct. i 2011, mens andelen af udgifterne<br />
til transport og kommunikation er steget en smule de sidste 15 år fra 13,3 pct. til<br />
14,2 pct.<br />
Figur 9<br />
Udvalgte forbrugsposters andel af det totale forbrug<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Pct.<br />
1980 1990 2000 2010<br />
0<br />
Føde-, drikkevarer<br />
og tobak<br />
Beklædning<br />
og fodtøj<br />
Boligbenyttelse,<br />
opvarmning og el<br />
Transport og<br />
kommunikation<br />
www.statistikbanken.dk/nat05<br />
Vi drikker mindre og mindre øl<br />
Danskernes indtag af øl var i 2010 det laveste i de ti år, hvor forbruget er blevet beregnet.<br />
Det samlede forbrug udgjorde 453 mio. liter, hvilket er 4,9 pct. mindre end<br />
året før. I 2000 blev der drukket 614 mio. liter øl, og ølforbruget er dermed faldet<br />
med 26 pct. i løbet af de sidste ti år.<br />
194 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Til gengæld drikker vi lidt mere vin. I 2010 drak vi 192 mio. liter vin, hvilket er 1,3<br />
pct. højere end året før – en tendens, der er set de seneste fire år. Forbruget af vin<br />
er det højeste siden 2000. Forbrugsgruppen vin indeholder både de mere traditionelle<br />
former for vin samt ciderprodukter, der de senere år har oplevet en stor<br />
fremgang.<br />
113 færre genstande årligt på ti år<br />
Forbruget af alkohol omregnet til rent alkohol var 11,3 liter pr. person over 14 år i<br />
2010. Det er 1,7 liter mindre end ti år tidligere, hvor forbruget udgjorde 13,0 liter.<br />
I forhold til sidste år er det en stigning på 0,2 liter alkohol.<br />
De 11,3 liter ren alkohol svarer til omkring 14 genstande om ugen eller 1,5 cl ren<br />
alkohol. I forhold til for ti år siden, hvor hver indbygger over 14 år i gennemsnit<br />
drak 13 liter ren alkohol, er forbruger reduceret med 113 genstande eller mere end<br />
to genstande om ugen.<br />
Omregning af alkoholmængderne for forskellige typer alkohol til ren alkohol sker<br />
på baggrund af en antagelse om den gennemsnitlige alkoholprocent inden for hver<br />
afgiftsklasse. I 2010 er der sket en opjustering af den gennemsnitlige alkoholprocent<br />
i to afgiftsklasser for vin. Dette gør, at sammenligningen af forbruget af rent<br />
alkohol mellem 2009 og 2010 skal fortolkes varsomt.<br />
Figur 10<br />
Samlet forbrug af afgiftsberigtiget alkohol<br />
60<br />
Mio. liter à 100 pct. ren alkohol<br />
50<br />
Spiritus<br />
40<br />
Vin<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Øl<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/alko4<br />
Over 200 færre cigaretter på fem år<br />
Forbruget af cigaretter, cigarillos mv. faldt i 2010 med 170 mio. stk. svarende til,<br />
at hver indbygger over 14 år i gennemsnit røg 55 cigaretter færre end året før. I de<br />
sidste fem år er forbruget faldet med ca. 550 mio. stk. Det svarer til, at hver indbygger<br />
over 14 år i gennemsnit røg mere end 200 cigaretter færre i 2010 end i<br />
2005.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 195
Indkomst, forbrug og priser<br />
Figur 11<br />
Forbruget af tobaksvarer<br />
9<br />
Mia. stk.<br />
Cigaretter, cigarer og cigarillos<br />
3.000<br />
Tons<br />
Røgtobak<br />
8<br />
7<br />
2.500<br />
6<br />
2.000<br />
5<br />
4<br />
1.500<br />
3<br />
1.000<br />
2<br />
1<br />
500<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/alko4<br />
3<br />
Husstandene og det offentlige<br />
Indirekte tilskud fra det offentlige<br />
Forbrugsundersøgelsen opgør også værdien af det indirekte tilskud fra det offentlige,<br />
som husstandene kan siges at modtage i det omfang, de udnytter gratis eller<br />
prisreducerede ydelser inden for sundhedsområdet, uddannelse og børnepasning.<br />
På den anden side er en del af husstandenes forbrugsudgifter i virkeligheden en<br />
betaling til det offentlige i det omfang, at forbruget er pålagt moms eller andre<br />
afgifter. For den enkelte husstand kan man opstille regnestykket i forhold til det<br />
offentlige som vist i tabellen nedenfor.<br />
Husstandenes tilskud til og fra det offentlige. 2009<br />
Alder<br />
Alle 17-29 30-49 50-59 60-66 67 +<br />
tusinde kr.<br />
Borgernes betaling til det offentlige 229 136 295 275 237 129<br />
Indkomstskatter mv. 165 92 216 204 172 85<br />
Moms, afgifter, ejendomsskatter mv. 64 44 79 72 65 44<br />
Offentlige ydelser til borgerne 150 132 156 102 143 194<br />
Indkomstoverførsler 83 56 55 61 128 142<br />
Udvalgte tilskud 66 75 101 41 15 52<br />
Nettoydelse til det offentlige 79 4 139 174 94 -65<br />
Gennemsnitlig husstandsindkomst 558 344 716 684 534 329<br />
196 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Husstandene er her inddelt efter hovedpersonens alder. Ved vurderingen af tallene<br />
skal man være opmærksom på, at såvel de unge husstande som de ældre husstande<br />
er relativt små, mens husstandene mellem 30 og 59 år er større og som oftest består<br />
af to erhvervsaktive voksne.<br />
Indkomstskatter mv. omfatter også kontingent til arbejdsløshedskasserne. Indkomstoverførslerne<br />
omfatter en række overførselsindkomster som fx folkepension,<br />
bistandshjælp, dagpenge ved sygdom og arbejdsløshed, uddannelsesstøtte, boligydelse<br />
og børnefamilieydelse.<br />
Udvalgte tilskud omfatter de vigtigste ydelser inden for sundhedsområdet, uddannelse<br />
og børnepasning, idet medicintilskuddene dog ikke er opgjort af praktiske<br />
grunde.<br />
Nettoydelsen til det offentlige stiger med alderen<br />
Det ses, at husstandenes nettoydelse til det offentlige stiger med alderen indtil 60<br />
år. Fra denne alder bliver det især almindeligt at modtage efterløn og folkepension,<br />
så for den ældste gruppe er der tale om, at det offentliges ydelser overstiger<br />
det, som de betaler til det offentlige i skat og afgifter.<br />
4<br />
Priser<br />
Forbrugerprisindeks og prisindekset for indenlandsk vareforsyning<br />
Forbrugerprisindekset måler prisudviklingen på de varer og tjenester, som forbrugerne<br />
typisk køber. Den pris, som forbrugeren reelt betaler inkl. moms og afgifter,<br />
bliver brugt til beregningen af prisudviklingen. Udviklingen i forbrugerprisindekset<br />
udtrykker landets inflation. Prisindekset for indenlandsk vareforsyning måler<br />
derimod prisudviklingen i første omsætningsled. Til beregningen af prisindekset<br />
for indenlandsk vareforsyning bliver der taget udgangspunkt i importørernes faktiske<br />
købspriser ekskl. moms og afgifter og producenternes faktiske salgspriser<br />
ekskl. moms og afgifter.<br />
Figur 12<br />
Årlige ændringer i prisindeks<br />
Pct.<br />
20<br />
15<br />
10<br />
Prisindeks<br />
for indenlandsk vareforsyning<br />
5<br />
0<br />
-5<br />
Forbrugerprisindeks<br />
-10<br />
75 77 79 81 83 85 87 89 91 93 95 97 99 01 03 05 07 09 11<br />
www.statistikbanken.dk/pris9 og pris10<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 197
Indkomst, forbrug og priser<br />
Prisindekset for indenlandsk vareforsyning fluktuerer mere<br />
Prisindekset for indenlandsk vareforsyning fluktuerer generelt mere end forbrugerprisindekset.<br />
Det skyldes bl.a., at prisindekset for indenlandsk vareforsyning<br />
indeholder en række råvarer, hvor priserne svinger relativt meget, og som ikke<br />
indgår i forbrugerprisindekset.<br />
Inflationen toppede i 1974<br />
I 1974 toppede inflationen med en årlig ændring i forbrugerprisindekset på 15 pct.<br />
og en ændring i prisindekset for indenlandsk vareforsyning på 22 pct. I 1980 var<br />
den årlige ændring i forbrugerprisindekset på 12 pct. og 17 pct. i prisindekset for<br />
indenlandsk vareforsyning. De høje olieprisstigninger i disse perioder havde på<br />
grund af den større vægt i prisindekset for indenlandsk vareforsyning et kraftigere<br />
gennemslag i dette indeks.<br />
Devalueringerne af den danske krone i slutningen af 1970'erne var desuden med<br />
til at hæve importpriserne, der slår stærkere igennem i prisindekset for indenlandsk<br />
vareforsyning. Prisindekset for indenlandsk vareforsyning var faldende i<br />
1986-87, 1992-93, 1998 og 2009, mens forbrugerprisindekset har været stigende i<br />
hele perioden siden 1970, hvilket er ensbetydende med stigende priser for forbrugerne.<br />
Vare- og tjenesteindeksene<br />
Figur 13 viser de årlige ændringer i forbrugerprisindekset opdelt på varer og tjenester.<br />
Stigningerne i disse to delindeks afspejler det høje inflationsniveau fra starten<br />
af 1970'erne til starten af 1980'erne. Stigningerne i tjenesteindekset var større end<br />
stigningerne i vareindekset i perioderne før og efter oliekriserne.<br />
Figur 13<br />
Årlige ændringer i prisindeks<br />
Pct.<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
Tjenester<br />
4<br />
2<br />
Varer<br />
0<br />
-2<br />
1971 1975 1979 1983 1987 1991 1995 1999 2003 2007 2011<br />
www.statistikbanken.dk/pris6<br />
Siden slutningen af 1980’erne har tjenesteprisindekset i næsten alle år ligget højere<br />
end vareprisindekset. Dette kan delvist henføres til, at tjenesteindekset i højere<br />
grad end vareindekset påvirkes af lønudviklingen. I 2008 steg priserne på varer<br />
imidlertid mere end priserne på tjenester, hvilket især kan henføres til høje prisstigninger<br />
på fødevarer i løbet af året. I 2011 steg priserne på varer ligeledes mere<br />
end priserne på tjenester. Dette kan i stort omfang henføres til høje prisstigninger<br />
på benzin og andre energiprodukter.<br />
198 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Bolig-, fødevare- og transportindeksene<br />
De årlige ændringer i tre af forbrugerprisindeksets delindeks (hhv. bolig-, fødevare-<br />
og transportindekset) er vist i figur 14. Overordnet viser disse delindeks samme<br />
udvikling som forbrugerprisindekset, dvs. størst ændringer i perioden omkring<br />
de to oliekriser.<br />
Fra 2002 til 2006 har stigningen i fødevarepriserne ligget noget under prisudviklingen<br />
for boliger og transport. I 2004 var priserne på fødevarer ligefrem faldende,<br />
mens de efterfølgende er steget mere og mere frem til 2008. I 2008 steg fødevarepriserne<br />
ganske kraftigt med 7,6 pct., hvorefter de i 2009 og 2010 stort set var<br />
uændrede.<br />
I 2011 steg priserne på fødevarer 3,9 pct., som følge af bl.a. stigende kaffepriser og<br />
afgifter på bl.a. smør og spiseolier. Boligindekset steg 3,8 procent, som følge af<br />
stigende priser på bl.a. husleje, fyringsolie og elektricitet. Transportindekset steg<br />
3,0 pct. i 2011, især som følge af højere benzinpriser.<br />
Figur 14<br />
Årlige ændringer i udvalgte delindeks<br />
16<br />
Pct.<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
Bolig<br />
Transport<br />
0<br />
Fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer<br />
-2<br />
1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/pris6<br />
Største ændringer i forbrugerpriserne siden 2000<br />
Figur 15 viser, hvilke vare- og tjenestegrupper der er faldet eller steget mest i pris<br />
fra januar 2000 til januar <strong>2012</strong>. Telefoner er i perioden faldet med 89 pct. Her er<br />
det især mobiltelefoner, der har trukket priserne nedad. Computere (-76 pct.) og<br />
fotografisk udstyr (-74 pct.) er også faldet kraftigt. Radio og tv er faldet 47 pct.,<br />
mens kartofler er faldet 44 pct. i perioden.<br />
Modsat har de stigende oliepriser siden starten af 2009 medvirket til, at priserne<br />
på fyringsolie er steget 111 pct. siden år 2000. Vandafledningsafgiften i perioden<br />
steget med 97 pct. Uddannelse er steget med 90 pct., bl.a. som følge af, at tilskud<br />
til aftenskolerne er blevet nedsat. Havearbejde mv. er steget 89 pct., og hjemmeservice<br />
(bl.a. rengøring og vindues-pudsning) er steget 94 pct. Stigningen for de to<br />
tjenestegrupper skyldes bl.a. bortfald af tilskud til hjemmeservice. Samlet set er<br />
det i væsentlig grad varer med et højt teknologisk indhold, der er faldet mest i pris<br />
siden 2000, mens tjenester og energiprodukter er steget mest.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 199
Indkomst, forbrug og priser<br />
Figur 15 Procentvis ændring i forbrugerpriserne. Januar 2000 – januar <strong>2012</strong><br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
-20<br />
-40<br />
-60<br />
-80<br />
-100<br />
-120<br />
Pct.<br />
Telefoner<br />
Fotografisk<br />
udstyr<br />
Radio<br />
og TV<br />
Kartofler<br />
Computere<br />
Havearbejde<br />
Uddannelse<br />
Hjemmeservice<br />
Vandafledning<br />
Olie<br />
International sammenligning af prisudviklingen<br />
I anden halvdel af 2007 tog inflationen i både USA, EU, Danmark og Japan et<br />
spring opad, hvilket bl.a. skyldtes globalt stigende priser på fødevarer og energi.<br />
Denne stigning aftog dog i de sidste måneder af 2008, og stigningerne har været<br />
beskedne i 2009 – USA og Japan har endda oplevet deflation i flere måneder i<br />
2009. I 2010 og 2011 var prisstigningerne igen tiltagende, hovedsagligt som følge<br />
af stigende energipriser. Japan oplevede dog kun mindre stigninger i priserne i<br />
2011 – og med deflation de sidste måneder af året.<br />
Figur 16<br />
Inflation i EU, Danmark, USA og Japan<br />
6<br />
Pct.<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
EU<br />
USA<br />
Danmark<br />
Japan<br />
-3<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 .<br />
200 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
5<br />
Ejendomspriser<br />
Kraftig vækst i boligpriserne afløst af faldende priser<br />
Priserne på ejerboliger steg fra starten af 1990’erne og frem til 2006, hvor de første<br />
tegn på prisfald viste sig. Ejendomspriserne var derefter faldende til og med 2009,<br />
hvorefter priserne i 2010 atter viste en svag stigning på alle ejendomskategorier.<br />
Figur 17<br />
Udviklingen i priser på ejerboliger<br />
110<br />
Indeks, 2006 = 100<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
Enfamiliehuse<br />
Ejerlejligheder<br />
50<br />
Sommerhuse<br />
40<br />
30<br />
20<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/ejen6<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 201
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 202 Personindkomster fordelt efter indkomsttype. 2010<br />
Løn mv.<br />
Erhvervsindkomst Overførselsindkomst Formueindkomst,<br />
I alt<br />
I alt 3 netto<br />
Virksomheds<br />
overskud<br />
mv.<br />
Arbejdsløshedsdagpenge<br />
o.l.<br />
Pensioner<br />
mv.<br />
Sociale<br />
ydelser<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
tusinde kr.<br />
Mænd og kvinder i alt 184,2 16,2 200,4 4,6 50,3 8,3 72,3 9,5 195,5<br />
Selvstændige i alt 1 27,9 368,5 396,4 2,3 20,8 8,3 36,5 -75,4 240,9<br />
Selvstændige med ansatte 15,8 668,6 684,4 0,2 9,1 7,4 19,9 -235,8 297,9<br />
Selvstændige uden ansatte 32,5 285,3 317,8 3,0 24,4 8,8 41,6 -29,5 227,0<br />
Medarbejdende ægtefæller 11,3 148,2 159,6 0,4 22,7 5,0 36,6 11,2 159,8<br />
Lønmodtagere i alt 345,5 2,5 348,0 3,7 4,8 3,9 20,3 10,6 251,4<br />
Topledere 682,0 8,2 690,3 1,1 7,6 1,0 13,0 69,1 456,4<br />
Lønmodtagere, højeste niveau 459,8 5,1 464,9 2,1 5,2 2,6 17,9 13,9 319,4<br />
Lønmodtagere, mellemniveau 368,0 1,7 369,7 2,1 3,6 3,3 18,6 7,9 264,7<br />
Lønmodtagere, grundniveau 282,6 1,0 283,7 4,6 3,0 4,3 20,1 2,6 210,3<br />
Andre lønmodtagere 251,2 0,9 252,1 7,3 3,9 5,8 23,9 0,8 191,1<br />
Uden nærmere angivelse 305,0 4,5 309,5 3,5 12,2 5,2 27,8 24,3 242,5<br />
Arbejdsløse 44,1 1,6 45,6 127,4 1,2 22,6 158,5 0,4 155,1<br />
Midlertidigt ude af<br />
arbejdsstyrken 10,5 0,3 10,8 44,6 6,9 109,2 175,4 -1,3 144,5<br />
Uden for arbejdsstyrken<br />
Pensionister mv. 2,6 0,4 2,9 0,1 173,9 1,2 183,2 25,1 160,8<br />
Kontanthjælpsmodtagere 4,5 0,0 4,5 0,3 3,0 129,9 150,9 -2,7 120,6<br />
Andre uden for arbejdsstyrken 2 11,3 0,4 11,6 0,2 5,0 5,5 27,1 3,1 40,7<br />
Anm.: På www.statistikbanken.dk/indkp1 fremgår det, hvordan indkomsten er beregnet.<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
1 Inkl. medarbejdende ægtefæller. 2 Inkl. uoplyst. 3 Inkl. andre overførsler. www.statistikbanken.dk/06<br />
Tabel 203 Disponibel indkomst fordelt efter køn og indkomstniveau. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt Mænd Kvinder I alt<br />
tusinde<br />
pct.<br />
Antal personer i alt 2 214,1 2 289,9 4 503,9 49 51 100<br />
Disponibel indkomst<br />
Under 50 000 kr. 225,0 199,2 424,2 53 47 100<br />
50 000 -99 999 kr. 192,0 271,7 463,7 41 59 100<br />
100 000 -149 999 kr. 376,1 455,8 831,9 45 55 100<br />
150 000 -199 999 kr. 385,3 494,2 879,5 44 56 100<br />
200 000 -249 999 kr. 357,5 402,8 760,3 47 53 100<br />
250 000 -299 999 kr. 267,5 250,1 517,6 52 48 100<br />
300 000 -349 999 kr. 162,2 114,7 276,9 59 41 100<br />
350 000 -399 999 kr. 90,0 47,7 137,7 65 35 100<br />
400 000 -449 999 kr. 51,0 22,0 73,0 70 30 100<br />
450 000 -499 999 kr. 30,0 11,2 41,1 73 27 100<br />
500 000 -599 999 kr. 31,6 10,1 41,7 76 24 100<br />
600 000 -699 999 kr. 15,3 4,2 19,5 78 22 100<br />
700 000 -799 999 kr. 8,4 2,0 10,4 81 19 100<br />
800 000 -899 999 kr. 5,1 1,1 6,3 82 18 100<br />
900 000 -999 999 kr. 3,5 0,7 4,3 83 17 100<br />
1 000 000 -1 999 999 kr. 10,2 1,8 12,0 85 15 100<br />
2 000 000 -2 999 999 kr. 1,8 0,3 2,1 87 13 100<br />
3 mio. kr. + 1,5 0,3 1,8 85 15 100<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
202 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 204 Disponibel indkomst fordelt efter køn og alder. 2010<br />
Antal<br />
personer<br />
Nedre kvartil Median Øvre kvartil Gennemsnit Gini-koefficient 1<br />
tusinde<br />
tusinde kr.<br />
Mænd og kvinder<br />
I alt 4 503,9 117,7 179,6 251,4 195,5 0,28<br />
15-19 år 351,9 7,3 20,3 44,0 30,3 0,30<br />
20-24 år 320,9 65,6 99,2 137,0 105,4 0,33<br />
25-29 år 296,3 107,0 161,7 208,4 159,7 0,27<br />
30-34 år 333,9 159,3 209,3 256,9 209,8 0,24<br />
35-39 år 384,4 177,7 229,6 286,0 240,2 0,24<br />
40-44 år 399,6 180,4 235,9 298,9 253,7 0,25<br />
45-49 år 407,3 177,4 234,4 299,4 255,8 0,26<br />
50-54 år 365,5 172,1 229,6 295,4 252,5 0,26<br />
55-59 år 348,5 167,7 225,3 291,1 246,9 0,27<br />
60-64 år 363,2 142,7 191,5 266,1 223,4 0,28<br />
65-69 år 318,3 114,5 153,0 215,9 185,4 0,28<br />
70-74 år 223,5 108,4 143,7 191,7 170,3 0,24<br />
75 år + 390,5 118,6 145,2 179,9 164,3 0,21<br />
Mænd<br />
I alt 2 214,1 121,2 190,7 271,0 211,8 0,29<br />
15-19 år 180,7 6,7 19,5 44,0 30,8 0,30<br />
20-24 år 164,3 62,7 100,7 145,3 108,7 0,34<br />
25-29 år 148,7 106,5 167,0 218,7 165,7 0,27<br />
30-34 år 166,6 155,2 214,5 269,9 216,2 0,24<br />
35-39 år 192,2 175,1 236,4 302,9 251,4 0,25<br />
40-44 år 202,0 178,1 243,3 319,1 268,0 0,26<br />
45-49 år 205,8 178,6 244,7 322,4 274,3 0,27<br />
50-54 år 183,6 177,8 244,1 321,8 274,6 0,27<br />
55-59 år 174,0 176,9 243,1 318,7 271,9 0,27<br />
60-64 år 180,0 156,0 214,5 299,2 254,4 0,28<br />
65-69 år 156,1 130,3 172,0 251,2 214,8 0,28<br />
70-74 år 105,7 124,6 158,2 222,9 196,9 0,25<br />
75 år + 154,3 122,1 149,8 200,9 181,9 0,23<br />
Kvinder<br />
I alt 2 289,9 114,4 171,0 235,1 179,7 0,28<br />
15-19 år 171,2 7,9 21,1 44,0 29,8 0,31<br />
20-24 år 156,6 69,0 98,0 130,3 101,8 0,31<br />
25-29 år 147,6 107,5 158,0 199,5 153,7 0,26<br />
30-34 år 167,3 162,3 205,2 245,8 203,5 0,23<br />
35-39 år 192,2 179,7 224,5 272,2 229,0 0,24<br />
40-44 år 197,6 182,1 230,3 282,6 239,1 0,25<br />
45-49 år 201,5 176,5 226,3 280,6 236,9 0,25<br />
50-54 år 181,9 168,4 218,1 272,9 230,2 0,25<br />
55-59 år 174,5 161,6 211,3 266,9 222,0 0,26<br />
60-64 år 183,2 133,8 173,2 235,1 193,0 0,27<br />
65-69 år 162,2 101,2 139,1 185,4 157,1 0,27<br />
70-74 år 117,8 93,2 133,0 166,7 146,5 0,23<br />
75 år + 236,2 114,8 143,2 170,1 152,8 0,19<br />
1 Gini-koefficienten er beregnet på ækvivaleret disponibel indkomst. Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 203
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 205 (side 1 af 2) Gennemsnitlig indkomst i de enkelte kommuner. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Komm.<br />
kode<br />
Erhvervs- Overførselsindkomst<br />
indkomst<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
Erhvervs- Overførselsindkomst<br />
indkomst<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
Erhvervs- Overførselsindkomst<br />
indkomst<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
tusinde kr.<br />
Hele landet 238,3 65,6 211,8 163,8 78,9 179,7 200,4 72,3 195,5<br />
København by 243,2 55,9 204,7 179,9 70,6 178,9 210,7 63,4 191,4<br />
101 København 233,0 53,7 194,9 176,6 68,1 173,1 204,3 61,0 183,8<br />
147 Frederiksberg 292,0 62,3 243,9 194,5 79,4 199,4 239,7 71,5 220,0<br />
155 Dragør 320,1 75,2 277,9 205,8 78,7 217,7 260,5 77,0 246,5<br />
185 Tårnby 241,7 64,5 220,7 178,3 77,3 190,0 208,8 71,1 204,8<br />
Københavns omegn 278,4 66,3 243,3 185,0 80,7 199,2 229,9 73,8 220,4<br />
165 Albertslund 204,3 66,3 192,6 160,8 79,2 175,7 182,2 72,8 184,1<br />
151 Ballerup 234,0 71,4 211,9 171,9 83,7 184,6 202,0 77,7 197,8<br />
153 Brøndby 204,1 70,5 194,1 148,6 85,7 171,1 175,4 78,3 182,2<br />
157 Gentofte 488,2 72,1 402,9 236,3 80,7 261,6 352,9 76,7 327,1<br />
159 Gladsaxe 261,8 60,2 224,5 187,5 77,7 194,0 223,3 69,2 208,6<br />
161 Glostrup 245,2 64,2 217,5 173,7 81,6 187,1 208,0 73,3 201,7<br />
163 Herlev 233,6 67,2 213,6 173,0 81,2 187,0 201,9 74,5 199,7<br />
167 Hvidovre 231,8 61,8 206,5 173,7 78,0 182,2 202,0 70,1 194,0<br />
169 Høje-Taastrup 237,6 63,5 210,6 171,7 77,8 182,8 204,3 70,7 196,5<br />
183 Ishøj 206,2 63,3 188,3 155,7 78,5 170,2 180,7 71,0 179,1<br />
173 Lyngby-Taarbæk 343,2 69,8 291,9 210,7 84,8 226,7 273,2 77,7 257,5<br />
175 Rødovre 226,7 64,8 203,4 168,6 83,6 183,0 196,4 74,6 192,8<br />
187 Vallensbæk 286,7 62,8 248,0 201,6 72,0 202,8 243,3 67,5 224,9<br />
Nordsjælland 306,5 71,5 267,2 197,2 79,4 208,3 250,1 75,6 236,8<br />
201 Allerød 350,6 66,0 288,7 227,4 70,2 222,8 287,2 68,1 254,8<br />
240 Egedal 312,6 56,8 255,0 218,5 66,9 208,2 264,8 61,9 231,2<br />
210 Fredensborg 315,4 68,6 266,5 193,6 78,2 205,0 251,8 73,6 234,4<br />
250 Frederikssund 249,7 65,5 219,4 181,3 77,1 188,4 215,0 71,4 203,7<br />
190 Furesø 333,2 73,9 284,4 218,1 80,5 219,9 273,4 77,3 250,9<br />
270 Gribskov 240,6 72,5 226,9 177,6 78,2 194,3 208,8 75,4 210,4<br />
260 Halsnæs 207,1 74,6 201,7 160,8 83,9 179,1 183,7 79,3 190,3<br />
217 Helsingør 251,5 73,5 229,9 172,1 84,6 192,0 210,4 79,3 210,3<br />
219 Hillerød 292,2 63,6 244,8 199,2 74,0 200,5 244,0 69,0 221,9<br />
223 Hørsholm 455,6 90,9 384,0 211,2 89,5 243,0 324,1 90,2 308,2<br />
230 Rudersdal 430,7 84,3 381,1 225,1 86,9 248,9 322,8 85,7 311,7<br />
Bornholm 175,3 82,4 184,5 125,4 92,6 163,2 150,0 87,6 173,7<br />
Østsjælland 274,5 63,0 234,7 190,1 74,0 194,1 231,3 68,6 213,9<br />
253 Greve 277,6 65,2 240,9 192,5 74,6 197,3 234,0 70,0 218,6<br />
259 Køge 247,0 63,1 216,5 176,3 75,6 185,5 210,8 69,5 200,6<br />
350 Lejre 290,1 59,9 240,4 198,3 70,6 196,7 243,8 65,3 218,3<br />
265 Roskilde 277,8 63,7 237,3 192,6 74,6 196,0 234,0 69,3 216,1<br />
269 Solrød 309,2 59,3 253,1 202,4 69,4 199,0 254,5 64,5 225,4<br />
Vest- og Sydsjælland 210,2 71,6 197,4 150,8 83,6 173,5 180,1 77,7 185,3<br />
320 Faxe 230,1 63,7 204,3 161,6 79,2 178,0 195,5 71,5 191,0<br />
376 Guldborgsund 186,4 78,0 185,1 137,9 87,3 167,0 161,8 82,7 175,9<br />
316 Holbæk 235,7 63,1 209,1 167,4 76,6 181,2 200,7 70,0 194,8<br />
326 Kalundborg 211,7 72,4 200,4 151,5 84,3 175,0 181,5 78,3 187,7<br />
360 Lolland 166,0 86,4 174,0 121,2 95,2 157,4 143,6 90,8 165,7<br />
370 Næstved 222,2 67,2 203,2 158,0 80,9 177,0 189,3 74,3 189,8<br />
306 Odsherred 181,7 83,3 188,0 134,2 93,1 169,2 157,7 88,2 178,5<br />
329 Ringsted 241,7 59,8 212,3 170,5 75,1 181,5 205,6 67,6 196,7<br />
330 Slagelse 209,1 71,2 196,1 148,2 83,0 171,9 178,1 77,2 183,8<br />
340 Sorø 231,3 64,7 207,5 164,4 79,5 176,5 197,4 72,2 191,8<br />
336 Stevns 231,7 68,5 210,6 164,5 77,5 180,9 197,9 73,0 195,7<br />
390 Vordingborg 192,8 78,2 189,1 140,8 89,9 171,4 166,3 84,2 180,1<br />
Anm.: På www.statistikbanken.dk/indkf1 fremgår det, hvordan indkomsten er beregnet. Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
204 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 205 (side 2 af 2) Gennemsnitlig indkomst i de enkelte kommuner. 2010<br />
Mænd Kvinder I alt<br />
Komm.<br />
kode<br />
Erhvervs- Overførselsindkomst<br />
indkomst<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
Erhvervs- Overførselsindkomst<br />
indkomst<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
Erhvervs- Overførselsindkomst<br />
indkomst<br />
Disponibel<br />
indkomst<br />
tusinde kr.<br />
Fyn 207,0 70,8 197,5 146,2 83,5 171,3 176,1 77,3 184,2<br />
420 Assens 213,0 68,1 194,6 150,8 80,6 169,6 181,7 74,4 182,0<br />
430 Faaborg-Midtfyn 203,6 69,9 190,3 145,0 84,1 168,6 174,0 77,1 179,3<br />
440 Kerteminde 215,6 72,4 201,4 148,1 84,5 172,0 181,4 78,5 186,5<br />
482 Langeland 163,3 85,9 171,6 117,4 92,9 154,9 140,2 89,4 163,2<br />
410 Middelfart 237,6 69,4 216,6 160,2 82,4 180,1 198,4 76,0 198,1<br />
480 Nordfyns 209,7 66,8 188,2 150,5 79,6 168,3 180,2 73,2 178,3<br />
450 Nyborg 203,6 78,6 196,2 142,2 89,1 169,3 172,5 83,9 182,6<br />
461 Odense 206,2 68,8 198,0 146,7 82,5 172,6 175,6 75,8 184,9<br />
479 Svendborg 201,1 73,4 203,6 143,8 84,1 172,0 172,0 78,9 187,5<br />
492 Ærø 169,8 82,3 187,9 109,5 94,5 160,6 140,1 88,3 174,5<br />
Sydjylland 227,9 65,4 204,4 151,2 79,8 171,7 189,3 72,6 187,9<br />
530 Billund 239,1 58,1 209,7 155,9 77,1 172,0 197,6 67,6 190,9<br />
561 Esbjerg 226,9 66,3 208,9 149,5 79,8 170,7 188,0 73,0 189,7<br />
563 Fanø 228,4 85,2 240,5 152,5 89,4 182,1 189,5 87,3 210,6<br />
607 Fredericia 227,1 70,7 211,4 150,8 84,7 173,3 188,8 77,7 192,3<br />
510 Haderslev 214,2 68,9 192,4 144,5 82,7 170,1 179,1 75,8 181,2<br />
621 Kolding 242,7 61,6 214,4 160,1 76,8 177,4 200,9 69,3 195,7<br />
540 Sønderborg 207,3 72,2 199,0 142,9 84,2 166,4 174,8 78,3 182,6<br />
550 Tønder 207,1 66,7 176,9 135,8 81,6 161,5 171,4 74,2 169,2<br />
573 Varde 240,1 60,1 194,5 152,3 76,0 167,9 196,6 68,0 181,3<br />
575 Vejen 231,1 60,0 192,6 145,7 77,8 166,8 188,7 68,9 179,8<br />
630 Vejle 245,2 62,6 219,9 166,4 77,9 182,5 205,3 70,3 201,0<br />
580 Aabenraa 213,6 67,0 196,6 143,0 79,5 165,6 177,9 73,3 180,9<br />
Østjylland 234,5 62,9 209,3 160,2 77,0 177,8 196,8 70,0 193,3<br />
710 Favrskov 261,1 55,5 218,6 176,5 70,7 184,5 218,9 63,1 201,5<br />
766 Hedensted 244,1 55,6 211,9 162,1 73,8 176,3 203,3 64,6 194,2<br />
615 Horsens 227,6 62,9 204,2 155,6 78,3 175,0 191,4 70,6 189,5<br />
707 Norddjurs 203,3 68,7 188,0 140,1 80,7 163,8 171,8 74,7 175,9<br />
727 Odder 241,2 64,4 219,4 164,1 77,8 184,9 201,8 71,3 201,8<br />
730 Randers 216,0 67,6 196,6 147,1 82,0 168,7 181,2 74,8 182,5<br />
741 Samsø 175,1 83,4 170,9 126,8 95,7 166,1 150,3 89,7 168,5<br />
740 Silkeborg 244,4 60,8 214,8 163,6 75,7 181,2 203,5 68,4 197,8<br />
746 Skanderborg 279,3 56,1 234,8 187,9 70,3 192,9 233,1 63,3 213,6<br />
706 Syddjurs 227,2 69,6 210,3 151,3 81,0 173,4 188,9 75,3 191,7<br />
751 Aarhus 231,3 63,3 209,1 160,8 76,8 179,0 195,1 70,2 193,7<br />
Vestjylland 232,4 62,5 202,9 152,3 78,0 171,9 192,4 70,2 187,4<br />
657 Herning 233,6 59,9 207,9 152,3 76,9 174,1 192,9 68,4 191,0<br />
661 Holstebro 237,2 61,4 206,5 154,4 76,0 172,8 195,3 68,8 189,4<br />
756 Ikast-Brande 228,4 59,1 198,7 149,5 76,6 169,3 189,2 67,8 184,1<br />
665 Lemvig 252,4 65,2 203,1 146,8 78,6 165,5 200,2 71,8 184,5<br />
760 Ringkøbing-Skjern 240,5 60,0 202,2 148,6 77,5 169,5 195,1 68,6 186,1<br />
779 Skive 209,1 68,6 189,5 143,6 81,7 166,4 176,7 75,0 178,1<br />
671 Struer 218,7 70,2 199,7 142,6 83,8 166,7 180,9 77,0 183,3<br />
791 Viborg 235,9 62,7 206,3 162,3 77,9 177,4 199,0 70,3 191,8<br />
Nordjylland 215,9 67,5 191,5 147,9 81,0 168,2 181,8 74,3 179,8<br />
810 Brønderslev 214,8 67,5 184,6 149,1 81,7 167,3 182,1 74,6 176,0<br />
813 Frederikshavn 205,9 74,6 195,9 136,3 86,6 166,1 170,8 80,6 180,9<br />
860 Hjørring 209,5 69,4 186,2 145,1 81,9 166,3 177,0 75,7 176,1<br />
849 Jammerbugt 212,1 67,8 189,0 147,9 80,9 168,1 180,3 74,3 178,7<br />
825 Læsø 178,4 82,5 183,5 117,9 92,5 156,9 148,6 87,4 170,3<br />
846 Mariagerfjord 220,2 65,5 191,5 150,1 80,1 169,0 185,4 72,8 180,3<br />
773 Morsø 195,7 74,1 172,4 128,0 87,3 158,1 161,9 80,7 165,3<br />
840 Rebild 253,5 58,0 201,6 170,3 72,9 177,8 212,5 65,4 189,9<br />
787 Thisted 214,1 66,7 185,4 140,2 82,1 164,4 177,2 74,4 174,9<br />
820 Vesthimmerlands 212,1 65,9 177,1 142,5 81,3 162,3 177,6 73,5 169,8<br />
851 Aalborg 219,5 66,1 198,5 153,8 79,1 171,3 186,3 72,7 184,8<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 205
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 206 Indkomst i alt. 2010<br />
Antal familier Nedre kvartil Median Øvre kvartil Gennemsnit<br />
tusinde<br />
tusinde kr.<br />
Familier i alt 2 792,6 206,7 349,3 617,6 458,5<br />
Uden børn 2 026,5 184,6 276,4 444,3 359,9<br />
Med 1 barn 313,4 372,7 580,8 787,7 635,0<br />
Med 2 børn 327,6 523,2 707,8 902,8 771,5<br />
Med 3 eller flere børn 125,2 510,8 714,9 926,4 793,5<br />
Par 1 329,5 405,9 612,3 812,0 674,5<br />
Uden børn 734,5 325,1 483,1 680,2 559,6<br />
Med 1 barn 213,0 545,2 695,7 876,2 761,6<br />
Med 2 børn 273,0 617,9 759,3 949,6 845,4<br />
Med 3 eller flere børn 109,1 594,0 757,7 965,5 850,8<br />
Enlige i alt 1 463,1 166,0 219,5 327,8 262,3<br />
Uden børn 1 292,0 160,1 206,1 304,6 246,5<br />
Med 1 barn 100,4 246,0 335,1 433,4 366,7<br />
Med 2 eller flere børn 70,7 289,8 367,2 459,9 403,0<br />
Anm.: På www.statistikbanken.dk/indkf1 fremgår det, hvordan indkomsten er beregnet. Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
Tabel 207 Indkomst i alt fordelt efter familietype og indkomstniveau. 2010<br />
Familier i alt Enlige Par<br />
I alt<br />
Uden<br />
børn<br />
Med<br />
børn<br />
I alt<br />
Uden<br />
børn<br />
Med 1<br />
barn<br />
Med<br />
2 +<br />
børn<br />
I alt<br />
Uden<br />
børn<br />
Med 1<br />
barn<br />
Med 2<br />
børn<br />
Med<br />
3 +<br />
børn<br />
Antal familier i alt 2 792,6 2 026,5 766,1 1 463,1 1 292,0 100,4 70,7 1 329,5 734,5 213,0 273,0 109,1<br />
Under 50 000 kr. 69,6 66,0 3,6 64,5 63,0 1,1 0,4 5,1 3,0 0,8 0,8 0,5<br />
50 000 -99 999 kr. 85,0 82,8 2,2 81,9 80,5 1,0 0,4 3,1 2,3 0,3 0,3 0,2<br />
100 000 -149 999 kr. 137,4 133,6 3,8 130,7 128,1 2,0 0,6 6,7 5,5 0,6 0,4 0,2<br />
150 000 -199 999 kr. 358,7 347,6 11,1 345,4 336,8 7,0 1,6 13,3 10,8 1,3 0,8 0,4<br />
200 000 -249 999 kr. 287,6 261,9 25,8 228,7 207,5 15,3 5,9 58,9 54,4 2,4 1,4 0,7<br />
250 000 -299 999 kr. 248,3 216,4 31,9 166,3 141,2 13,8 11,2 82,0 75,1 3,5 2,1 1,3<br />
300 000 -349 999 kr. 212,5 175,4 37,1 136,3 110,7 14,5 11,2 76,2 64,8 5,6 3,7 2,0<br />
350 000 -399 999 kr. 182,0 141,4 40,6 103,7 78,9 13,5 11,2 78,3 62,4 7,0 5,3 3,6<br />
400 000 -449 999 kr. 143,5 105,3 38,2 70,0 50,8 10,3 9,0 73,5 54,5 8,4 6,8 3,8<br />
450 000 -499 999 kr. 119,1 82,0 37,1 43,5 30,3 7,0 6,2 75,6 51,6 11,0 8,9 4,1<br />
500 000 -599 999 kr. 213,6 127,3 86,3 44,4 30,1 7,7 6,5 169,2 97,3 30,4 30,3 11,3<br />
600 000 -699 999 kr. 203,9 97,4 106,5 19,8 13,5 3,3 3,0 184,2 84,0 36,8 47,0 16,3<br />
700 000 -799 999 kr. 165,6 66,1 99,5 10,0 7,0 1,6 1,5 155,6 59,2 32,7 46,7 17,0<br />
800 000 -899 999 kr. 117,0 41,4 75,7 5,4 3,9 0,8 0,7 111,6 37,5 23,9 36,7 13,5<br />
900 000 -999 999 kr. 76,5 24,9 51,5 3,3 2,4 0,5 0,4 73,2 22,5 16,0 24,9 9,8<br />
1 000 000 -1 999 999 kr. 153,3 49,0 104,3 7,4 5,8 0,9 0,7 146,0 43,3 29,4 51,6 21,7<br />
2 000 000 -2 999 999 kr. 12,0 4,8 7,3 1,0 0,8 0,1 0,1 11,1 3,9 2,0 3,5 1,7<br />
3 mio. kr. + 6,9 3,1 3,7 0,8 0,7 0,1 0,1 6,1 2,4 1,0 1,7 0,9<br />
Anm.: På www.statistikbanken.dk/indkf1 fremgår det, hvordan indkomsten er beregnet. Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
tusinde<br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
206 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 208 Familieindkomster fordelt efter boligforhold. 2010<br />
Boligtype<br />
Boligform<br />
Parcelog<br />
stuehuse<br />
Række-,<br />
kæde- og<br />
dobbelthuse<br />
Etageboliger<br />
Kollegieboliger<br />
Andre<br />
boliger 1<br />
I alt<br />
Ejerbolig<br />
Lejerbolig<br />
2<br />
Indkomst i alt<br />
tusinde kr.<br />
Familier i alt 602,6 411,2 329,5 115,4 295,2 458,5 629,8 305,8<br />
Uden børn 466,0 337,6 291,9 112,0 253,4 359,9 500,7 264,2<br />
Med 1 barn 753,2 573,5 475,2 274,3 542,1 635,0 781,3 451,4<br />
Med 2 børn 847,0 678,7 561,8 341,0 670,3 771,5 865,4 534,8<br />
Med 3 eller flere børn 883,8 671,6 517,3 357,3 756,3 793,5 906,7 532,2<br />
Par i alt 730,6 619,0 545,2 229,8 572,8 674,5 739,3 514,0<br />
Uden børn 600,2 519,3 490,8 214,0 498,0 559,6 613,0 447,9<br />
Med 1 barn 817,7 735,2 624,5 317,7 693,9 761,6 834,7 595,0<br />
Med 2 børn 880,7 806,3 686,3 368,0 773,9 845,4 890,8 661,3<br />
Med 3 eller flere børn 912,4 766,3 588,0 381,1 816,6 850,8 923,9 612,2<br />
Enlige i alt 302,3 271,7 250,8 103,1 197,0 262,3 349,0 233,0<br />
Uden børn 279,9 250,0 240,1 102,4 189,6 246,5 328,2 219,2<br />
Med 1 barn 429,2 376,3 331,6 200,7 318,5 366,7 482,5 325,3<br />
Med 2 eller flere børn 459,4 402,9 359,9 256,5 390,0 403,0 513,7 361,0<br />
Samlet indkomst med nettorenter<br />
Familier i alt 609,2 416,4 325,4 114,3 291,7 460,5 641,5 299,1<br />
Uden børn 484,6 345,7 289,3 111,0 254,4 367,0 525,2 259,4<br />
Med 1 barn 744,5 569,3 463,6 270,8 513,1 625,8 775,9 437,4<br />
Med 2 børn 839,5 676,3 548,7 334,1 636,7 763,4 860,8 517,7<br />
Med 3 eller flere børn 851,5 667,9 507,1 354,2 676,4 767,6 876,0 517,2<br />
Par i alt 734,8 625,6 536,2 227,6 563,3 675,9 746,9 500,2<br />
Uden børn 621,8 532,2 485,5 212,3 506,5 573,1 637,7 438,1<br />
Med 1 barn 807,4 730,4 608,8 314,2 650,8 750,3 827,0 575,4<br />
Med 2 børn 872,3 804,5 670,0 360,8 732,3 836,4 885,1 638,7<br />
Med 3 eller flere børn 878,0 762,7 576,0 378,4 719,8 821,5 891,4 593,7<br />
Enlige i alt 314,6 276,0 248,4 102,2 195,7 264,7 371,4 228,7<br />
Uden børn 294,2 255,9 238,4 101,5 188,6 249,8 352,5 215,5<br />
Med 1 barn 428,6 372,9 324,0 196,9 310,5 361,8 489,6 316,2<br />
Med 2 eller flere børn 460,7 399,1 352,5 250,5 380,9 399,2 523,6 352,0<br />
Disponibel indkomst<br />
Familier i alt 415,0 290,4 226,4 87,2 207,4 316,8 436,6 210,0<br />
Uden børn 336,4 244,6 201,4 84,7 182,7 256,0 364,1 182,5<br />
Med 1 barn 498,6 386,5 318,6 203,6 353,3 422,6 518,6 302,0<br />
Med 2 børn 559,2 459,1 380,4 249,5 435,5 512,5 572,4 361,3<br />
Med 3 eller flere børn 573,6 465,7 371,5 271,3 463,1 524,3 588,3 376,5<br />
Par i alt 498,2 427,9 367,2 170,5 393,9 459,7 506,2 344,6<br />
Uden børn 430,9 371,3 334,1 159,5 360,6 397,1 441,6 304,2<br />
Med 1 barn 539,2 488,7 410,0 232,0 442,0 502,1 551,7 389,0<br />
Med 2 børn 579,2 536,2 453,1 266,0 495,1 556,8 587,2 433,4<br />
Med 3 eller flere børn 589,1 520,1 411,2 287,4 488,0 555,7 597,3 420,2<br />
Enlige i alt 219,9 198,1 175,1 78,3 141,4 186,9 258,1 162,9<br />
Uden børn 205,3 183,5 167,0 77,7 136,2 175,8 245,2 152,6<br />
Med 1 barn 294,5 261,9 230,8 155,2 222,6 254,1 333,5 225,7<br />
Med 2 eller flere børn 332,3 296,0 267,5 198,6 278,6 295,5 370,4 267,1<br />
Anm.: På www.statistikbanken.dk/indkf1 fremgår det, hvordan indkomsterne er beregnet.<br />
1 Inkl. uoplyst boligart. 2 Andelsboliger er talt med under lejerboliger.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 207
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 209 Børnefamiliers indkomst. 2010<br />
Antal<br />
familier<br />
Yngste barns alder<br />
0-2 år 3-6 år 7-12 år 13-14 år 15-17 år 18-24 år<br />
I alt<br />
tusinde<br />
tusinde kr.<br />
Indkomst i alt<br />
Familier i alt 766,1 655,1 698,8 737,5 751,2 751,3 781,8 719,3<br />
Med 1 barn 313,4 586,2 555,5 564,1 606,5 655,7 759,2 635,0<br />
Med 2 børn 327,6 697,5 739,3 777,4 815,1 862,6 918,9 771,5<br />
Med 3 eller flere børn 125,2 718,0 765,9 843,5 906,0 934,0 991,5 793,5<br />
Par i alt 595,0 701,2 792,3 861,9 885,1 889,9 911,6 816,4<br />
Med 1 barn 213,0 642,4 700,6 749,0 783,0 817,9 892,9 761,6<br />
Med 2 børn 273,0 732,6 810,1 875,2 913,6 953,9 1 011,2 845,4<br />
Med 3 eller flere børn 109,1 756,7 826,7 915,1 974,0 1 000,7 1 058,6 850,8<br />
Enlige i alt 171,1 276,3 334,3 379,3 404,8 415,4 465,6 381,7<br />
Med 1 barn 100,4 245,8 306,0 350,5 373,8 384,1 453,7 366,7<br />
Med 2 eller flere børn 70,7 312,7 358,6 403,5 442,9 491,3 574,3 403,0<br />
Samlet indkomst med nettorenter<br />
Familier i alt 766,1 637,5 685,5 726,7 742,9 745,2 775,4 707,8<br />
Med 1 barn 313,4 569,5 544,2 554,6 598,4 650,4 755,2 625,8<br />
Med 2 børn 327,6 682,1 731,6 772,1 811,6 858,3 898,7 763,4<br />
Med 3 eller flere børn 125,2 694,4 739,6 817,6 875,1 901,4 949,4 767,6<br />
Par i alt 595,0 682,4 777,1 849,0 874,7 882,6 903,4 802,8<br />
Med 1 barn 213,0 624,0 686,7 736,9 772,3 811,8 888,1 750,3<br />
Med 2 børn 273,0 716,6 802,1 869,4 909,3 948,9 985,8 836,4<br />
Med 3 eller flere børn 109,1 731,4 797,1 885,2 937,6 963,1 1 006,7 821,5<br />
Enlige i alt 171,1 269,1 328,0 374,6 401,9 412,1 463,7 377,3<br />
Med 1 barn 100,4 239,2 299,2 344,0 368,9 380,2 451,7 361,8<br />
Med 2 eller flere børn 70,7 304,9 352,9 400,3 442,5 489,6 573,8 399,2<br />
Disponibel indkomst<br />
Familier i alt 766,1 432,7 463,2 487,5 499,9 503,5 523,8 477,6<br />
Med 1 barn 313,4 384,7 369,3 374,2 403,0 439,0 509,6 422,6<br />
Med 2 børn 327,6 461,6 491,3 514,3 543,6 579,3 609,4 512,5<br />
Med 3 eller flere børn 125,2 478,2 504,3 555,2 599,4 619,2 658,9 524,3<br />
Par i alt 595,0 460,5 519,5 562,7 582,6 591,0 607,7 537,0<br />
Med 1 barn 213,0 419,1 458,4 488,8 513,6 541,7 596,9 502,1<br />
Med 2 børn 273,0 482,7 534,0 572,6 603,0 635,9 665,3 556,8<br />
Med 3 eller flere børn 109,1 499,7 537,4 594,7 637,4 657,1 697,3 555,7<br />
Enlige i alt 171,1 204,6 244,0 271,2 285,9 291,4 319,3 271,2<br />
Med 1 barn 100,4 176,4 216,1 241,8 257,0 267,2 310,3 254,1<br />
Med 2 eller flere børn 70,7 238,3 268,1 295,9 321,4 350,1 401,5 295,5<br />
Anm.: På www.statistikbanken.dk/indkf1 fremgår det, hvordan indkomsten er beregnet. Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
Tabel 210 Personer fordelt efter familiens velfærd. 2010<br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
0-15 år 16-19 år 20-24 år 25-29 år 30-39 år 40-49 år 50-59 år 60-69 år 69 + år I alt<br />
Hvor let er det for familien at få pengene til at slå til?<br />
pct.<br />
I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100<br />
Meget let 15 17 18 18 17 20 30 28 28 22<br />
Let 24 26 22 24 27 27 30 30 35 28<br />
Nogenlunde let 32 33 29 30 32 30 24 25 22 28<br />
Lidt svært 16 15 20 17 15 13 10 11 11 14<br />
Svært eller meget svært 13 9 11 11 10 10 6 5 3 9<br />
Synes familien, at boligudgiften er en byrde?<br />
I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100<br />
Ikke noget problem 58 67 59 62 59 68 80 83 85 69<br />
Noget af en byrde 32 26 31 26 31 24 16 14 12 23<br />
En tung byrde 11 8 11 12 10 9 4 3 3 7<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/ifv1 og ifv5<br />
208 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 211 Indkomst, forbrug, skat mv. fordelt efter samlet indkomst. 2009<br />
Husstandens samlede indkomst<br />
Alle<br />
Under<br />
150 000 kr.<br />
150 000-<br />
299 999 kr.<br />
300 000-<br />
499 999 kr.<br />
500 000-<br />
799 999 kr.<br />
800 000 kr.<br />
+<br />
kr. pr. husstand<br />
A. Erhvervsindkomst (B+C) 8 290 45 370 211 379 465 767 902 916 372 962<br />
B. Løn mv. 30 123 45 775 205 123 449 250 859 565 358 980<br />
C. Virksomhedsoverskud mv. -21 833 - 405 6 256 16 518 43 351 13 982<br />
D. Formueindkomster 2 291 14 565 29 673 44 707 85 792 40 674<br />
E. Overførsler fra private 4 909 24 922 54 176 53 888 51 786 43 311<br />
F. Overførsler fra det offentlige 61 051 130 236 91 832 69 153 38 462 83 251<br />
G. Andre indkomster og afstemning 1 513 1 484 3 971 3 727 5 014 3 385<br />
H. Bruttoindkomst (A+D+E+F+G) 78 054 216 576 391 031 637 242 1 083 970 543 581<br />
I. Kapitaloverførsler til husstanden 742 1 374 3 715 7 537 50 055 14 736<br />
J. Samlet indkomst (H+I) 78 796 217 951 394 745 644 779 1 134 025 558 317<br />
K. Indkomstskatter mv. 21 227 51 499 107 148 186 777 362 391 164 856<br />
L. Private renteudgifter mv. 5 064 9 423 21 254 42 280 79 545 35 412<br />
M. Disponibel indkomst (J-K-L) 52 506 157 029 266 343 415 721 692 089 358 050<br />
N. Udbetalinger fra kapitalpensioner 361 3 242 15 632 15 057 4 914 8 909<br />
O. Skat af udbetalinger fra kapitalpensioner 145 1 294 6 259 6 648 2 194 3 745<br />
P. Beløb til rådighed (M+N-O) 52 723 158 977 275 716 424 130 694 808 363 214<br />
Q. Bøder 88 129 239 255 338 229<br />
R. Gaver, velgørenhed 3 360 3 923 3 586 3 984 6 434 4 422<br />
S. Kontingent til foreninger 769 982 2 065 3 813 5 765 2 945<br />
T. Nettoopsparing (U+V+X+Y) -82 619 -16 751 32 273 81 676 211 558 66 130<br />
U. Pensions- og ATP-bidrag 2 962 5 175 22 858 55 147 121 907 47 243<br />
V. Indbetaling til privat livsforsikring mv. 1 099 178 957 2 384 4 131 1 800<br />
X. Værdi af til- og ombygning mv. af bolig 3 063 1 537 5 422 16 786 31 162 12 689<br />
Y. Opsparing i øvrigt inkl. residual -89 743 -23 641 3 036 7 359 54 358 4 399<br />
Z. Forbrug (P-Q-R-S-T) 131 125 170 694 237 553 334 403 470 714 289 487<br />
Fødevarer 15 056 18 258 24 547 36 649 48 442 30 530<br />
Drikkevarer og tobak 5 157 7 807 10 182 12 682 15 483 11 066<br />
Beklædning og fodtøj mv. 6 979 7 650 10 345 16 791 27 039 14 733<br />
Boligbenyttelse 32 542 54 321 61 721 72 101 96 720 68 721<br />
Elektricitet, opvarmning 11 266 15 239 18 241 22 885 28 093 20 377<br />
Boligudstyr, husholdningstjenester o.l. 4 032 7 126 12 208 19 767 29 064 15 985<br />
Medicin og lægeudgifter 3 016 6 107 6 708 8 005 10 740 7 585<br />
Køb af transportmidler 1 772 2 106 8 191 17 114 23 725 11 750<br />
Anden transport og kommunikation 14 452 14 719 26 388 39 573 58 414 32 969<br />
Fritidsudstyr, underholdning og rejser 17 068 16 867 28 441 38 300 53 933 32 849<br />
Andre varer og tjenester 19 787 20 493 30 580 50 536 79 060 42 921<br />
Indirekte tilskud fra det offentlige i alt 71 688 54 536 50 761 66 178 94 831 66 404<br />
Børnepasning 1 545 4 511 10 796 18 147 28 541 14 369<br />
Uddannelse 47 996 16 524 23 554 39 400 57 523 34 179<br />
Sundhed 22 146 33 501 16 411 8 631 8 768 17 856<br />
Produktions- og importskatter i alt 25 921 34 235 51 882 77 114 107 088 64 122<br />
Moms 16 765 21 033 30 479 46 195 64 524 38 556<br />
Punktafgifter 6 947 9 643 16 495 24 446 31 326 19 330<br />
Stempelafgifter 230 28 126 122 811 267<br />
Ejendomsskatter 1 978 3 531 4 782 6 351 10 427 5 969<br />
Personer pr. husstand 1,1 1,3 1,8 2,5 3,2 2,1<br />
heraf voksne 1,1 1,2 1,5 1,9 2,1 1,6<br />
Husstande i undersøgelsen 102 508 603 605 666 2 484<br />
Husstande i Danmark – tusinde 129 693 635 526 619 2 602<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fu5 og fu6<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 209
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 212 Indkomst, forbrug, skat mv. fordelt efter socioøkonomisk status. 2009<br />
Hovedindkomstmodtagerens socioøkonomiske status<br />
Alle<br />
Selvstændige<br />
Lønmodtagere<br />
på<br />
højesteniveau<br />
Lønmodtagere<br />
på<br />
mellemniveau<br />
Lønmodtagere<br />
på<br />
grundniveau<br />
Arbejdsløse<br />
Uddannelsessøgende<br />
Pensionister<br />
og<br />
efterlønsmodtagere<br />
Ude af<br />
erhverv<br />
i øvrigt<br />
kr. pr. husstand<br />
A. Erhvervsindkomst (B+C) 590 130 826 241 615 446 485 706 241 739 43 527 13 353 75 318 372 962<br />
B. Løn mv. 202 190 817 497 608 606 483 930 231 724 41 388 11 894 70 937 358 980<br />
C. Virksomhedsoverskud mv. 387 941 8 745 6 840 1 775 10 014 2 140 1 460 4 381 13 982<br />
D. Formueindkomster 52 221 52 122 39 209 37 366 24 175 4 657 46 833 15 756 40 674<br />
E. Overførsler fra private 54 288 26 583 21 847 16 149 14 177 15 287 89 093 59 241 43 311<br />
F. Overførsler fra det offentlige 44 888 30 417 31 881 45 151 130 160 61 988 160 300 151 461 83 251<br />
G. Andre indkomster og afstemning 7 422 4 593 5 283 3 369 838 1 779 1 436 5 993 3 385<br />
H. Bruttoindkomst (A+D+E+F+G) 748 949 939 957 713 667 587 741 411 088 127 239 311 016 307 769 543 581<br />
I. Kapitaloverførsler til husstanden 22 872 27 168 19 326 11 170 5 536 514 14 190 3 305 14 736<br />
J. Samlet indkomst (H+I) 771 820 967 125 732 993 598 911 416 624 127 752 325 206 311 074 558 317<br />
K. Indkomstskatter mv. 227 694 305 800 221 104 176 890 112 643 22 272 91 247 68 312 164 856<br />
L. Private renteudgifter mv. 56 586 64 032 52 041 39 722 28 937 4 853 14 606 19 548 35 412<br />
M. Disponibel indkomst (J-K-L) 487 541 597 294 459 848 382 299 275 044 100 627 219 353 223 215 358 050<br />
N. Udbetalinger fra kapitalpensioner 6 880 1 463 2 232 5 824 236 10 19 438 9 489 8 909<br />
O. Skat af udbet. fra kapitalpensioner 3 319 728 909 2 778 141 5 7 756 3 833 3 745<br />
P. Beløb til rådighed (M+N-O) 491 102 598 028 461 171 385 344 275 138 100 632 231 035 228 871 363 214<br />
Q. Bøder 289 313 277 303 655 122 76 215 229<br />
R. Gaver, velgørenhed 2 373 4 345 4 004 2 938 1 829 689 7 386 1 511 4 422<br />
S. Kontingent til foreninger 4 330 5 212 4 242 3 420 2 192 732 1 354 767 2 945<br />
T. Nettoopsparing (U+V+X+Y) 90 341 173 402 95 018 81 251 37 490 -40 141 7 593 10 338 66 130<br />
U. Pensions- og ATP-bidrag 79 315 118 031 75 675 53 964 33 314 2 106 5 106 9 364 47 243<br />
V. Indbetaling til privat livsforsikring 3 993 2 950 3 286 2 328 1 204 68 264 523 1 800<br />
X. Værdi af til- og ombygning af bolig 33 722 26 098 16 952 14 824 17 952 2 246 2 616 5 585 12 689<br />
Y. Opsparing i øvrigt inkl. residual -26 689 26 324 -894 10 135 -14 979 -44 560 -394 -5 134 4 399<br />
Z. Forbrug (P-Q-R-S-T) 393 770 414 757 357 631 297 432 232 973 139 230 214 627 216 039 289 487<br />
Fødevarer 39 604 42 656 36 508 31 953 22 975 13 896 22 760 25 450 30 530<br />
Drikkevarer og tobak 14 300 12 858 11 816 12 223 10 793 5 336 9 095 9 399 11 066<br />
Beklædning og fodtøj mv. 20 230 25 640 21 097 15 292 10 803 11 681 6 997 12 626 14 733<br />
Boligbenyttelse 93 218 86 861 77 077 63 538 55 952 33 077 66 682 53 696 68 721<br />
Elektricitet, opvarmning 19 507 23 549 22 425 20 633 19 917 8 600 19 339 17 157 20 377<br />
Boligudstyr, husholdningstjenester o.l. 22 385 23 378 21 822 16 601 12 491 5 014 10 800 11 386 15 985<br />
Medicin og lægeudgifter 11 036 10 002 6 868 6 525 3 141 1 866 8 581 6 101 7 585<br />
Køb af transportmidler 24 319 21 978 19 151 12 418 9 073 826 4 537 4 413 11 750<br />
Anden transport og kommunikation 38 433 53 779 41 343 37 279 36 241 15 693 17 763 24 518 32 969<br />
Fritidsudstyr, underholdning og rejser 46 143 44 583 41 367 35 473 19 660 17 596 23 460 23 177 32 849<br />
Andre varer og tjenester 64 596 69 474 58 157 45 497 31 926 25 646 24 612 28 116 42 921<br />
Indirekte tilskud fra det offentlige i alt 65 632 85 088 79 374 65 908 47 870 103 671 46 595 94 451 66 404<br />
Indirekte tilskud vedrørende børnepasning 12 071 26 566 26 044 14 961 8 394 5 689 499 35 913 14 369<br />
Indirekte tilskud vedrørende uddannelse 41 806 52 444 45 946 44 398 33 868 96 018 3 237 44 516 34 179<br />
Indirekte tilskud vedrørende sundhed 11 755 6 077 7 384 6 549 5 608 1 964 42 858 14 021 17 856<br />
Produktions- og importskatter i alt 89 595 91 960 78 824 68 276 56 201 25 227 45 669 44 001 64 122<br />
Moms 55 668 56 527 47 810 40 952 33 763 18 334 26 024 28 974 38 556<br />
Punktafgifter 25 612 26 158 23 778 22 007 17 344 4 751 13 549 11 075 19 330<br />
Stempelafgifter 323 380 442 266 1 125 211 1 267<br />
Ejendomsskatter 7 992 8 895 6 794 5 051 5 093 2 017 5 885 3 951 5 969<br />
Personer pr. husstand 2,3 2,7 2,5 2,4 1,9 1,2 1,4 2,2 2,1<br />
heraf voksne 1,8 1,8 1,7 1,8 1,6 1,1 1,4 1,4 1,6<br />
Husstande i undersøgelsen 83 407 353 818 26 53 682 62 2 484<br />
Husstande i Danmark - tusinde 71 331 331 864 35 51 774 146 2 602<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fu5 og fu6<br />
210 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 213<br />
Forbrug for udvalgte år<br />
Kr. pr. husstand<br />
Andel i pct.<br />
2003 2006 2009 2003 2006 2009<br />
Samlet indkomst 435 414 524 481 558 317 100,0 100,0 100,0<br />
Indkomstskatter mv. 138 579 159 969 164 856 31,8 30,5 29,5<br />
Private renteudgifter mv. 28 034 30 691 35 412 6,4 5,9 6,3<br />
Disponibel indkomst 268 801 333 822 358 050 61,7 63,6 64,1<br />
Forbrug i alt 238 555 296 538 289 487 100,0 100,0 100,0<br />
Fødevarer 26 428 29 475 30 530 11,1 9,9 10,5<br />
Ris, brød, pasta, kager, mel mv. 4 852 5 200 5 107 2,0 1,8 1,8<br />
Kød, fisk og pålæg 7 483 9 087 9 251 3,1 3,1 3,2<br />
Mælkeprodukter, æg, margarine mv. 4 819 4 962 5 273 2,0 1,7 1,8<br />
Frugt 1 991 2 443 2 826 0,8 0,8 1,0<br />
Grøntsager 3 048 3 426 3 677 1,3 1,2 1,3<br />
Sukker, syltetøj, chokolade, slik, is mv. 3 345 3 447 3 292 1,4 1,2 1,1<br />
Salt, krydderier, suppeterninger mv. 891 911 1 104 0,4 0,3 0,4<br />
Drikkevarer og tobak 11 176 10 549 11 066 4,7 3,6 3,8<br />
Drikkevarer uden alkohol 2 732 2 904 3 051 1,1 1,0 1,1<br />
Drikkevarer med alkohol 4 561 3 761 5 000 1,9 1,3 1,7<br />
Cigaretter og tobak 3 883 3 884 3 014 1,6 1,3 1,0<br />
Beklædning og fodtøj 11 595 15 042 14 733 4,9 5,1 5,1<br />
Beklædning mv. 9 433 11 753 12 171 4,0 4,0 4,2<br />
Fodtøj mv. 2 162 3 290 2 562 0,9 1,1 0,9<br />
Boligbenyttelse, opvarmning mv. 71 499 79 961 89 098 30,0 27,0 30,8<br />
Husleje mv. 42 885 47 604 53 630 18,0 16,1 18,5<br />
Reparation, vedligeholdelse af bolig 4 496 5 159 6 524 1,9 1,7 2,3<br />
Vandforsyning, renovation mv. 6 227 6 260 8 568 2,6 2,1 3,0<br />
Elektricitet, gas, fjernvarme mv. 17 891 20 937 20 377 7,5 7,1 7,0<br />
Boligudstyr, husholdningstjenester o.l. 14 836 16 687 15 985 6,2 5,6 5,5<br />
Boligudstyr, møbler, tekstiler mv. 6 533 7 701 6 558 2,7 2,6 2,3<br />
Hårde hvidevarer, køkkenudstyr mv. 3 761 3 964 4 432 1,6 1,3 1,5<br />
Værktøj, udstyr til hus og have 1 760 1 903 1 691 0,7 0,6 0,6<br />
Rengøringsudstyr og husholdningstjenester 2 783 3 119 3 304 1,2 1,1 1,1<br />
Medicin og lægeudgifter 6 305 8 084 7 585 2,6 2,7 2,6<br />
Medicin, vitaminer mv. 1 939 2 582 2 273 0,8 0,9 0,8<br />
Briller, hæfteplastre, termometre mv. 1 120 1 769 1 160 0,5 0,6 0,4<br />
Tandlæge, læge, fysioterapi, hospital mv. 3 246 3 733 4 153 1,4 1,3 1,4<br />
Køb af transportmidler 10 423 19 644 11 750 4,4 6,6 4,1<br />
Biler, motorcykler mv. 9 932 18 985 11 169 4,2 6,4 3,9<br />
Cykler 491 659 581 0,2 0,2 0,2<br />
Anden transport og kommunikation 27 014 34 871 32 969 11,3 11,8 11,4<br />
Brændstof og smøremidler 7 681 10 890 8 818 3,2 3,7 3,0<br />
Reparation, reservedele og andre udgifter 9 565 12 525 12 015 4,0 4,2 4,2<br />
Bus, tog, taxa, fly, færge mv. 4 180 5 153 5 413 1,8 1,7 1,9<br />
Porto, telefon, telefonabonnement mv. 5 588 6 304 6 722 2,3 2,1 2,3<br />
Fritidsudstyr, underholdning og rejser 26 539 39 165 32 849 11,1 13,2 11,3<br />
Tv, musikanlæg, cd, pc, fotoudstyr mv. 5 343 7 960 6 439 2,2 2,7 2,2<br />
Campingvogn, båd, musikinstrumenter mv. 1 294 6 242 907 0,5 2,1 0,3<br />
Sportsudstyr, legetøj, planter, kæledyr mv. 6 215 7 260 7 210 2,6 2,4 2,5<br />
Forlystelser, tv-licens mv. 7 170 8 161 9 150 3,0 2,8 3,2<br />
Aviser, bøger, papir mv. 3 221 4 043 3 413 1,4 1,4 1,2<br />
Pakkede rejser 3 294 5 500 5 730 1,4 1,9 2,0<br />
Andre varer og tjenester 32 740 43 060 42 921 13,7 14,5 14,8<br />
Uddannelser 911 1 435 1 519 0,4 0,5 0,5<br />
Restaurant, kantine, hotel, camping mv. 9 530 13 167 14 333 4,0 4,4 5,0<br />
Frisører, skønhedspleje mv. 5 314 6 628 6 646 2,2 2,2 2,3<br />
Smykker, tasker, barnevogne mv. 1 685 1 989 1 922 0,7 0,7 0,7<br />
Daginstitutioner 2 987 3 720 3 562 1,3 1,3 1,2<br />
Forsikringer og andre tjenesteydelser mv. 12 314 16 120 14 939 5,2 5,4 5,2<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fu5 og fu6<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 211
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 214 Indkomst, forbrug, skat mv. fordelt efter husstandstype. 2009<br />
Enlige<br />
under<br />
60 år<br />
uden<br />
børn<br />
Enlige<br />
60 år +<br />
uden<br />
børn<br />
Enlige<br />
med<br />
børn<br />
2 voksne,<br />
hovedperson<br />
u. 60 år<br />
uden børn<br />
2 voksne,<br />
hovedperson<br />
60 år +<br />
uden børn<br />
2 voksne<br />
med<br />
børn<br />
Husstande<br />
med<br />
mindst<br />
3 voksne<br />
Alle<br />
kr. pr. husstand<br />
A. Erhvervsindkomst (B+C) 242 718 34 874 258 741 561 380 154 717 740 363 817 803 372 962<br />
B. Løn mv. 234 992 32 524 252 614 545 737 141 139 705 768 812 160 358 980<br />
C. Virksomhedsoverskud mv. 7 726 2 350 6 127 15 643 13 577 34 595 5 643 13 982<br />
D. Formueindkomster 14 389 42 801 13 698 46 670 63 954 47 620 60 315 40 674<br />
E. Overførsler fra private 13 538 64 449 26 544 18 746 129 492 22 620 25 488 43 311<br />
F. Overførsler fra det offentlige 46 480 117 796 86 879 52 374 163 633 61 161 69 780 83 251<br />
G. Andre indkomster og afstemning 1 559 1 390 15 890 3 027 1 099 6 001 3 481 3 385<br />
H. Bruttoindkomst (A+D+E+F+G) 318 684 261 309 401 751 682 197 512 894 877 765 976 867 543 581<br />
I. Kapitaloverførsler til husstanden 3 463 9 603 2 826 19 709 27 875 15 307 36 863 14 736<br />
J. Samlet indkomst (H+I) 322 147 270 912 404 577 701 906 540 770 893 072 1 013 730 558 317<br />
K. Indkomstskatter mv. 94 335 71 572 96 266 208 911 166 717 269 626 306 135 164 856<br />
L. Private renteudgifter mv. 18 124 11 381 21 516 45 328 26 822 69 936 65 534 35 412<br />
M. Disponibel indkomst (J-K-L) 209 688 187 960 286 795 447 667 347 231 553 510 642 060 358 050<br />
N. Udbetalinger fra kapitalpensioner 100 8 535 335 5 550 41 507 1 037 4 983 8 909<br />
O. Skat af udbet. fra kapitalpensioner 60 3 414 201 3 107 16 562 607 2 083 3 745<br />
P. Beløb til rådighed (M+N-O) 209 729 193 081 286 930 450 110 372 176 553 940 644 961 363 214<br />
Q. Bøder 209 45 421 323 111 353 335 229<br />
R. Gaver, velgørenhed 1 858 8 375 884 4 568 8 389 1 918 3 233 4 422<br />
S. Kontingent til foreninger 1 679 1 208 2 613 3 750 2 597 4 834 5 814 2 945<br />
T. Nettoopsparing (U+V+X+Y) 26 733 6 221 19 209 112 219 56 241 113 747 186 465 66 130<br />
U. Pensions- og ATP-bidrag 27 133 5 954 34 103 71 903 27 646 91 398 96 938 47 243<br />
V. Indbetaling til privat livsforsikring 1 131 95 1 350 2 826 1 467 2 983 4 155 1 800<br />
X. Værdi af til- og ombygning af bolig 2 860 2 646 8 412 14 531 10 003 33 346 15 796 12 689<br />
Y. Opsparing i øvrigt inkl. residual -4 391 -2 474 -24 656 22 959 17 125 -13 980 69 576 4 399<br />
Z. Forbrug (P-Q-R-S-T) 179 250 177 233 263 804 329 250 304 838 433 088 449 112 289 487<br />
Fødevarer 16 051 17 129 30 965 31 787 32 577 49 986 52 646 30 530<br />
Drikkevarer og tobak 8 317 6 913 9 252 13 364 12 967 13 979 15 229 11 066<br />
Beklædning og fodtøj mv. 9 665 5 353 18 929 16 271 11 561 26 186 24 453 14 733<br />
Boligbenyttelse 46 817 61 549 66 552 70 757 79 099 85 058 89 845 68 721<br />
Elektricitet, opvarmning 12 527 17 489 21 262 21 809 23 435 26 238 27 206 20 377<br />
Boligudstyr, husholdningstjenester o.l. 8 544 7 135 10 359 20 139 19 239 25 654 24 470 15 985<br />
Medicin og lægeudgifter 4 380 7 333 4 830 8 525 12 260 7 195 10 200 7 585<br />
Køb af transportmidler 5 994 3 326 6 091 16 253 9 316 23 340 19 198 11 750<br />
Anden transport og kommunikation 20 498 12 720 27 853 42 843 30 225 51 823 64 945 32 969<br />
Fritidsudstyr, underholdning og rejser 20 971 17 612 25 881 39 358 37 009 47 296 54 929 32 849<br />
Andre varer og tjenester 25 485 20 675 41 830 48 144 37 150 76 334 65 992 42 921<br />
Indirekte tilskud fra det offentlige i alt 27 160 49 983 143 785 34 608 22 371 148 953 115 063 66 404<br />
Indirekte tilskud vedrørende børnepasning - - 57 871 - - 57 055 3 218 14 369<br />
Indirekte tilskud vedrørende uddannelse 19 549 947 78 672 27 383 1 697 79 636 101 834 34 179<br />
Indirekte tilskud vedrørende sundhed 7 611 49 037 7 242 7 225 20 675 12 262 10 012 17 856<br />
Produktions- og importskatter i alt 37 210 36 963 56 564 74 523 69 052 98 619 100 375 64 122<br />
Moms 22 537 20 742 36 529 44 681 39 496 61 555 59 773 38 556<br />
Punktafgifter 11 536 10 750 15 560 23 441 20 981 28 958 31 227 19 330<br />
Stempelafgifter 71 27 35 284 501 559 317 267<br />
Ejendomsskatter 3 065 5 444 4 440 6 117 8 074 7 547 9 058 5 969<br />
Personer pr. husstand 1,0 1,0 2,6 2,0 2,0 3,8 3,9 2,1<br />
heraf voksne 1,0 1,0 1,0 2,0 2,0 2,0 3,1 1,6<br />
Husstande i undersøgelsen 431 357 101 435 480 512 168 2 484<br />
Husstande i Danmark - tusinde 573 463 129 402 377 516 141 2 602<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fu5 og fu6<br />
212 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 215 Forbrug fordelt efter boligform. 2009<br />
Eget<br />
hus<br />
Egen<br />
ejerlejlighed<br />
Lejet<br />
hus<br />
Lejet<br />
lejlighed<br />
Andelsbolig<br />
Lejet<br />
værelse<br />
Alle<br />
kr. pr. husstand<br />
Samlet indkomst 750 395 667 780 385 706 340 837 423 671 140 800 558 317<br />
Indkomstskatter mv. 218 076 257 082 106 833 95 642 132 826 35 140 164 856<br />
Beløb til rådighed 481 598 354 592 272 161 238 565 280 485 103 120 363 214<br />
Nettoopsparing 109 999 12 200 30 893 29 597 33 633 -16 454 66 130<br />
Forbrug i alt 362 356 330 428 235 819 203 562 240 173 117 763 289 487<br />
A Fødevarer 37 950 30 861 26 469 21 599 27 021 12 028 30 530<br />
B Drikkevarer og tobak 12 674 11 574 10 125 9 570 9 215 5 491 11 066<br />
C Beklædning og fodtøj 17 872 13 836 11 135 10 682 16 772 5 765 14 733<br />
D Boligbenyttelse i alt 81 152 83 257 63 086 54 223 55 217 26 637 68 721<br />
Husleje 294 985 53 312 46 500 45 137 24 475 22 358<br />
Stempelafg. mv. vedr. lån med pant i andelsbolig - - - 13 108 - 13<br />
Fast leje af sommerhus og campingplads o.l. 156 306 229 107 651 - 199<br />
Beregnet husleje mv., ejerbolig 47 488 34 919 - - - - 24 213<br />
Ejendomsskat, ejerbolig 8 333 6 201 204 59 42 - 4 291<br />
Stempelafg. mv. vedr. lån med pant i ejerbolig 213 1 159 - - - - 160<br />
Værdi af fri bolig - - - - - - -<br />
Beregnet husleje mv., fritidsbolig 2 765 2 126 840 1 047 1 531 - 1 916<br />
Ejendomsskat, fritidsbolig 690 353 174 261 443 - 471<br />
Stempelafg. mv. vedr. lån med pant i fritidsbolig 13 - 8 - - - 7<br />
Materialer til vedligeholdelse af bolig 1 717 1 509 988 372 485 46 1 125<br />
Materialer til reparation af bolig 1 414 2 990 416 217 162 - 933<br />
Fliser mv. til have 260 12 12 37 353 - 167<br />
Reparation mv., håndværker, bolig 6 838 12 914 1 011 945 628 - 4 298<br />
Vandforsyning 2 188 1 848 1 667 1 297 1 515 603 1 785<br />
Renovation 2 608 2 344 2 345 1 960 2 009 983 2 304<br />
Vandafledningsafgift, kloak 3 012 2 327 1 553 1 142 1 539 468 2 145<br />
Diverse vedligeholdelse o.l. 2 551 4 061 269 107 174 - 1 482<br />
Fællesudgifter, kontingenter o.l. 611 9 204 57 159 438 62 851<br />
E Elektricitet, opvarmning 25 965 18 304 19 657 14 123 15 207 6 880 20 377<br />
F Boligudstyr, husholdningstjenester o.l. 21 101 22 311 11 414 9 302 12 866 5 738 15 985<br />
G Medicin og lægeudgifter 8 882 9 225 4 710 5 971 8 642 3 376 7 585<br />
H Køb af transportmidler 17 347 15 420 6 020 5 897 6 261 2 007 11 750<br />
I Anden transport og kommunikation 43 096 32 671 26 577 22 007 24 026 15 322 32 969<br />
J Fritidsudstyr, underholdning og rejser 40 989 35 994 26 077 23 739 27 455 13 783 32 849<br />
K Andre varer og tjenester 55 327 56 975 30 549 26 450 37 493 20 738 42 921<br />
Betalte boligrenter (renter af lån i bolig) 45 680 56 012 1 772 830 1 495 - 24 968<br />
Værdi af til- og ombygning mv. af bolig 22 698 4 545 1 553 2 059 11 268 - 12 689<br />
Samlet indkomst pr. person 293 123 368 939 196 789 209 103 253 695 125 714 265 865<br />
Forbrug i alt pr. person 141 545 182 557 120 316 124 885 143 816 105 146 137 851<br />
antal mv.<br />
Areal til beboelse, m 2 144 92 98 76 87 51 111<br />
Opførelsesår 1950 1945 1965 1950 1951 1957 1951<br />
Antal personer i husstanden 2,6 1,8 2,0 1,6 1,7 1,1 2,1<br />
heraf voksne 1,9 1,5 1,5 1,3 1,4 1,1 1,6<br />
Antal husstande i undersøgelsen 1 412 137 180 514 197 44 2 484<br />
Antal husstande i Danmark - tusinde 1 228 134 239 702 240 58 2 602<br />
Antal personer i Danmark - tusinde 3 138 242 470 1 144 402 65 5 461<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 213
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 216 Indkomst, forbrug, skat mv. fordelt efter regioner. 2009<br />
Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Alle<br />
kr. pr. husstand<br />
A. Erhvervsindkomst (B+C) 388 944 387 636 358 300 385 653 306 171 372 962<br />
B. Løn mv. 376 961 375 076 330 040 375 138 306 547 358 980<br />
C. Virksomhedsoverskud mv. 11 982 12 560 28 260 10 515 -376 13 982<br />
D. Formueindkomster 40 001 38 585 36 991 47 466 38 966 40 674<br />
E. Overførsler fra private 55 381 43 203 37 087 36 440 33 696 43 311<br />
F. Overførsler fra det offentlige 75 231 78 469 91 403 82 071 100 352 83 251<br />
G. Andre indkomster og afstemning 3 672 2 668 3 975 3 191 2 688 3 385<br />
H. Bruttoindkomst (A+D+E+F+G) 563 228 550 561 527 756 554 822 481 872 543 581<br />
I. Kapitaloverførsler til husstanden 20 690 11 689 11 224 8 088 22 128 14 736<br />
J. Samlet indkomst (H+I) 583 918 562 249 538 980 562 909 504 000 558 317<br />
K. Indkomstskatter mv. 183 218 162 939 154 976 161 528 138 373 164 856<br />
L. Private renteudgifter mv. 35 940 44 616 30 508 35 486 30 846 35 412<br />
M. Disponibel indkomst (J-K-L) 364 760 354 695 353 496 365 896 334 781 358 050<br />
N. Udbetalinger fra kapitalpensioner 8 536 5 500 7 342 10 552 14 692 8 909<br />
O. Skat af udbet. fra kapitalpensioner 3 538 2 249 3 010 4 276 6 925 3 745<br />
P. Beløb til rådighed (M+N-O) 369 758 357 946 357 828 372 171 342 548 363 214<br />
Q. Bøder 258 236 162 208 316 229<br />
R. Gaver, velgørenhed 5 815 3 610 4 302 4 328 1 699 4 422<br />
S. Kontingent til foreninger 3 067 3 137 2 744 3 017 2 564 2 945<br />
T. Nettoopsparing (U+V+X+Y) 56 534 55 538 75 675 79 526 62 339 66 130<br />
U. Pensions- og ATP-bidrag 50 214 45 520 44 790 49 587 40 603 47 243<br />
V. Indbetaling til privat livsforsikring 1 257 2 138 1 553 2 209 2 651 1 800<br />
X. Værdi af til- og ombygning af bolig 10 060 14 854 9 974 14 578 19 455 12 689<br />
Y. Opsparing i øvrigt inkl. residual -4 996 -6 974 19 357 13 152 -369 4 399<br />
Z. Forbrug (P-Q-R-S-T) 304 085 295 424 274 945 285 092 275 630 289 487<br />
Fødevarer 31 701 31 254 29 932 30 207 27 808 30 530<br />
Drikkevarer og tobak 12 428 12 025 10 236 9 878 9 753 11 066<br />
Beklædning og fodtøj mv. 17 153 12 670 14 220 13 388 14 095 14 733<br />
Boligbenyttelse 73 523 66 745 66 104 66 762 66 291 68 721<br />
Elektricitet, opvarmning 20 153 21 713 19 182 19 443 23 674 20 377<br />
Boligudstyr, husholdningstjenester o.l. 15 854 16 547 15 015 15 929 17 753 15 985<br />
Medicin og lægeudgifter 8 681 7 839 7 039 7 042 6 128 7 585<br />
Køb af transportmidler 10 176 15 396 10 622 13 769 9 523 11 750<br />
Anden transport og kommunikation 32 157 35 942 31 971 33 136 33 012 32 969<br />
Fritidsudstyr, underholdning og rejser 36 178 34 637 29 504 31 893 29 039 32 849<br />
Andre varer og tjenester 46 082 40 655 41 119 43 646 38 554 42 921<br />
Indirekte tilskud fra det offentlige i alt 68 809 58 020 65 180 73 290 58 700 66 404<br />
Indirekte tilskud vedrørende børnepasning 14 172 18 114 14 616 13 267 11 493 14 369<br />
Indirekte tilskud vedrørende uddannelse 36 038 26 865 33 949 37 275 32 660 34 179<br />
Indirekte tilskud vedrørende sundhed 18 599 13 041 16 615 22 748 14 547 17 856<br />
Produktions- og importskatter i alt 65 394 68 677 60 548 63 568 62 394 64 122<br />
Moms 39 259 40 020 36 750 38 057 39 150 38 556<br />
Punktafgifter 17 630 22 374 18 965 20 263 19 070 19 330<br />
Stempelafgifter 432 263 147 223 105 267<br />
Ejendomsskatter 8 073 6 021 4 686 5 025 4 069 5 969<br />
Personer pr. husstand 2,0 2,1 2,1 2,2 2,1 2,1<br />
heraf voksne 1,6 1,6 1,6 1,7 1,6 1,6<br />
Husstande i undersøgelsen 746 365 505 592 276 2 484<br />
Husstande i Danmark - tusinde 828 378 560 569 267 2 602<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/fu5 og fu6<br />
214 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 217<br />
Elektronik i hjemmet<br />
2010 2011<br />
Antal familier 2 497 2 440<br />
Tørretumbler 53 54<br />
Vaskemaskine 82 80<br />
Opvaskemaskine 69 67<br />
Mikrobølgeovn 76 75<br />
Videokamera 32 28<br />
Digital videokamera 26 22<br />
Digital kamera 77 79<br />
CD-afspiller 84 84<br />
DVD-afspiller uden harddisk . . . 78<br />
Tv-harddiskoptager 32 26<br />
Tv-harddiskoptager der kan vise tidsforskudt udsendelse . . . 20<br />
BluRay-afspiller 10 16<br />
Tv . . . 98<br />
Digitalt TV 60 74<br />
3D-tv . . . 4<br />
PC . . . 91<br />
Stationær computer 53 53<br />
Bærbar computer 72 78<br />
Tablet pc, mini computer . . . 9<br />
Mobiltelefon 97 97<br />
Smartphone . . . 33<br />
Fastnettelefonabonnement 64 58<br />
MP3-afspiller o.l. 50 48<br />
DAB radio 33 32<br />
GPS navigation 46 52<br />
GPS-ur 8 10<br />
Spillekonsol 35 40<br />
E-boglæser 2 2<br />
Interviewede personer 930 993<br />
Anm.: Resultaterne er behæftet med en usikkerhed på op til +/- 3 procentpoint. Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
tusinde<br />
pct.<br />
antal<br />
www.statistikbanken.dk/varforbr<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 215
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 218<br />
Prisindeks for indenlandsk vareforsyning efter varernes anvendelse<br />
Vægtfordeling<br />
2010<br />
gns.<br />
2011<br />
gns.<br />
pct. 2005 =100<br />
Prisindeks for indenlandsk vareforsyning i alt 100,00 113,5 121,2<br />
Produktionsmidler 62,84 117,3 128,0<br />
Råvarer til landbrug 3,08 140,6 155,2<br />
Råvarer til øvrige erhverv 42,33 117,1 128,2<br />
Brændstoffer og smøreolier 4,46 154,5 192,9<br />
Maskiner og værktøj; varetransportmidler 12,98 98,9 97,7<br />
Forbrugsvarer 37,16 106,8 109,6<br />
Animalske fødevarer ekskl. fisk 6,56 110,3 117,0<br />
Fisk og fiskeprodukter 1,94 114,7 120,7<br />
Vegetabilske fødevarer 2,81 117,9 120,9<br />
Nydelsesmidler 2,81 117,0 121,4<br />
Andre forbrugsvarer 23,04 101,7 102,9<br />
Fordelt efter oprindelse:<br />
Danske varer 36,77 120,8 131,2<br />
Danske produktionsmidler 25,35 123,9 136,9<br />
Danske forbrugsvarer 11,43 113,7 118,5<br />
Importvarer 63,23 108,4 114,7<br />
Importerede produktionsmidler 37,49 112,5 121,8<br />
Importerede forbrugsvarer 25,74 102,2 104,2<br />
Importerede uforarbejdede råvarer i alt<br />
= Råvareprisindeks i alt 9,27 136,5 164,7<br />
Råvarer til landbrug 0,61 132,6 135,1<br />
Råvarer til øvrige erhverv 6,17 120,8 140,0<br />
Brændstoffer og smøreolier 2,49 177,0 233,7<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/pris10 og pris11<br />
216 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 219<br />
Indenlandsk forsyning af nogle vigtige næringsmidler<br />
Forsyning i alt<br />
2008 2009 2010<br />
tusinde tons<br />
Mælk og fløde<br />
Sødmælk og letmælk 1 221 208 210<br />
Skummetmælk og kærnemælk 297 302 314<br />
Ymer og yoghurt 106 107 102<br />
Andre konsummælkprodukter 2 62 58 58<br />
Fløde (inkl. creme fraiche) 48 52 56<br />
Fedtstoffer<br />
Smør 3 10 10 11<br />
Margarine 44 42 42<br />
Ost . . . . . .<br />
Æg . . 82 88<br />
Kød<br />
Oksekød og kalvekød 4 145 137 154<br />
Svinekød 4 203 198 193<br />
Fjerkrækød 125 115 . .<br />
Hestekød 0 0 0<br />
Fårekød og lammekød 8 8 7<br />
Vildtkød 4 4 4<br />
Mel og gryn mv.<br />
Hvedemel 329 300 318<br />
Durumhvede fx pastaprodukter 20 34 . .<br />
Rugmel 85 78 76<br />
Havregryn 34 34 34<br />
Risengryn og rismel 40 35 . .<br />
Andet mel og gryn mv. 70 68 . .<br />
Sukker . . . . . .<br />
Kartofler 302 304 222<br />
Økologiske produkter 5<br />
Mælk og fløde 182 172 182<br />
Æg 8 8 8<br />
Anm.: Tallene angiver, hvor meget der er til rådighed til befolkningens forbrug af de nævnte varer.<br />
1 Ekskl. naturmælk hos producenter til konsum. 2 Omfatter forskellige syrnede produkter samt<br />
kakaomælk og kakaoskummetmælk. 3 Hertil kommer blandingsprodukter, der siden 1996 har udgjort<br />
ca. 27 mio. kg årligt. 4 Tallene er eksklusive forbruget af spiselige biprodukter. 5 Andel af samlet<br />
forsyning.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/fvf1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 217
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 220<br />
Forbrug af drikke- og tobaksvarer<br />
2008 2009 2010<br />
mio. liter<br />
Forbrug af øl 505 476 453<br />
Afgiftsbelagt salg af pilsnerækvivalenter 440 406 383<br />
Skønnet grænsehandel (netto) 65 70 70<br />
Forbrug af vin 186 189 192<br />
Afgiftsbelagt salg 174 175 178<br />
Skønnet grænsehandel (netto) 12 14 14<br />
Forbrug af spiritus 25 20 19<br />
Afgiftsbelagt salg 23 18 17<br />
Skønnet grænsehandel (netto) 2 2 2<br />
Forbrug af alkoholsodavand 8 8 7<br />
Afgiftsbelagt salg 0 0 0<br />
Skønnet grænsehandel (netto) 0 0 0<br />
gns. antal liter<br />
Forbrug af ren alkohol pr. indbygger 9,6 9,2 9,5<br />
Forbrug af ren alkohol pr. indbygger over 14 år 11,6 11,1 11,3<br />
mio. stk.<br />
Forbrug af cigaretter, cigarillos mv. 8 160 8 089 7 919<br />
Afgiftsbelagt salg 7 985 7 939 7 769<br />
Skønnet grænsehandel (netto) 175 150 150<br />
Gns. forbrug af cigaretter, cigarillos mv.<br />
Pr. indbygger 1 480 1 466 1 428<br />
Pr. indbygger over 14 år 1 783 1 763 1 708<br />
Forbrug af røgtobak 1 099 1 029 965<br />
Afgiftsbelagt salg 849 779 715<br />
Skønnet grænsehandel (netto) 250 250 250<br />
stk.<br />
tons<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/alko2 og alko4<br />
218 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 221<br />
Gennemsnitspriser på fødevarer<br />
1980 1990 2000 2010 2011<br />
Mængde<br />
kr. i løbende priser<br />
Rugbrød, groft 1 kg 4,56 7,46 13,63 16,94 18,54<br />
Franskbrød, alm. 300 g 3,23 5,81 7,38 8,56 9,13<br />
Rundstykker 1 stk 1,10 2,12 2,99 4,45 4,88<br />
Wienerbrød, alm. 1 stk 2,05 4,43 6,51 9,69 10,99<br />
Tørkage, alm. 1 stk 2,78 6,10 8,83 11,96 13,38<br />
Oksesmåkød 1 kg 43,44 77,73 98,71 123,18 122,08<br />
Hamburgerryg 1 kg 40,72 70,31 57,30 60,94 59,75<br />
Bayerske pølser 1 kg 31,17 53,46 47,89 58,92 59,13<br />
Leverpostej 1 kg 22,34 31,18 30,33 43,27 43,05<br />
Medisterpølse 1 kg 23,70 35,73 38,27 47,88 47,05<br />
Torsk, middelstore 1 kg 15,30 38,97 60,80 110,31 113,23<br />
Rødspætter, middelstore 1 kg 24,21 57,42 88,76 116,37 122,56<br />
Sødmælk 1/1 l 3,49 6,39 6,19 7,40 7,93<br />
Piskefløde 1/2 l 9,71 12,84 12,84 12,51 14,38<br />
Ost, 45% 1 kg 39,15 65,27 62,93 78,82 84,87<br />
Æg, str. L 10 stk 9,71 14,12 18,32 22,35 21,38<br />
Smør, saltet 1 kg 23,85 41,20 45,40 59,68 68,08<br />
Spiseæbler 1 kg 7,58 12,06 13,13 15,45 16,38<br />
Vindruer 1 kg 23,55 33,67 28,82 32,97 33,91<br />
Appelsiner 1 kg 7,96 11,27 11,43 12,95 12,19<br />
Bananer 1 kg 9,02 13,46 14,53 15,48 14,77<br />
Gulerødder 1 kg 7,28 8,34 8,58 7,15 6,65<br />
Løg 1 kg 8,07 8,49 8,35 7,75 7,76<br />
Tomater 1 kg 20,27 25,33 25,29 27,50 24,97<br />
Agurker 1 kg 13,98 18,75 21,27 21,46 19,88<br />
Hvidkål 1 kg 2,88 4,75 5,14 6,63 8,82<br />
Blomkål 1 kg 10,19 12,91 12,51 15,16 15,56<br />
Kartofler, danske 1 kg 2,82 4,49 7,11 8,47 8,59<br />
Kaffe 1 kg 60,97 51,87 61,25 67,30 81,81<br />
Nye tal offentliggøres hver måned<br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
Tabel 222<br />
Nettoprisindeks<br />
Jan. Feb. Marts April Maj Juni Juli Aug. Sept. Okt. Nov. Dec. Års<br />
gns. Stigning<br />
i pct.<br />
2000=100<br />
2000 98,1 98,9 99,5 99,7 100,1 100,4 100,0 99,8 100,6 100,8 101,0 100,9 100,0 3,1<br />
2001 100,4 101,4 102,0 102,5 102,9 102,9 102,4 102,3 102,8 103,0 102,8 103,0 102,4 2,4<br />
2002 103,1 104,1 104,7 105,1 105,2 105,1 104,8 104,8 105,5 105,7 105,6 105,6 104,9 2,5<br />
2003 105,8 107,0 107,8 107,8 107,6 107,5 106,9 106,9 107,5 107,6 107,8 107,6 107,3 2,3<br />
2004 107,4 108,3 108,9 109,0 109,4 109,1 108,7 108,4 109,0 109,4 109,1 108,9 108,8 1,4<br />
2005 108,7 109,9 110,6 111,2 111,1 111,2 111,0 111,0 111,9 111,8 111,5 111,6 111,0 2,0<br />
2006 111,3 112,4 112,8 113,4 113,5 113,7 113,5 113,5 113,8 113,6 113,6 113,6 113,2 2,0<br />
2007 113,3 114,7 115,1 115,4 115,6 115,5 115,1 114,9 115,6 116,0 116,8 116,7 115,4 1,9<br />
2008 117,1 118,6 119,1 119,5 120,1 120,4 120,2 120,3 120,7 120,5 120,2 119,8 119,7 3,7<br />
2009 119,5 121,7 122,1 122,1 122,5 122,8 122,3 122,6 122,6 122,7 122,7 122,4 122,2 2,1<br />
2010 122,3 123,8 124,6 124,7 124,7 124,6 124,5 124,8 125,3 125,2 125,2 125,4 124,6 2,0<br />
2011 125,2 126,9 127,7 128,3 128,4 128,1 128,1 128,0 128,4 128,3 128,1 128,1 127,8 2,6<br />
Nye tal offentliggøres hver måned<br />
www.statistikbanken.dk/pris7<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 219
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 223<br />
Forbrugerprisindeks, årsgennemsnit<br />
År Indeks Årlig<br />
År Indeks Årlig<br />
pct. pct.<br />
stigning i<br />
stigning i<br />
År Indeks Årlig<br />
stigning i<br />
pct.<br />
År Indeks Årlig<br />
stigning i<br />
pct.<br />
1900=100<br />
1901 100 -0,2 1931 178 -5,7 1961 555 4,5 1991 4 353 2,4<br />
1902 101 1,3 1932 177 -0,7 1962 591 6,6 1992 4 445 2,1<br />
1903 101 -0,2 1933 181 2,7 1963 622 5,2 1993 4 500 1,3<br />
1904 102 1,3 1934 188 3,9 1964 645 3,6 1994 4 590 2,0<br />
1905 102 -0,5 1935 196 3,8 1965 686 6,4 1995 4 686 2,1<br />
1906 103 0,7 1936 198 1,2 1966 733 6,8 1996 4 785 2,1<br />
1907 106 3,5 1937 205 3,6 1967 787 7,4 1997 4 890 2,2<br />
1908 107 0,9 1938 207 1,2 1968 850 8,0 1998 4 980 1,8<br />
1909 108 0,7 1939 213 2,9 1969 880 3,5 1999 5 104 2,5<br />
1910 109 0,7 1940 266 24,4 1970 937 6,5 2000 5 253 2,9<br />
1911 109 0,2 1941 305 14,7 1971 992 5,9 2001 5 377 2,4<br />
1912 113 3,8 1942 315 3,5 1972 1 058 6,6 2002 5 507 2,4<br />
1913 116 2,6 1943 318 0,8 1973 1 156 9,3 2003 5 622 2,1<br />
1914 119 2,3 1944 325 2,2 1974 1 333 15,3 2004 5 687 1,2<br />
1915 140 18,0 1945 328 1,1 1975 1 461 9,6 2005 5 790 1,8<br />
1916 165 17,8 1946 326 -0,7 1976 1 592 9,0 2006 5 900 1,9<br />
1917 191 15,8 1947 335 2,9 1977 1 769 11,1 2007 6 001 1,7<br />
1918 223 16,8 1948 344 2,5 1978 1 946 10,0 2008 6 205 3,4<br />
1919 264 18,6 1949 352 2,4 1979 2 133 9,6 2009 6 287 1,3<br />
1920 315 19,3 1950 384 9,1 1980 2 396 12,3 2010 6 432 2,3<br />
1921 268 -15,0 1951 429 11,7 1981 2 677 11,7 2011 6 609 2,8<br />
1922 228 -15,0 1952 439 2,2 1982 2 948 10,1<br />
1923 237 4,2 1953 436 -0,5 1983 3 152 6,9<br />
1924 251 6,0 1954 444 1,9 1984 3 350 6,3<br />
1925 244 -2,8 1955 474 6,7 1985 3 507 4,7<br />
1926 207 -15,0 1956 498 5,0 1986 3 636 3,7<br />
1927 200 -3,4 1957 504 1,2 1987 3 782 4,0<br />
1928 199 -0,6 1958 509 0,9 1988 3 953 4,5<br />
1929 198 -0,6 1959 519 2,1 1989 4 142 4,8<br />
1930 188 -4,8 1960 531 2,3 1990 4 251 2,6<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/pris8 og pris9<br />
Tabel 224<br />
Forbrugerprisindeks<br />
Jan. Feb. Marts April Maj Juni Juli Aug. Sept. Okt. Nov. Dec. Års<br />
gns. Stigning pct.<br />
i<br />
2000=100<br />
2000 98,3 98,9 99,6 99,7 100,1 100,4 100,0 99,9 100,6 100,8 100,9 100,8 100,0 2,9<br />
2001 100,6 101,3 101,9 102,4 102,8 102,7 102,4 102,4 102,9 103,0 102,8 103,0 102,4 2,3<br />
2002 103,1 103,8 104,5 104,9 105,0 105,0 104,7 104,8 105,4 105,6 105,6 105,6 104,8 2,4<br />
2003 105,8 106,8 107,5 107,5 107,3 107,3 106,7 106,6 107,4 107,1 107,2 107,1 107,0 2,1<br />
2004 107,0 107,8 108,3 108,4 108,7 108,5 108,1 107,9 108,6 108,9 108,6 108,4 108,3 1,2<br />
2005 108,1 109,2 109,8 110,4 110,3 110,4 110,3 110,3 111,2 111,1 110,8 110,8 110,2 1,8<br />
2006 110,4 111,5 111,9 112,4 112,5 112,8 112,5 112,5 112,9 112,8 112,7 112,8 112,3 1,9<br />
2007 112,4 113,6 114,1 114,3 114,5 114,4 113,9 113,7 114,3 114,7 115,5 115,4 114,2 1,7<br />
2008 115,7 117,1 117,6 118,0 118,4 118,8 118,4 118,6 119,1 118,9 118,6 118,2 118,1 3,4<br />
2009 117,8 119,3 119,7 119,6 119,9 120,2 119,6 119,9 120,1 120,1 120,1 119,9 119,7 1,3<br />
2010 120,2 121,6 122,3 122,5 122,5 122,3 122,3 122,7 123,2 123,1 123,2 123,3 122,4 2,3<br />
2011 123,4 124,9 125,6 126,1 126,3 126,0 125,9 125,9 126,3 126,5 126,4 126,4 125,8 2,8<br />
Nye tal offentliggøres hver måned<br />
www.statistikbanken.dk/pris12<br />
220 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 225<br />
Forbrugerprisindeks for hovedgrupper<br />
Vægte pr.<br />
jan. 2009<br />
2010<br />
gns.<br />
2011<br />
gns.<br />
2000 =100<br />
Forbrugerprisindeks i alt 100,00 122,4 125,8<br />
Fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer 11,53 124,2 129,1<br />
Fødevarer 10,20 123,4 127,2<br />
Ikke-alkoholiske drikkevarer 1,33 130,4 144,2<br />
Alkoholiske drikkevarer og tobak 3,68 115,9 120,5<br />
Alkoholiske drikkevarer 1,79 104,6 104,8<br />
Tobak 1,89 127,3 136,4<br />
Beklædning og fodtøj 4,98 98,0 99,2<br />
Beklædning 4,11 93,8 94,3<br />
Fodtøj 0,87 119,8 125,0<br />
Bolig 27,86 132,5 137,6<br />
Husleje 19,91 128,7 132,7<br />
Vedligeholdelse og reparation af boligen 0,83 125,6 126,9<br />
Vandforsyning og andre tjenester ifm. boligen 1,80 163,0 165,5<br />
Brændsel, el, gas og varme 6,32 136,8 146,7<br />
Boligudstyr og husholdningstjenester 6,07 116,8 118,3<br />
Møbler og boligudstyr, tæpper mv. 2,31 109,8 111,2<br />
Boligtekstiler 0,52 110,4 115,3<br />
Husholdningsapparater og reparation heraf 0,87 108,3 108,2<br />
Glas, service og husholdningsredskaber 0,80 125,0 127,0<br />
Værktøj og udstyr til hus og have 0,57 112,9 113,5<br />
Varer og tjenester til almindelig husførelse 0,89 140,0 142,2<br />
Sundhed 2,75 115,2 118,5<br />
Medicinske produkter og udstyr 1,26 98,1 103,5<br />
Ambulant behandling 1,07 136,0 136,8<br />
Hospitalsbehandling 0,42 125,7 126,1<br />
Transport 14,15 125,3 129,1<br />
Anskaffelse af køretøj 6,64 110,0 108,8<br />
Drift af personlige transportmidler 6,32 135,8 145,3<br />
Transporttjenester 1,19 134,2 136,6<br />
Kommunikation 2,13 82,7 84,6<br />
Fritid og kultur 11,46 104,4 103,9<br />
Audiovisuelt og fotografisk udstyr og<br />
databehandlingsudstyr 2,74 50,0 47,1<br />
Andre større forbrugsgoder ifm. fritid og kultur 0,64 112,9 115,6<br />
Andet tilbehør til fritid, haver og kæledyr 2,36 104,2 103,7<br />
Tjenester ifm. fritid, kultur og sport 2,92 138,6 143,3<br />
Aviser, bøger og papirvarer 1,60 135,3 135,8<br />
Charterrejser 1,20 142,7 141,0<br />
Uddannelse 0,73 173,6 181,7<br />
Restauranter og hoteller 5,00 129,4 132,7<br />
Restauranter, cafeer, kantiner mv. 4,73 129,9 133,3<br />
Overnatning, hoteller, camping og vandrerhjem 0,28 123,0 124,4<br />
Andre varer og tjenester 9,66 134,5 137,9<br />
Personlig pleje 2,20 126,2 128,6<br />
Andre personlige effekter 0,77 122,4 129,6<br />
Daginstitutioner og social forsorg 1,91 135,2 137,8<br />
Forsikringer 2,53 154,4 159,5<br />
Finansielle tjenester 1,77 128,9 130,8<br />
Andre tjenester 0,49 138,7 141,4<br />
Varer i alt 53,45 114,3 117,7<br />
Tjenester i alt 46,55 132,7 136,0<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/pris6<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 221
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 226 Prisindeks for ejendomssalg. 2010<br />
Enfamiliehuse Sommerhuse Ejerlejligheder<br />
2006=100<br />
Hele landet 90,5 88,5 79,3<br />
Region Hovedstaden 80,0 78,2 73,9<br />
Region Sjælland 83,0 81,9 80,7<br />
Region Syddanmark 102,0 105,2 97,2<br />
Region Midtjylland 98,8 97,7 90,7<br />
Region Nordjylland 101,3 91,0 103,0<br />
Landsdel København by 81,0 . . 77,8<br />
Landsdel Københavns omegn 81,9 . . 65,8<br />
Landsdel Nordsjælland 76,3 76,2 69,8<br />
Landsdel Bornholm 102,9 127,1 . .<br />
Landsdel Østsjælland 78,3 62,3 77,5<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 84,4 83,6 84,7<br />
Landsdel Fyn 100,5 111,1 90,6<br />
Landsdel Sydjylland 102,9 103,4 101,9<br />
Landsdel Østjylland 95,4 92,7 87,7<br />
Landsdel Vestjylland 106,4 102,5 114,1<br />
Landsdel Nordjylland 101,3 91,0 103,0<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/ejen66<br />
Tabel 227<br />
Afsluttede gennemførte sager om tvangsauktioner over fast ejendom<br />
2010 2011<br />
I alt 5 305 4 775<br />
Beboelsesejendomme 2 896 2 762<br />
Ejerlejligheder til beboelse 924 536<br />
Ejerlejligheder til erhverv 149 222<br />
Beboelse og erhvervsejendomme 251 239<br />
Landbrugsejendomme 157 209<br />
Ubebygget grund 263 200<br />
Sommerhuse 244 240<br />
Udlejningsejendomme 170 112<br />
Erhvervsejendomme 222 229<br />
Andet 29 26<br />
Kilde: Domstolsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
222 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 228<br />
Indeks for udviklingen i kontantpriser, alm. fri handel<br />
2000 2010<br />
indeks, 2006 = 100<br />
Enfamiliehuse 56,9 90,5<br />
Ejendomme med 2 lejligheder 56,5 90,8<br />
Ejendomme med 3 lejligheder 63,5 100,0<br />
Ejendomme med 4-8 lejligheder 38,9 99,1<br />
Ejendomme m 9 el. flere lejl. 34,3 90,6<br />
Blandet beboelse-forretning 46,6 95,8<br />
Rene forretningsejendomme 72,9 120,5<br />
Fabriks- og lagerejendomme 83,0 99,5<br />
Landbrug i alt 51,5 97,1<br />
Sommerhuse 45,3 88,5<br />
Grunde under 2 000 m2 73,7 92,2<br />
Ejerlejligheder 46,1 79,3<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/ejen6<br />
Tabel 229<br />
Vurderingsresultater<br />
Ejendomsvurdering 2009 Ejendomsvurdering 2010<br />
Vurderinger<br />
Ejendomsværdi<br />
Grundværdi<br />
Vurderinger<br />
Ejendomsværdi<br />
Grundværdi<br />
antal mio. kr. antal mio. kr.<br />
Hele landet i alt 2 099 810 5 442 855 1 437 724 2 108 894 5 162 550 1 318 296<br />
Enfamiliehuse 1 186 817 1 859 298 540 877 1 193 248 1 875 771 543 427<br />
To- og trefamiliehuse 25 989 60 666 14 458 26 139 60 884 14 492<br />
Større boligejendomme samt forretningsejendomme<br />
med eller uden beboelse 100 053 1 322 603 290 859 99 764 1 261 493 247 872<br />
Ejerlejligheder 230 899 287 529 45 107 233 551 291 063 45 454<br />
Sommerhuse på egen jord 196 712 231 359 81 275 197 884 233 798 81 634<br />
Fabriks- og lagerejendomme 19 068 213 941 39 969 19 415 188 060 35 097<br />
Landbrugsejendomme 86 891 631 057 178 646 85 666 504 757 133 944<br />
Frugtplantage, gartneri, planteskole 1 960 9 053 1 480 1 914 7 805 1 122<br />
Særskilt vurdering af skove, plantager 5 589 37 816 10 391 5 634 36 781 9 768<br />
Ubebyggede arealer 116 174 128 973 93 871 116 857 110 455 83 518<br />
Stats- og kommunale ejendomme 13 267 290 646 67 885 12 370 246 100 56 221<br />
Andre vurderinger 116 391 369 914 72 906 116 452 345 584 65 747<br />
Kilde: Skat<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/06<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 223
Indkomst, forbrug og priser<br />
Tabel 230<br />
Ejendomssalg i almindelig fri handel<br />
Antal tinglyste salg<br />
i alt<br />
Gns. pris pr. ejendom<br />
tusinde kr.<br />
Købesum i pct. af<br />
ejendomsvurdering 1<br />
Enfamiliehuse<br />
2009 2010 2009 2010 2009 2010<br />
Hele landet 34 276 38 987 1 763 1 847 111,1 113,8<br />
Region Hovedstaden 7 625 8 633 2 747 2 950 113,9 121,8<br />
Region Sjælland 5 569 6 208 1 589 1 625 108,1 107,7<br />
Region Syddanmark 8 399 9 425 1 390 1 403 111,8 110,6<br />
Region Midtjylland 8 438 9 901 1 591 1 674 108,5 110,2<br />
Region Nordjylland 4 245 4 820 1 235 1 281 110,1 109,5<br />
Landsdel København by 1 103 1 357 3 052 3 282 112,4 121,9<br />
Landsdel Københavns Omegn 2 794 3 074 3 054 3 286 113,6 124,2<br />
Landsdel Nordsjælland 3 264 3 684 2 636 2 820 114,8 120,1<br />
Landsdel Bornholm 464 518 931 920 111,2 109,1<br />
Landsdel Østsjælland 1 602 1 866 2 212 2 333 116,8 120,7<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 3 967 4 342 1 327 1 299 102,7 98,9<br />
Landsdel Fyn 3 245 3 839 1 440 1 474 110,0 109,3<br />
Landsdel Sydjylland 5 154 5 586 1 360 1 357 113,0 111,5<br />
Landsdel Østjylland 5 221 6 224 1 812 1 920 109,3 111,8<br />
Landsdel Vestjylland 3 217 3 677 1 226 1 247 106,6 106,1<br />
Landsdel Nordjylland 4 245 4 820 1 235 1 281 110,1 109,5<br />
Ejerlejligheder<br />
Hele landet 11 939 13 968 1 542 1 701 111,1 117,9<br />
Region Hovedstaden 6 790 7 702 1 781 2 022 111,4 120,1<br />
Region Sjælland 840 1 058 1 175 1 213 106,8 106,0<br />
Region Syddanmark 1 135 1 474 1 104 1 177 109,6 110,4<br />
Region Midtjylland 2 190 2 694 1 299 1 441 111,0 116,9<br />
Region Nordjylland 984 1 040 1 150 1 120 113,6 115,9<br />
Landsdel København by 4 344 4 870 1 864 2 132 111,6 121,5<br />
Landsdel Københavns Omegn 1 539 1 790 1 641 1 840 109,3 117,1<br />
Landsdel Nordsjælland 892 1 026 1 599 1 642 114,5 114,8<br />
Landsdel Bornholm 15 16 704 615 113,7 100,8<br />
Landsdel Østsjælland 396 528 1 362 1 382 111,7 111,7<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 444 530 1 015 1 050 101,6 99,5<br />
Landsdel Fyn 437 682 1 088 1 158 107,5 109,5<br />
Landsdel Sydjylland 698 792 1 114 1 191 110,8 111,0<br />
Landsdel Østjylland 1 803 2 275 1 372 1 521 111,7 118,5<br />
Landsdel Vestjylland 387 419 920 978 106,3 104,2<br />
Landsdel Nordjylland 984 1 040 1 150 1 120 113,6 115,9<br />
Andre ejendomme<br />
Ejendomme med 2 lejligheder 789 1 064 2 044 2 239 69,4 71,0<br />
Ejendomme med 3 lejligheder 141 159 1 979 1 876 85,8 83,5<br />
Ejendomme med 4-8 lejligheder 268 351 3 493 3 258 97,4 98,0<br />
Ejendomme m 9 eller flere lejligheder 112 243 19 949 14 603 102,7 100,9<br />
Blandet beboelse-forretning 1 081 1 331 4 512 4 721 106,1 108,3<br />
Rene forretningsejendomme 794 1 036 8 087 10 500 101,4 118,7<br />
Fabriks- og lagerejendomme 508 838 7 946 6 467 98,6 106,9<br />
Landbrug i alt 2 574 2 942 218 184 94,1 98,5<br />
Sommerhuse 5 354 6 124 1 260 1 260 110,6 110,1<br />
Grunde under 2 000 m 2 3 481 6 601 578 600 122,7 139,3<br />
Grunde 2 000 m 2 og derover 839 1 686 73 94 107,9 112,1<br />
Anm.: For grunde er gennemsnitsprisen pr. m 2 , for landbrug er gennemsnitsprisen prisen pr. ha., og for<br />
andre kategorier er det prisen pr. stk.<br />
1 For 2009 anvendes 2009-vurderingen og for 2010 anvendes 2010-vurderingen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/ejen88<br />
224 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Generel erhvervsstatistik<br />
1<br />
Den danske erhvervsstruktur<br />
Serviceerhvervenes betydning vokser fortsat<br />
Den danske erhvervsstruktur har gennemgået en meget kraftig udvikling i de seneste<br />
årtier. Danmark er gået fra at være et landbrugs- og industrisamfund til at blive<br />
et samfund, hvor tjenesteydelser er dominerende.<br />
Ved indgangen til det nye årtusinde arbejdede næsten tre fjerdedele af de beskæftigede<br />
inden for de tjenesteydende erhverv. Tjenesteydelser omfatter såvel private<br />
tjenesteydelser i form af handel, transport, finansiering, videnservice og personlige<br />
tjenesteydelser som offentlige tjenesteydelser. Serviceerhvervenes vækst er fortsat<br />
ind i det nye årtusinde indtil den økonomiske krise i 2008. Krisen synes umiddelbart<br />
at have påvirket videnservice mindre end erhvervslivet generelt.<br />
Udviklingen kan illustreres ved at se på firmaernes salg i perioden 2001-2009.<br />
Erhvervslivets samlede vækst i omsætningen steg med 42 pct. indtil 2008, og faldt<br />
derefter til et niveau på 22 pct. over 2001-niveauet i 2009. Omsætningen i alle de<br />
viste brancher steg indtil 2008 og faldt derefter, men der er store forskelle branchegrupperne<br />
imellem. Omsætningen i videnservice steg med 73 pct. i perioden<br />
indtil 2008, men er faldet til et niveau på 65 pct. over 2001-niveauet i 2009. Bygge<br />
og anlæg oplevede en markant vækst i omsætningen frem til og med 2007 på 50<br />
pct., hvorefter væksten bremsede kraftigt op i 2008. Der har i 2009 været et stort<br />
fald i omsætningen i bygge og anlæg til et niveau på 18 pct. over 2001-niveauet.<br />
Figur 1<br />
Udvikling i firmaernes salg for udvalgte brancher<br />
180<br />
170<br />
160<br />
150<br />
140<br />
130<br />
120<br />
110<br />
100<br />
Indeks, 2001=100<br />
Videnservice<br />
Bygge og anlæg<br />
I alt<br />
Industri<br />
90<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Anm.: Omsætningstallene er I løbende priser.<br />
Firmaer og arbejdssteder<br />
Erhvervslivets struktur beskrives ved at anvende to virksomhedsniveauer: Firmaer<br />
og arbejdssteder. Det overordnede niveau er firmaet, som er juridisk og økonomisk<br />
ansvarlig for virksomhedens drift.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 225
Generel erhvervsstatistik<br />
Et arbejdssted er en organisatorisk afgrænset del af et firma, som ligger på en given<br />
adresse og producerer en eller flere varer eller tjenesteydelser. Arbejdsstederne er<br />
således der, hvor den fysiske produktion af firmaets varer eller tjenesteydelser<br />
finder sted.<br />
Antal firmaer<br />
I Danmark er der lidt over 299.000 reelt aktive firmaer. Der er flest firmaer inden<br />
for handel og transport (24 pct.) og Erhvervsservice (14 pct.), mens 12 pct. af firmaerne<br />
har hovedaktivitet inden for landbrug, skovbrug og fiskeri. 7 pct. har hovedaktivitet<br />
inden for industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed.<br />
Figur 2 Firmaer fordelt efter branche. 2009<br />
Handel og transport mv.<br />
Erhvervsservice<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Bygge og anlæg<br />
2009<br />
2000<br />
Ejendomshandel og udlejning<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed<br />
Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed<br />
Kultur, fritid og anden service<br />
Information og kommunikation<br />
Finansiering og forsikring<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90<br />
Tusinde firmaer<br />
www.statistikbanken.dk/gf5<br />
Figur 3<br />
Antal fuldtidsansatte<br />
fordelt efter<br />
firmastørrelse. 2009<br />
100 +<br />
1-9<br />
10-19<br />
20-49<br />
50-99<br />
www.statistikbanken.dk/gf3<br />
Størst koncentration inden for finansiering og forsikring<br />
Den danske erhvervsstruktur er kendetegnet ved mange helt små firmaer med<br />
under ti fuldtidsansatte (92 pct.). Alligevel arbejder mere end 1,3 mio. fuldtidsansatte<br />
– eller 62 pct. af det samlede antal fuldtidsansatte – i de største firmaer med<br />
100 eller flere fuldtidsansatte. Den største koncentration i den private sektor findes<br />
inden for finansiering og forsikring, hvor 81 pct. er beskæftiget i de største<br />
firmaer, mens denne gruppe kun står for 5 pct. af de fuldtidsansatte inden for<br />
landbrug, skovbrug og fiskeri.<br />
Omsætning og eksport<br />
Danske firmaer omsatte for i alt 2.983 mia. kr. i 2009. Heraf blev varer og tjenester<br />
for 699 mia. kr. eksporteret til udlandet. Resten blev solgt i Danmark. Industrifirmaer<br />
står direkte for 42 pct. af salget af varer og tjenester til udlandet. En betydelig<br />
del af industriens eksport består af forarbejdede landbrugs- og fiskerivarer.<br />
Dette forhold sammenholdt med, at uforarbejdede varer fra disse primære erhverv<br />
eksporteres via handelsvirksomheder, er forklaringen på, at eksporten direkte fra<br />
landbrug, skovbrug og fiskeri er af en beskeden størrelse (3.785 mio. kr.). Bygge<br />
og anlæg er helt overvejende et hjemmemarkedserhverv, hvor eksporten kun udgør<br />
ca. 1 pct. af den samlede omsætning.<br />
226 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Udenlandsk-ejede firmaer i Danmark<br />
Udenlandsk-ejede firmaer står for 20 pct. af den samlede beskæftigelse, selvom de<br />
kun udgør 1 pct. af det samlede antal firmaer i den private sektor i Danmark. De<br />
3.600 udenlandsk ejede firmaer i Danmark beskæftigede 278.000 fuldtidsansatte i<br />
2009 og havde en omsætning på 670 mia. kr.– det svarer til 23 pct. af den samlede<br />
omsætning i den private sektor.<br />
Brancherne information og kommunikation samt handel og transport mv. er med<br />
hhv. 45 og 23 pct. de brancher, som har de største andele af medarbejdere ansat i<br />
udenlandsk ejede firmaer. Bygge- og anlægserhvervene (6 pct.) har den laveste andel<br />
af medarbejdere ansat i udenlandsk ejede firmaer.<br />
Figur 4 Ansatte fordelt efter udenlandske og danske firmaer. 2009<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Pct.<br />
I alt<br />
Industri, råstofindvinding<br />
og forsyningsvirksomhed<br />
Bygge og<br />
anlæg<br />
Handel<br />
og<br />
transport<br />
mv.<br />
Finansiering<br />
og<br />
forsikring<br />
Udenlandske<br />
Information<br />
og kommunikation<br />
Ejendomshande<br />
og udlejning<br />
Danske<br />
Erhvervsservice<br />
Tabel 238<br />
Firmaer med udenlandsk ejer er i gennemsnit større end firmaer med dansk ejer.<br />
Der var i gennemsnit 78 ansatte pr. firma i de udenlandsk-ejede firmaer i 2009,<br />
mens der var 4 ansatte pr. firma i de dansk-ejede firmaer.<br />
Figur 5 Udenlandsk ejede firmaer, andel af antal ansatte. 2009<br />
USA<br />
11 pct.<br />
Norge<br />
7 pct.<br />
Øvrige<br />
8 pct.<br />
Sverige<br />
31 pct.<br />
Øvrige EU<br />
16 pct.<br />
Nederlandene<br />
4 pct.<br />
Tyskland<br />
11 pct.<br />
Storbritannien<br />
12 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 227
Generel erhvervsstatistik<br />
74 pct. af de ansatte i de udenlandsk-ejede firmaer arbejder i firmaer ejet af andre<br />
EU-lande. Sverige og Storbritannien repræsenterer de største ejerandele, idet firmaer<br />
ejet fra disse to lande har henholdsvis 31 og 12 pct. af udenlandsk-ejede firmaers<br />
ansatte.<br />
Fald i antallet af nye firmaer<br />
Nye firmaer er en vigtig faktor i et dynamisk erhvervsliv, da de skaber økonomisk<br />
vækst gennem åbning af nye jobs, fornyelse af produktionsprocesser samt produktinnovation.<br />
Der blev etableret næsten 27.400 nye firmaer i 2009, mens tallet i 2008 lå på næsten<br />
37.200. Heraf startede 22 pct. inden for erhvervsservice, mens kun 4 pct. af de<br />
nye firmaer startede op inden for industri.<br />
De nye firmaer er sårbare i starten af deres levetid. 29 pct. af de nystartede firmaer<br />
i 2008 var ikke længere aktive i 2009. 44 pct. af de nye firmaer fra 2005 var stadig<br />
aktive i 2009.<br />
I 2009 ophørte flere firmaer, end der startede. I alt ophørte 40.573 firmaer i 2009.<br />
Det angivne antal ophørte firmaer er dog noget højere end det endelige antal vil<br />
være, idet firmaer, der genstarter i 2010 endnu ikke er kendt, og derfor ikke kan<br />
sorteres fra.<br />
Figur 6 Nye firmaer fordelt efter branche. 2009<br />
Erhvervsservice<br />
Handel og transport mv.<br />
Ejendomshandel og udlejning<br />
Bygge og anlæg<br />
Kultur, fritid og anden service<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed<br />
Information og kommunikation<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed<br />
Finansiering og forsikring<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Tusinde firmaer<br />
www.statistikbanken.dk/demo4<br />
2<br />
Værditilvækst<br />
Lav værditilvækst i handelserhvervene<br />
For at fastholde et velfærdssamfund er det væsentligt, at firmaerne har en høj værditilvækst.<br />
Firmaernes værditilvækst, dvs. driftsindtægter minus forbrug af varer<br />
og tjenester, går bl.a. til at aflønne arbejdskraften og foretage nye investeringer.<br />
De danske firmaer havde i 2009 en gennemsnitlig værditilvækst på 27 pct. i forhold<br />
til driftsindtægterne. Hoteller og restauranter (41 pct.), information og kom-<br />
228 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
munikation (45 pct.) og ejendomshandel og udlejning (57 pct.) lå højt, mens handel<br />
og transport lå under gennemsnittet (hhv. 15 og 16 pct.).<br />
Figur 7 Firmaernes resultater. Udvalgte brancher. 2009<br />
Råstofindvinding<br />
Ejendomshandel og udlejning<br />
Transport<br />
Information og kommunikation<br />
Hotel og restaurant<br />
Erhvervsservice mv.<br />
Industri og genbrug<br />
Bygge og anlæg<br />
Forbrug af varer<br />
og tjenester<br />
Løn mv.<br />
Andre udgifter<br />
Ordinært resultat<br />
før skat<br />
Handel<br />
-10 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
Pct.<br />
Tabel 237<br />
Den lave overskudsprocent for handelsbrancherne skyldes, at firmaerne i disse<br />
brancher videresælger produkter uden at ændre dem. Derfor er arbejdsindsatsen<br />
pr. omsat krone væsentlig mindre i handelsfirmaerne end i firmaer i andre erhverv,<br />
og følgelig er indtjeningen i forhold til omsætningen mindre.<br />
Disse forhold afspejler sig i regnskabsposterne på den måde, at forbrug af varer og<br />
tjenester i handelserhvervene udgør en meget stor del af omsætningen, mens de<br />
øvrige serviceerhverv samt råstofudvinding har forholdsvis små omkostninger til<br />
forbrug af varer og tjenester.<br />
Til gengæld er lønninger en stor omkostning i en række serviceerhverv erhvervsservice<br />
mv. og information og kommunikation samt industri og bygge og anlæg.<br />
3<br />
Arbejdssteder<br />
De fleste arbejdssteder er små<br />
I Danmark er der lidt over 283.000 arbejdssteder med beskæftigelse. Næsten<br />
halvdelen af arbejdsstederne ligger i Jylland, mens omkring 30 pct. findes i hovedstadsområdet.<br />
Der udføres lidt over 2,8 mio. job på disse arbejdssteder.<br />
I gennemsnit er der omkring ti job pr. arbejdssted, men arbejdsstederne er af meget<br />
forskellig størrelse. Langt den største del af arbejdsstederne er små. På to tredjedele<br />
af arbejdsstederne er der mindre end fem job, og der er kun lidt over 8.600<br />
arbejdssteder i Danmark med 50 eller flere job.<br />
De store arbejdssteder er koncentreret omkring de store byer. Omkring 16 pct. af<br />
arbejdsstederne med 100 eller flere job ligger i Københavns Kommune.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 229
Generel erhvervsstatistik<br />
Figur 8 Arbejdssteder fordelt efter branche og størrelse. 2009<br />
Landbrug og fiskeri<br />
Bygge og anlæg<br />
Tjenesteydelser<br />
i øvrigt<br />
Handel og hotel<br />
1-4 job<br />
5-19 job<br />
20-49 job<br />
50 job +<br />
Industri<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Pct.<br />
Tabel 240<br />
Figur 9<br />
Job fordelt efter sektorer.<br />
2009<br />
Specielt inden for landbrug og fiskeri er arbejdsstederne meget små, da omkring<br />
91 pct. af arbejdsstederne i disse brancher har under fem job. De fleste arbejdssteder<br />
omfatter kun ét job, og det er som hovedregel ejeren selv, der arbejder på dette<br />
arbejdssted.<br />
De største arbejdssteder findes i industri og inden for tjenesteydelser i øvrigt. For<br />
tjenesteydelsesgruppen er det specielt inden for offentlig administration, at mange<br />
af arbejdsstederne er store.<br />
Privat sektor, 63,8 pct.<br />
Offentlige selskaber, 2,7 pct.<br />
Offentlig forvaltning og service,<br />
33,5 pct.<br />
Tabel 239<br />
En tredjedel af alle job er i den offentlige sektor<br />
Den offentlige sektor, der omfatter offentlig forvaltning og service samt de offentligt<br />
ejede selskaber, står for lidt over en tredjedel af alle job i Danmark. 33 pct. af<br />
alle job ligger i offentlig forvaltning og service, mens offentligt ejede selskaber står<br />
for knap 3 pct. af jobbene.<br />
Den private sektor er næsten dobbelt så stor, idet op imod to tredjedele af alle job<br />
ligger i private virksomheder.<br />
4<br />
Forskning og udvikling (FoU) og innovation<br />
Forsknings- og udviklings- samt innovationsaktiviteter er væsentlige faktorer for<br />
udviklingen i virksomhedens konkurrenceevne og dermed for den økonomiske<br />
vækst i samfundet.<br />
Skabelse af ny viden og den efterfølgende anvendelse i firmaerne er centrale drivkræfter<br />
i erhvervslivets dynamik og fornyelse i form af introduktion af nye produkter<br />
og produktionsprocesser.<br />
230 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Den private sektor bidrager med to tredjedele af FoU-udgifterne<br />
FoU-aktiviteter udføres både i den private og offentlige sektor. De samlede danske<br />
FoU-udgifter for den offentlige og den private sektor er mere end fordoblet i perioden<br />
1998-2010 og er opgjort til 54 mia. kr. i 2010. Den private sektors FoUudgifter<br />
har igennem hele perioden udgjort to tredjedele af de samlede FoUudgifter.<br />
Figur 10<br />
FoU-udgifter i den offentlige og private sektor<br />
60<br />
50<br />
Mia. kr.<br />
Den private sektor<br />
Den offentlige sektor<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Industri investerer mest i FoU<br />
Især industrien investerer i FoU og havde i 2010 en samlet udgift på 18,4 mia. kr.<br />
til egen FoU. Det svarer til 50 pct. af den private sektors udgifter til egen FoU.<br />
Den resterende del af erhvervslivets FoU-investeringer domineres af erhvervsservice,<br />
information og kommunikation og finansiering og forsikring. Virksomheder<br />
inden for erhvervsservice, som bl.a. omfatter , branchen forskning og udvikling,<br />
revision, arkitekter mv. anvendte i 2010 6,1 mia. kr. til egen FoU, svarende til 16<br />
pct. af den private sektors FoU, information og kommunikation brugte 5,8 mia. kr<br />
(16 pct.). og finansiering og forsikring 4,5 mia.kr. (12 pct.)<br />
Figur 11 Andel innovative firmaer fordelt efter udvalgte branchegrupper. 2008-2010<br />
60<br />
50<br />
40<br />
Innovative i alt<br />
Produktinnovativ<br />
Procesinnovativ<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Industri<br />
Bygge/<br />
anlæg<br />
Handel Transport Hotel,<br />
restauration<br />
Information/<br />
kommunikation<br />
Finansiering/<br />
forsikring<br />
Erhvervsservice<br />
I alt<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 231
Generel erhvervsstatistik<br />
47 pct. af alle virksomheder er innovative<br />
Langt hovedparten af de mindre danske virksomheder udfører ikke forsknings- og<br />
udviklingsaktiviteter. I stedet søger de at forbedre deres konkurrenceevne ved at<br />
introducere nye produkter og produktionsprocesser, nye organisatoriske metoder<br />
eller markedsføringstiltag, dvs. via innovation. 47 pct. af de danske virksomheder<br />
har introduceret innovationer i perioden 2008-2010.<br />
De innovative virksomheder findes især inden for information og kommunikation<br />
samt industri, hvor hhv. 53 pct. og 50 pct. var innovative i perioden 2008-2010.<br />
De danske virksomheders innovationsaktivitet er kendetegnet ved en stor branchemæssig<br />
variation. Således er virksomheder inden for information og kommunikation<br />
i højere grad produkt- end procesinnovative, mens branchegruppen transport<br />
i højere grad introducerer nye produktionsprocesser. Virksomhederne inden<br />
for industri er derimod lige så ofte produkt- som procesinnovative.<br />
De samlede innovationsudgifter udgjorde 46,2 mia. kr. i 2010, hvoraf 36,9 mia. kr.<br />
blev anvendt til egen forskning og udvikling. Herudover købte de danske virksomheder<br />
FoU-tjenester for 15,1 mia. kr. i 2010.<br />
232 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 231 Firmaer fordelt efter virksomhedsform og branche. 2009<br />
Enkeltmandsvirksomhed<br />
Interessentskab<br />
mv.<br />
Aktieselskab<br />
Fond,<br />
forening<br />
mv.<br />
Anpartsselskab<br />
Andelsselskab<br />
mv.<br />
Offentlig<br />
myndighed<br />
Anden<br />
ejer<br />
I alt<br />
antal firmaer<br />
I alt 153 323 16 173 32 325 74 579 13 912 1 726 254 6 956 299 248<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 29 908 3 178 599 1 356 70 22 - 43 35 176<br />
Industri, råstofindvinding og<br />
forsyningsvirksomhed 6 480 1 234 5 311 4 905 1 638 560 - 221 20 349<br />
Bygge og anlæg 18 242 640 3 383 10 653 15 27 - 175 33 135<br />
Handel og transport mv. 35 996 3 177 9 853 20 005 618 619 1 679 70 948<br />
Information og kommunikation 4 921 358 1 970 4 626 292 49 - 172 12 388<br />
Finansiering og forsikring 348 78 2 896 7 745 318 96 1 314 11 796<br />
Ejendomshandel og udlejning 7 092 3 452 3 156 7 987 2 483 45 - 272 24 487<br />
Erhvervsservice 23 860 1 586 4 435 12 336 543 132 - 361 43 253<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed 16 241 1 814 247 3 022 2 563 23 237 2 126 26 273<br />
Kultur, fritid og anden service 10 188 644 442 1 735 5 348 148 15 2 575 21 095<br />
Uoplyst aktivitet 47 12 33 209 24 5 - 18 348<br />
Anm.: Antal reelt aktive firmaer, dvs. firmaer, hvor der præsteres en arbejdsindsats på mindst 0,5<br />
årsværk.<br />
Nye tal forventes offentliggjort august <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/gf5<br />
Tabel 232 Firmaer fordelt efter størrelse og branche. 2009<br />
Antal fuldtidsansatte<br />
0 1-9 10-19 20-49 50-99 100 + I alt<br />
antal firmaer<br />
I alt 159 723 116 335 11 993 7 058 2 196 1 943 299 248<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 22 613 12 189 265 94 9 6 35 176<br />
Råstofindvinding 75 91 14 16 4 6 206<br />
Industri 5 745 6 658 1 521 1 182 465 449 16 020<br />
Energiforsyning 1 205 375 37 24 9 11 1 661<br />
Vandforsyning og renovation 1 992 360 41 35 13 21 2 462<br />
Bygge og anlæg 16 026 14 304 1 756 802 162 85 33 135<br />
Handel 15 985 23 586 2 862 1 629 429 304 44 795<br />
Transport 6 057 5 480 681 393 130 126 12 867<br />
Hoteller og restauranter 5 577 6 871 520 230 53 35 13 286<br />
Information og kommunikation 7 042 4 308 494 319 112 113 12 388<br />
Finansiering og forsikring 8 133 3 260 120 113 67 103 11 796<br />
Ejendomshandel og udlejning 19 895 4 130 259 143 34 26 24 487<br />
Videnservice 17 630 9 479 877 471 148 114 28 719<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden operationel<br />
service 8 838 4 612 543 325 126 90 14 534<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed 13 36 19 22 25 176 291<br />
Undervisning 2 330 1 307 431 549 209 134 4 960<br />
Sundhed og socialvæsen 10 976 8 555 952 370 111 58 21 022<br />
Kultur og fritid 2 083 2 816 231 126 38 26 5 320<br />
Andre serviceydelser mv. 7 441 7 640 367 215 52 60 15 775<br />
Uoplyst aktivitet 67 278 3 - - - 348<br />
Anm.: Antal reelt aktive firmaer, dvs. firmaer, hvor der præsteres en arbejdsindsats på mindst 0,5<br />
årsværk.<br />
Nye tal forventes offentliggjort august <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/gf3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 233
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 233 Fuldtidsansatte fordelt efter firmaernes størrelse og branche. 2009<br />
1-9 10-19 20-49 50-99 100 + I alt<br />
antal fuldtidsansatte<br />
I alt 310 349 160 582 209 550 151 778 1 343 310 2 175 569<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 21 984 3 363 2 638 631 1 405 30 021<br />
Råstofindvinding 283 200 501 352 2 276 3 612<br />
Industri 23 432 20 628 36 463 32 238 172 041 284 802<br />
Energiforsyning 1 142 517 674 615 7 268 10 216<br />
Vandforsyning og renovation 939 552 1 127 923 4 946 8 487<br />
Bygge og anlæg 43 022 23 461 23 375 10 732 26 308 126 898<br />
Handel 72 834 38 377 48 312 29 333 120 085 308 941<br />
Transport 15 547 9 157 11 405 8 828 74 763 119 700<br />
Hoteller og restauranter 18 222 6 823 6 718 3 506 8 889 44 158<br />
Information og kommunikation 11 189 6 664 9 650 7 668 53 262 88 433<br />
Finansiering og forsikring 5 401 1 604 3 590 4 606 65 923 81 124<br />
Ejendomshandel og udlejning 9 326 3 501 4 224 2 412 5 692 25 155<br />
Videnservice 23 539 11 706 13 903 10 339 44 247 103 734<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden operationel<br />
service 12 944 7 272 9 801 8 473 31 042 69 532<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed 160 256 757 1 912 634 688 637 773<br />
Undervisning 3 380 6 222 15 690 14 997 57 285 97 574<br />
Sundhed og socialvæsen 23 063 12 287 10 804 7 921 12 717 66 792<br />
Kultur og fritid 6 496 3 063 3 839 2 687 6 634 22 719<br />
Andre serviceydelser mv. 16 993 4 890 6 079 3 605 13 839 45 406<br />
Uoplyst aktivitet 453 39 0 0 0 492<br />
Anm.: Omfatter antal fuldtidsansatte i reelt aktive firmaer. Nye tal forventes offentliggjort august <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/gf3<br />
Tabel 234<br />
Nye firmaer<br />
2008 2009<br />
I alt 37 197 27 370<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 2 264 1 584<br />
Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed 1 714 1 328<br />
Bygge og anlæg 4 105 2 413<br />
Handel og transport mv. 7 323 5 551<br />
Information og kommunikation 2 352 2 136<br />
Finansiering og forsikring 1 054 1 301<br />
Ejendomshandel og udlejning 3 097 2 580<br />
Erhvervsservice 7 578 5 981<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed 3 526 2 185<br />
Kultur, fritid og anden service 3 974 2 199<br />
Uoplyst aktivitet 210 112<br />
Anm.: Antal reelt aktive firmaer, dvs. firmaer, hvor der præsteres en arbejdsindsats på mindst 0,5<br />
årsværk.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/demo4<br />
234 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 235 Økonomiske oplysninger for firmaer. 2009<br />
Omsætning Eksport Ordinært<br />
resultat<br />
Investeringer,<br />
netto<br />
I alt 2 983 422 698 542 139 733 131 577<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 89 781 3 784 . . . .<br />
Råstofindvinding . . . . . . . .<br />
Industri 607 978 294 679 26 754 28 737<br />
Energiforsyning 112 614 11 795 835 7 596<br />
Vandforsyning og renovation 21 024 2 289 1 220 3 817<br />
Bygge og anlæg 190 320 2 634 9 142 3 363<br />
Handel 1 066 352 168 914 23 192 11 648<br />
Transport 290 197 148 415 - 9 477 27 523<br />
Hoteller og restauranter 43 781 489 2 610 1 664<br />
Information og kommunikation 158 900 15 379 12 723 10 702<br />
Finansiering og forsikring . . . . . . . .<br />
Ejendomshandel og udlejning 61 626 669 23 073 24 101<br />
Videnservice 156 182 26 518 12 158 3 767<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden operationel service 83 351 5 035 4 138 4 005<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed . . . . . . . .<br />
Undervisning 151 6 . . . .<br />
Sundhed og socialvæsen 19 003 44 . . . .<br />
Kultur og fritid 18 744 102 1 682 66<br />
Andre serviceydelser mv. 13 091 226 421 76<br />
Uoplyst aktivitet . . . . . . . .<br />
Anm.: Beløbene er opgjort for reelt aktive firmaer. Nye tal forventes offentliggjort august <strong>2012</strong><br />
mio. kr<br />
www.statistikbanken.dk/gf3<br />
Tabel 236<br />
Konkurser<br />
2010 2011<br />
I alt 6 461 5 468<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 65 114<br />
Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed 441 356<br />
Bygge og anlæg 1 005 774<br />
Handel og transport mv. 1 751 1 607<br />
Handel 1 143 1 032<br />
Handel med biler og motorcykler 127 128<br />
Engroshandel 500 465<br />
Detailhandel 516 439<br />
Transport 298 249<br />
Hoteller og restauranter 310 326<br />
Information og kommunikation 241 211<br />
Finansiering og forsikring 301 299<br />
Ejendomshandel og udlejning 339 287<br />
Erhvervsservice 790 632<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed 73 104<br />
Kultur, fritid og anden service 145 126<br />
Uoplyst aktivitet 1 310 958<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/konk4<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 235
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 237 (side 1 af 2) Regnskabsstatistik for firmaer for udvalgte erhverv. 2009<br />
I alt 1<br />
Råstofindvinding<br />
Industri og<br />
genbrug<br />
Bygge og<br />
anlæg<br />
Handel<br />
Resultatopgørelse<br />
mio. kr.<br />
Omsætning 2 675 669 50 326 611 883 190 320 1 066 352<br />
pct. af omsætningen<br />
Andre driftsindtægter 1,5 0,6 1,5 1,0 1,1<br />
Vareforbrug 52,4 8,7 54,3 40,2 75,6<br />
Køb af lønarbejde, underentrepriser 2,4 0,5 1,0 13,4 0,2<br />
Løn, pension mv. 18,7 4,6 21,6 28,3 11,3<br />
Af- og nedskrivninger 3,5 11,6 4,2 2,4 1,5<br />
Andre ordinære udgifter 19,6 13,0 16,0 11,8 10,3<br />
Ordinært resultat 4,9 62,1 4,3 4,8 2,2<br />
Finansielle indtægter 4,6 11,0 5,3 1,3 2,2<br />
Finansielle udgifter 4,3 6,8 3,2 1,9 2,0<br />
Ekstraordinære udgifter, netto 0 -0,3 0,1 0,0 -0,3<br />
Selskabsskat 1,4 39,3 0,9 0,6 0,4<br />
Resultat efter selskabsskat 3,8 27,4 5,4 3,6 2,2<br />
Balance<br />
mio. kr.<br />
Aktiver i alt = passiver i alt 3 213 877 85 488 682 246 113 073 620 297<br />
pct. af aktiver<br />
Aktiver:<br />
Anlægsaktiver i alt 63,1 73,6 55,3 37,2 44,2<br />
Immaterielle anlægsaktiver 4,0 0,7 4,7 2,8 2,8<br />
Grunde og bygninger 22,5 1,4 10,1 8,8 8,4<br />
Tekniske anlæg og maskiner 6,8 32,8 8,7 5,5 1,0<br />
Andre driftsmidler 5,2 2,8 3,7 14,0 5,6<br />
Finansielle anlægsaktiver 24,5 35,9 28,1 6,2 26,4<br />
Omsætningsaktiver i alt 36,9 26,4 44,7 62,8 55,8<br />
Varelagre 6,8 1,3 12,5 6,5 17,7<br />
Tilgodehavender fra salg 9,8 11,5 11,4 26,1 15,4<br />
Andre omsætningsaktiver 20,4 13,6 20,8 30,2 22,7<br />
Passiver:<br />
Egenkapital 42,1 38,9 44,0 28,9 38,1<br />
Hensættelser 2,5 11,3 2,5 2,9 1,6<br />
Langfristet gæld 20,7 17,7 16,7 10,8 15,7<br />
Kortfristet gæld 34,7 32,1 36,8 57,5 44,6<br />
mio. kr.<br />
Investeringer, netto 117 305 4 514 28 871 3 363 11 648<br />
Stigning fra 2008 til 2009<br />
Omsætning -14,3 -32,6 -13,4 -21,1 -12,6<br />
Resultat efter skat -29,5 -50,7 -19,8 -34,5 -10,7<br />
Aktiver i alt = passiver i alt -5,5 9,4 0,5 -20,5 -4,1<br />
Egenkapital -1,0 0,8 6,0 -19,2 0,0<br />
Nøgletal, gennemsnit<br />
Værditilvækst (pct.) 26,9 77,8 29,9 35,3 14,9<br />
Bruttoavance (pct.) 45,2 90,7 44,7 46,3 24,1<br />
Omsætn. pr. beskæftiget (tusinde kr.) 2 165 13 749 2 123 1 314 3 251<br />
Løn pr. ansat (tusinde kr.) 401 576 420 384 357<br />
Antal firmaer 201 141 206 16 155 33 135 44 795<br />
Antal beskæftigede (i årsværk) 1 255 044 3 681 292 686 146 325 331 474<br />
Heraf: ansatte (i årsværk) 1 138 320 3 619 285 814 126 803 308 899<br />
pct.<br />
1 Ekskl. landbrug, fiskeri, energi- og vandforsyning, havne mv., jernbane- og busdrift, pengeinstitutter,<br />
forsikring, almene boligselskaber, offentlig administration mv.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regn3 og regn3a<br />
236 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 237 (side 2 af 2) Regnskabsstatistik for firmaer for udvalgte erhverv. 2009<br />
Transport 2<br />
Hotel og<br />
restaurant<br />
Information<br />
og kommunikation<br />
Ejendomshandel<br />
og service mv.<br />
Erhvervs-<br />
udlejning 3<br />
Resultatopgørelse<br />
mio. kr.<br />
Omsætning 259 339 43 781 149 066 61 235 243 367<br />
pct. af omsætningen<br />
Andre driftsindtægter 2,1 2,3 3,0 4,7 1,8<br />
Vareforbrug 19,9 33,1 24,5 18,2 28,7<br />
Køb af lønarbejde, underentrepriser 5,0 0,7 4,3 0,5 3,5<br />
Løn, pension mv. 16,2 31,6 30,1 12,3 34,6<br />
Af- og nedskrivninger 5,2 3,9 7,2 8,5 4,2<br />
Andre ordinære udgifter 61,4 27,0 28,0 27,5 23,9<br />
Ordinært resultat -5,4 6,0 9,0 37,7 6,9<br />
Finansielle indtægter 6,7 1,5 4,9 28,7 7,3<br />
Finansielle udgifter 4,2 4,0 6,8 55,4 4,6<br />
Ekstraordinære udgifter, netto -0,5 0,0 0,8 6,5 -0,1<br />
Selskabsskat 0,1 0,3 1,7 -0,5 1,6<br />
Resultat efter selskabsskat -2,7 3,2 4,7 5,0 8,1<br />
Balance<br />
2 Ekskl. havne mv., jernbane- og busdrift. 3 Ekskl. almene boligselskaber.<br />
mio. kr.<br />
Aktiver i alt = passiver i alt 327 451 46 882 211 805 711 636 415 000<br />
pct. af aktiver<br />
Aktiver:<br />
Anlægsaktiver i alt 75,0 77,7 67,5 85,2 57,5<br />
Immaterielle anlægsaktiver 0,8 3,2 23,6 0,2 4,8<br />
Grunde og bygninger 3,7 47,6 2,6 75,4 3,6<br />
Tekniske anlæg og maskiner 26,3 0,9 8,8 0,2 3,1<br />
Andre driftsmidler 9,8 13,1 5,0 1,4 7,3<br />
Finansielle anlægsaktiver 34,2 12,9 27,5 8,1 38,8<br />
Omsætningsaktiver i alt 25,0 22,3 32,5 14,8 42,5<br />
Varelagre 1,4 1,8 0,9 0,2 1,3<br />
Tilgodehavender fra salg 9,2 4,8 14,2 0,6 8,6<br />
Andre omsætningsaktiver 14,4 15,7 17,3 13,9 32,6<br />
Passiver:<br />
Egenkapital 43,1 30,4 37,6 40,7 54,7<br />
Hensættelser 2,0 3,1 1,8 2,6 2,2<br />
Langfristet gæld 24,2 30,1 25,2 32,9 10,8<br />
Kortfristet gæld 30,7 36,5 35,4 23,9 32,3<br />
mio. kr.<br />
Investeringer, netto 24 602 1 664 10 695 24 101 7 848<br />
Stigning fra 2008 til 2009<br />
Omsætning -23,2 -5,5 -2,0 -18,5 -9,8<br />
Resultat efter skat -131,8 -24,9 -45,0 -129,7 71,8<br />
Aktiver i alt = passiver i alt -3,9 10,8 4,4 -18,7 5,6<br />
Egenkapital -5,1 29,8 26,5 -22,3 26,4<br />
Nøgletal, gennemsnit<br />
Værditilvækst (pct.) 15,7 40,6 45,1 56,9 45,3<br />
Bruttoavance (pct.) 75,2 66,1 71,2 81,3 67,7<br />
Omsætn. pr. beskæftiget (tusinde kr.) 2 582 820 1 734 2 097 1 211<br />
Løn pr. ansat (tusinde kr.) 402 293 494 415 439<br />
Antal firmaer 12 616 13 286 12 232 23 743 44 973<br />
Antal beskæftigede (i årsværk) 102 587 54 643 88 551 30 557 204 539<br />
Heraf: ansatte (i årsværk) 93 219 44 339 82 931 16 565 176 130<br />
pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 237
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 238<br />
Dansk og udenlandsk ejede firmaer i den private sektor<br />
Danske Udenlandske I alt<br />
2007 2008 2009 2007 2008 2009 2007 2008 2009<br />
Omsætning 1 2 532 2 665 2 310 791 798 670 3 323 3 463 2 980<br />
Fuldtidsansatte 1 239 056 1 260 334 1 117 440 289 660 293 423 278 314 1 528 716 1 553 757 1 395 754<br />
Antal firmaer 294 848 301 292 288 956 3 569 3 778 3 583 298 417 305 070 292 539<br />
Fuldtidsansatte pr. firma 4 4 4 81 78 78 5 5 5<br />
Omsætning 1 76,2 77,0 77,5 23,8 23,0 22,5 100,0 100,0 100,0<br />
Fuldtidsansatte 81,1 81,1 80,1 18,9 18,9 19,9 100,0 100,0 100,0<br />
Antal firmaer 98,8 98,8 98,8 1,2 1,2 1,2 100,0 100,0 100,0<br />
1 Omsætningen omfatter ikke pengeinstitutter og finansieringsvirksomhed, foreninger mv. Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
mia. kr.<br />
antal<br />
pct.<br />
www.statistikbanken.dk/ifatsf1<br />
Tabel 239 Job fordelt efter størrelse og sektor. 2009<br />
Antal job på arbejdsstederne ultimo november<br />
1 2-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100 + Uoplyst I alt<br />
antal job<br />
I alt 120 916 196 027 258 110 354 014 484 211 358 985 903 572 135 313 2 811 148<br />
Privat sektor 119 659 188 770 230 577 270 894 319 873 183 075 437 896 44 019 1 794 763<br />
Offentlig sektor i alt 1 257 7 257 27 533 83 120 164 338 175 910 465 676 91 294 1 016 385<br />
Offentlige selskaber og selskabslign. virksomheder 151 700 1 458 3 580 10 512 10 644 47 968 98 75 111<br />
Offentlig forvaltning og service i alt 1 106 6 557 26 075 79 540 153 826 165 266 417 708 91 196 941 274<br />
Den statslige sektor 310 2 130 7 207 15 151 31 266 32 903 141 935 2 663 233 565<br />
De sociale kasser og fonde 8 124 220 262 483 717 399 - 2 213<br />
Den amtskommunale sektor 73 506 1 716 4 662 7 577 9 010 120 304 20 143 868<br />
Den kommunale sektor 715 3 797 16 932 59 465 114 500 122 636 155 070 88 513 561 628<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/07<br />
238 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 240 Arbejdssteder fordelt efter størrelse, branche og region. 2009<br />
Antal job på arbejdsstederne ultimo november<br />
1 2-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100 + I alt<br />
antal arbejdssteder<br />
I alt 120 916 72 354 39 158 26 129 16 259 5 210 3 419 283 445<br />
Branche<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 20 850 9 175 2 326 509 143 17 5 33 025<br />
Industri, råstoffer, forsyning 5 603 4 627 2 995 2 305 1 896 680 590 18 696<br />
Bygge og anlæg 14 100 7 657 4 041 2 169 1 111 227 98 29 403<br />
Handel og transport mv. 21 317 23 737 14 374 9 238 4 829 1 068 593 75 156<br />
Information og kommunikation 5 846 2 271 1 060 684 469 134 140 10 604<br />
Finansiering og forsikring 1 549 1 168 1 099 717 381 121 125 5 160<br />
Ejendomshandel og udlejning 9 009 4 080 1 134 420 201 47 28 14 919<br />
Erhvervsservice 21 626 8 545 3 652 2 282 1 287 428 322 38 142<br />
Off. adm., undervisn., sundhed 12 221 5 520 5 256 5 881 4 869 2 267 1 406 37 420<br />
Kultur, fritid og anden service 8 443 5 249 3 066 1 863 1 062 220 112 20 015<br />
Uoplyst aktivitet 352 325 155 61 11 1 - 905<br />
Region<br />
Region Hovedstaden 37 202 20 809 10 807 7 325 4 902 1 621 1 354 84 020<br />
Region Sjælland 19 392 10 344 5 509 3 562 2 116 625 356 41 904<br />
Region Syddanmark 24 347 15 942 8 890 6 007 3 474 1 179 680 60 519<br />
Region Midtjylland 27 270 16 671 9 319 6 214 3 982 1 227 724 65 407<br />
Region Nordjylland 12 685 8 536 4 589 2 994 1 773 548 295 31 420<br />
Uden for landet 20 52 44 27 12 10 10 175<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/07<br />
Tabel 241 Arbejdssteder, beskæftigelse og lønsum fordelt efter branche. 2009<br />
Antal<br />
arbejdssteder<br />
ultimo<br />
november<br />
Antal<br />
job<br />
ultimo<br />
november<br />
Antal<br />
fuldtidsbeskæftigede<br />
Årlig<br />
lønsum<br />
mio. kr.<br />
I alt 283 445 2 811 148 2 192 847 919 229<br />
Landbrug, skovbrug, og fiskeri 33 025 71 613 31 159 9 584<br />
Råstofindvinding 269 4 577 4 644 2 932<br />
Industri 15 589 307 281 285 005 127 746<br />
Energiforsyning 1 206 13 165 11 078 5 793<br />
Vandforsyning og renovation 1 632 13 008 10 428 4 382<br />
Bygge og anlæg 29 403 158 170 127 722 52 690<br />
Handel 49 377 421 338 311 485 119 932<br />
Transport 12 833 137 500 123 262 51 728<br />
Hoteller og restauranter 12 946 97 213 47 303 14 137<br />
Information og kommunikation 10 604 98 737 84 820 46 143<br />
Finansiering og forsikring 5 160 86 157 80 741 47 702<br />
Ejendomshandel og udlejning 14 919 46 974 27 627 11 479<br />
Videnservice 25 091 140 418 111 574 57 579<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden<br />
operationel service 13 051 140 338 97 983 36 539<br />
Offentlig administration, forsvar og politi 1 801 160 505 141 848 60 019<br />
Undervisning 7 471 238 750 187 480 79 826<br />
Sundhed og socialvæsen 28 148 533 000 427 882 158 750<br />
Kultur og fritid 5 447 57 464 31 960 12 081<br />
Andre serviceydelser mv. 14 568 81 581 46 488 19 236<br />
Uoplyst aktivitet 905 3 359 2 353 951<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/07<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 239
Generel erhvervsstatistik<br />
Tabel 242 Arbejdssteder, beskæftigelse og lønsum fordelt efter sektor. 2009<br />
Antal arbejdssteder<br />
ultimo<br />
november<br />
Antal job<br />
ultimo<br />
november<br />
Antal<br />
fuldtidsbeskæftigede<br />
Årlig<br />
lønsum<br />
mio. kr.<br />
I alt 283 445 2 811 148 2 192 847 919 229<br />
Privat sektor 260 315 1 794 763 1 345 358 584 361<br />
Offentlig sektor i alt 23 130 1 016 385 847 489 334 868<br />
Offentlige selskaber og selskabslignende virksomheder 1 522 75 111 70 820 31 323<br />
Offentlig forvaltning og service i alt 21 608 941 274 776 669 303 545<br />
Den statslige sektor 5 165 233 565 186 228 80 348<br />
De sociale kasser og fonde 129 2 213 2 045 1 009<br />
Den regionale sektor 1 361 143 868 130 200 55 648<br />
Den kommunale sektor 14 953 561 628 458 196 166 540<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/07<br />
Tabel 243<br />
Udgifter til Forskning og Udvikling (FoU)<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
mio. kr. i løbende priser<br />
FoU-udgifter i alt 36 451 37 958 40 424 40 433 48 787 52 611 54 049<br />
Den offentlige sektor 11 663 12 050 13 366 12 788 14 707 15 897 17 196<br />
Den private sektor 24 788 25 908 27 058 27 645 34 080 36 714 36 853<br />
FoU-udgifter i alt i procent af BNP 2,49 2,46 2,48 2,39 2,78 3,15 3,08<br />
Den offentlige sektor 0,80 0,78 0,82 0,75 0,84 0,95 0,98<br />
Den private sektor 1,69 1,68 1,66 1,63 1,94 2,20 2,10<br />
pct.<br />
Kilde: 2004-2006 - Dansk Center for Forskningsanalyse<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.dst.dk/fui<br />
Tabel 244<br />
Udgifter til Forskning og Udvikling (FoU) i faste priser<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
mio. kr. i 2010-priser<br />
FoU-udgifter i alt 42 838 43 361 45 218 44 220 51 190 54 641 54 049<br />
Den offentlige sektor 13 707 13 765 14 951 13 986 15 432 16 510 17 196<br />
Den private sektor 29 132 29 596 30 267 30 234 35 759 38 131 36 853<br />
Kilde: 2004-2006 - Dansk Center for Forskningsanalyse<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.dst.dk/fui<br />
240 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
1<br />
Landbruget i Danmark<br />
EU's landbrugspolitik og statistikken<br />
Danmark fastlægger sammen med de øvrige medlemslande EU's landbrugspolitik,<br />
der udgør de overordnede rammer for dansk landbrug. Den fælles landbrugspolitik<br />
har direkte og indirekte indflydelse på de danske landmænds indkomstforhold og<br />
beslutningsadfærd og dermed de krav, som EU stiller til landbrugsstatistikken.<br />
Faldende andel af samfundsøkonomien<br />
Landbruget udgør en fortsat faldende andel af samfundsøkonomien, idet andre<br />
sektorer er vokset. Samtidig med, at landbrugets beskæftigelsesmæssige og samfundsøkonomiske<br />
betydning er faldet, er erhvervets produktion dog steget i både<br />
omfang og værdi.<br />
Landbrugseksporten udgør fortsat en ganske stor andel af den samlede danske<br />
eksport med svinekød som det vigtigste produkt.<br />
Strukturen i dansk landbrug – færre, men større bedrifter<br />
Strukturudviklingen i dansk landbrug har igennem mange år været præget af et<br />
fald i antallet af bedrifter år for år. I 2010 var der ca. 42.100 bedrifter over 5 ha i<br />
Danmark, hvilket næsten er en halvering på 20 år. Gennemsnitsstørrelsen på en<br />
bedrift er nu 63 hektar, langt over gennemsnittet i EU.<br />
Figur 1<br />
Bedrifter fordelt efter arealstørrelse<br />
90<br />
Tusinde bedrifter<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
75,0 ha +<br />
30,0-74,9 ha<br />
0 - 30,0 ha<br />
0<br />
1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
www.statistikbanken.dk/bdf og bdf07<br />
Ikke desto mindre er der fortsat mange mindre bedrifter i Danmark. Bedrifter på<br />
under 30,0 ha udgør faktisk over halvdelen af alle bedrifter, nemlig 55 pct., hvor<br />
denne andel for 20 år siden var 59 pct. Mellemstore bedrifter på mellem 30,0 og<br />
74,9 ha udgør 19,3 pct. mod 32 pct. i 1990. Endelig udgør de største bedrifter på<br />
mindst 75,0 ha 25 pct. af alle bedrifter mod kun 9 pct. i 1990.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 241
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Landbrugets arealanvendelse<br />
Dansk landbrug er kendetegnet ved en bred sammensætning af forskellige aktiviteter,<br />
der næsten alle har som mål at producere fødevarer. Sammensætningen afspejles<br />
naturligt i anvendelsen af landbrugsarealet, der fordeler sig på produktion<br />
af vegetabilske fødevarer og produktion af foder til husdyr, som siden ender som<br />
animalske fødevarer. Korn er klart den vigtigste afgrøde med 56 pct. af det samlede<br />
areal.<br />
Figur 2<br />
Landbrugets arealanvendelse<br />
Pct.<br />
100<br />
Andet<br />
Bælgsæd og rodfrugter<br />
80<br />
60<br />
Græs og grønfoder<br />
40<br />
20<br />
Korn<br />
0<br />
1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
www.statistikbanken.dk/afg og afg07<br />
Ovenfor er vist fordelingen af landbrugsarealet på forskellige afgrøder. Gruppen<br />
andet består af industrifrø, frø til udsæd, gartneriprodukter og øvrige arealer, mens<br />
græs og grønfoder både omfatter arealer i omdriften og arealer uden for omdriften,<br />
herunder brak.<br />
Mere end halvdelen af landbrugsarealet bliver anvendt til produktion af korn,<br />
mens mellem 20 pct. og 30 pct. anvendes til produktion af grovfoder til husdyr.<br />
Der er over perioden et stort fald for bælgsæd og rodfrugter og omtrent tilsvarende<br />
stigning i græs og grønfoder, hvilket primært skyldes, at foderroer er blevet erstattet<br />
af majs til ensilage.<br />
Der er også en dyrkning i væksthuse, primært blomster, prydplanter, forskellige<br />
grøntsager samt champignon. Det samlede væksthusareal er på ca. 500 hektar.<br />
Vegetabilsk produktion<br />
Den vegetabilske produktion er i sagens natur tæt knyttet til arealanvendelsen.<br />
Som nævnt anvendes hovedparten af arealet til kornproduktion, hvor de primære<br />
kornarter er hvede og byg. Korn tegner sig derfor også for størstedelen af produktionen,<br />
mens afgrøder til grovfoder til kvæg tegner sig for den næstvigtigste aktivitet.<br />
Produktionen kan deles op i tre grupper: Produkter, som anvendes til fødevarer,<br />
enten direkte eller efter industriel forarbejdning; produkter, som anvendes til foder<br />
til husdyr; samt en tredje gruppe, der omfatter blomster og planter og andre<br />
non-food afgrøder.<br />
242 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Figur 3<br />
Høstudbytter<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
Mia. foderenheder<br />
I alt<br />
Korn<br />
8<br />
99 01 03 05 07 09 11*<br />
* Foreløbige tal<br />
www.statistikbanken.dk/hst6<br />
Gruppen af fødevarer, der kan anvendes direkte, omfatter spisekartofler, frugt,<br />
bær og grøntsager dyrket på friland og i væksthuse, mens kartofler til melproduktion,<br />
sukkerroer samt dele af produktionen af korn og industrifrø forarbejdes, inden<br />
de anvendes som levnedsmidler.<br />
Den vegetabilske produktion udgør et naturligt grundlag for den animalske produktion<br />
i landbruget, idet den er den primære forsyningskilde til husdyrenes foderforbrug.<br />
Ud over korn, hvor en stor del af produktionen anvendes til svinefoder, dyrkes en<br />
lang række græs- og grønfoderafgrøder, som primært anvendes til kvægfoder. I<br />
figur 3 er vist de seneste års udvikling i det samlede høstudbytte for den vegetabilske<br />
produktion, dog undtaget frugt, grøntsager og andre gartneriprodukter.<br />
Husdyrbrug og animalsk produktion<br />
Figur 4 viser udviklingen i landbrugets husdyrhold i form af specialiseringen af de<br />
to vigtigste husdyrgrene: Kvæg og svin. Siden 1960’erne er det alsidige landbrug<br />
med både planteavl og flere slags husdyr i høj grad erstattet af specialiserede bedrifter.<br />
Over 50 pct. har nu hverken kvæg eller svin, mens under 3 pct. af bedrifterne<br />
har både kvæg og svin – mod over 70 pct. i 1968.<br />
Figur 4<br />
Specialiseringsgrad<br />
100<br />
Pct.<br />
80<br />
Uden kvæg og svin<br />
60<br />
Med svin, uden kvæg<br />
40<br />
20<br />
Med kvæg, uden svin<br />
Både kvæg og svin<br />
0<br />
1968 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/komb og komb07<br />
Svinekødsproduktionen den økonomisk mest betydende<br />
Antallet af husdyrbrug er blevet reduceret kraftigt gennem mange år. Det betyder<br />
dog ikke, at bestandene er reduceret. Svinebestanden er således steget fra 10 mio.<br />
stk. i 1980 til nu 12 mio., og den gennemsnitlige besætningsstørrelse er i samme<br />
periode steget fra knap 150 til omkring 2.600.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 243
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Figur 5<br />
Produktion og eksport<br />
af svinekød<br />
2 200<br />
2 000<br />
1 800<br />
1 600<br />
1 400<br />
Mio. kg<br />
Produktion<br />
Eksport<br />
1 200<br />
97 99 01 03 05 07 09 11<br />
www.statistikbanken.dk/ani5 og<br />
kn8y<br />
Samtidig med denne stigning er effektiviteten i svinebrugene øget, og disse forhold<br />
medfører tilsammen, at svinekødsproduktionen er den økonomisk mest betydende<br />
landbrugsproduktion. I figur 5 vises foruden den samlede produktion af svinekød<br />
også den eksporterede mængde, som har gjort Danmark til en af verdens største<br />
eksportører af svinekød.<br />
Mælkeproduktionen<br />
Den økonomisk næststørste produktionsgren i landbruget er mælkeproduktionen.<br />
Den producerede mængde mælk har siden midt i 1980'erne været fastlagt ved en<br />
EU-landekvote, som igennem årene kun er ændret lidt.<br />
I den samme periode er bestanden af malkekøer reduceret med over en tredjedel,<br />
men den store stigning i den gennemsnitlige mælkeydelse betyder, at den samme<br />
produktion på 4,7 mia. kg kan opretholdes. I de senere år har en del af denne mælkeproduktion<br />
været økologisk og udgør 9 pct. af den samlede indvejede mælk på<br />
mejerierne.<br />
Figur 6<br />
Gennemsnitlig mælkeydelse pr. malkeko<br />
9 500<br />
9 000<br />
Kg mælk<br />
Mælkeydelse ifølge Kontrolforeningen<br />
8 500<br />
8 000<br />
7 500<br />
Mælkeydelse ifølge Danmarks Statistik<br />
7 000<br />
6 500<br />
1994-<br />
1995<br />
1995- 1996- 1997- 1998- 1999- 2000- 2001- 2002- 2003- 2004- 2005- 2006- 2007- 2008- 2009- 2010-<br />
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Anm.: Danmarks Statistik beregner mælkeydelsen på grundlag af den samlede malkekobestand og den samlede mælkeydelse.<br />
Kontrolforeningen beregner ydelsen for den periodiske ydelseskontrol, der dækker ca. 91 pct. af den samlede<br />
malkekobestand.<br />
Tabel 261<br />
244 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Økonomien i landbrugssektoren<br />
Landbrugssektorens økonomiske resultat beskrives ved opstilling af brancheregnskabet<br />
for sektoren. Brancheregnskabet kan kort beskrives som en opgørelse af<br />
landbrugssektorens produktionsværdi minus de medgåede produktionsomkostninger.<br />
I brancheregnskabet opereres med tre indkomstbegreber: Bruttoværditilvækst i<br />
producentpriser, bruttoværditilvækst i basispriser og bruttofaktorindkomst. Forskellen<br />
på de tre indkomstbegreber ligger i behandlingen af de driftstilskud, som<br />
landbrugssektoren modtager, og de skatter og afgifter, som landbrugssektoren<br />
betaler.<br />
Bruttofaktorindkomsten har, som det fremgår af figur 7, varieret kraftigt de seneste<br />
ti år. Hovedårsagen til de store udsving er prisen på svinekød, som er landbrugets<br />
vigtigste produkt og eksportvare. Det forbedrede resultat i 2010 er dog også<br />
stærkt påvirket af en prisstigning på mælk.<br />
Forskellen mellem værditilvæksten i hhv. producent- og basispriser skyldes EU's<br />
landbrugspolitik, hvor der fra 1993 skete en omlægning fra prisstøtte til direkte<br />
areal- og husdyrstøtte. Fra 2005 er det meste af støtten indirekte støtte, og der er<br />
nu kun en lille forskel mellem opgørelsen i hhv. producent- og basispriser.<br />
Blandt EU-landene er det Frankrig, Italien og Spanien, som med hver fra 15 til 20<br />
pct. står for den største del af landbrugets samlede bruttofaktorindkomst i EU.<br />
Danmark repræsenterer knap 2 pct. af BFI på EU-plan, mens arbejdskraftforbruget<br />
til at frembringe den kun var 0,5 pct. af den samlede arbejdsstyrke i landbruget.<br />
Ud af EU’s tilskud til landbruget fra garantifonden på knap 400 mia. kr. gik ca. 2<br />
pct. til Danmark.<br />
Figur 7<br />
Bruttoværditilvækst i producent- og basispriser samt bruttofaktorindkomst<br />
28<br />
Mia. kr.<br />
26<br />
24<br />
22<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008* 2009*<br />
www.statistikbanken.dk/lbfi1<br />
Bruttoværditilvækst<br />
i producentpriser<br />
Bruttofaktorindkomst<br />
Bruttoværditilvækst<br />
i basispriser<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 245
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Investeringer, gæld og renter<br />
Landbrugets bruttoinvesteringer var i 2010 på 7,4 mia. kr. og dermed 1,0 mia. kr.<br />
mindre end det foregående år. Godt halvdelen blev anvendt på nye maskiner og<br />
inventar og resten på bygninger og grundforbedringer. Afskrivningerne blev opgjort<br />
til 8,8 mia. kr.<br />
Der var således i 2010 – ligesom sidste år - en negativ nettoinvestering i landbrugserhvervet.<br />
Den generelt positive nettoinvestering har sammenhæng med<br />
strukturudviklingen.<br />
Landbrugets gæld er opgjort til 355 mia. kr. ultimo 2010 og har gennem flere år<br />
været stigende. Renteudgifterne beløb sig i 2010 til 11,1 mia. kr., et fald i forhold<br />
til det foregående år, mens der set over en længere årrække er tale om et høje renteudgifter.<br />
6 pct. af alle bedrifter økologiske<br />
Det økologiske landbrug i Danmark udgør en øget andel sammenlignet med for ti<br />
år siden, men har i en periode vist en mindre tilbagegang. De økologiske bedrifter<br />
udgjorde godt 6 pct. af alle bedrifter i 2010, mens det fuldt ud omlagte økologiske<br />
areal udgjorde ca. 6 pct. af det samlede landbrugsareal. I 2000, udgjorde de økologiske<br />
bedrifter ca. 6 pct. af alle bedrifter, og det økologiske areal godt 3 pct. af<br />
det samlede landbrugsareal.<br />
2<br />
Skovbrug<br />
Skovtællinger<br />
Danmark har en lang tradition for at udarbejde skovstatistikker med regelmæssige<br />
mellemrum. Det giver et godt overblik over skovressourcerne.<br />
Den første skovstatistik blev udarbejdet omkring år 1800, og siden 1881 er der<br />
udarbejdet i alt ni skovtællinger. De belyser, hvordan skovene har udviklet sig med<br />
hensyn til areal, træarts- og aldersklassefordeling mv.<br />
Figur 8<br />
Skovarealet fordelt efter løv- og nåletræ<br />
300<br />
Tusinde ha<br />
Løvtræ<br />
300<br />
Tusinde ha<br />
Nåletræ<br />
250<br />
250<br />
200<br />
200<br />
150<br />
150<br />
100<br />
100<br />
50<br />
50<br />
0<br />
1881 1907 1923 1931 1951 1965 1976 1990 2000 2006 2010<br />
0<br />
1881 1907 1923 1931 1951 1965 1976 1990 2000 2006 2010<br />
www.statistikbanken.dk/skov1<br />
246 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Skovloven<br />
I henhold til Skovloven fra 2004 skal miljøministeren sikre, at der indsamles<br />
landsdækkende statistik på skovområdet. I 2000 gennemførte Danmarks Statistik<br />
en skovtælling med opgørelsesdato 1. januar 2000. Ved denne tælling blev der<br />
indhentet oplysninger om planlægning af skovdriften og om foryngelses- og etableringsmetoder<br />
for den seneste tiårsperiode.<br />
For 2006 og 2010 har Skov & Landskab (Københavns Universitet) opgjort skovarealet<br />
på grundlag af en stikprøve baseret på konkrete målinger på et stort antal prøveflader.<br />
Forskellene i metode mellem opgørelserne fra 2006 og de tidligere skovtællinger<br />
gør, at sammenligninger mellem disse i mange tilfælde skal tolkes med<br />
varsomhed.<br />
Figur 9<br />
Hugsten<br />
3 500<br />
3 000<br />
2 500<br />
2 000<br />
1 500<br />
1 000<br />
Tusinde m³<br />
Nåletræ<br />
500<br />
Løvtræ<br />
0<br />
94 98 02 06 10<br />
www.statistikbanken.dk/skov6<br />
I figur 8 er vist den langsigtede udvikling i det skovbevoksede areal fra 1881 til<br />
2010. I denne periode skete en fordobling af det danske skovareal – først og fremmest<br />
gennem en forøgelse af arealet bevokset med nåletræ.<br />
For den fremtidige udvikling er der opstillet en målsætning i Naturbeskyttelsesloven<br />
fra 1997 om en yderligere fordobling af det danske skovareal i løbet af en<br />
periode svarende til en trægeneration (ca. 100 år).<br />
Skovens produktion<br />
Skovens produktion af træ måles ved den årlige hugststatistik. Hugsten har gennem<br />
en længere årrække været domineret af produktionen af nåletræ. Over halvdelen<br />
af den samlede hugst i 2010 var til energiformål.<br />
Stormfaldene i 1999 og senest i 2005 afspejler sig tydeligt for nåletræets vedkommende.<br />
Der har i mange år været nedgang i produktionen af løvtræ, mens de nyeste<br />
tal indikerer en lille stigning.<br />
3<br />
Fiskeri<br />
EU's fælles fiskeripolitik<br />
EU's fælles fiskeripolitik danner rammen for det danske fiskeri. Denne ramme består<br />
bl.a. af et system til bevarelse og udnyttelse af havets biologiske ressourcer<br />
gennem en regulering af fangsterne ved kvotering.<br />
Fiskerflåden<br />
Den danske fiskerflåde består af de fartøjer, der er indregistreret i Danmark som<br />
fiskerfartøj. For at få et fartøj registreret som fiskerfartøj skal der foreligge en tilladelse<br />
fra Fiskeridirektoratet til at anvende fartøjet til erhvervsmæssigt fiskeri.<br />
I nedenstående figur er gengivet udviklingen for erhvervsfiskerfartøjer på seks<br />
meters længde eller derover.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 247
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Figur 10<br />
Den danske fiskerflåde<br />
3.000<br />
2.500<br />
2.000<br />
1.500<br />
1.000<br />
500<br />
0<br />
Antal<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Brutto tonnage (BT)<br />
105.000<br />
100.000<br />
95.000<br />
90.000<br />
85.000<br />
80.000<br />
75.000<br />
70.000<br />
65.000<br />
60.000<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Tabel 270<br />
Saltvandsfiskeriet<br />
Danske fiskeres samlede udbytte fra saltvandsfiskeriet har mængdemæssigt været<br />
faldende i perioden 2000-2011. Fra 1,4 mio. tons i 2000 til 800.000 tons i 2011.<br />
Værdien af fangsten i 2011 er med 2,9 mia. kr. ca. 7 pct. lavere end i 2000, målt i<br />
årets priser.<br />
Figur 11<br />
Saltvandsfiskeriet – danske fiskeres samlede udbytte i mængde og værdi<br />
1.600<br />
Tusinde tons<br />
3.600<br />
Mio. kr.<br />
1.400<br />
3.400<br />
3.200<br />
1.200<br />
3.000<br />
1.000<br />
2.800<br />
800<br />
2.600<br />
2.400<br />
600<br />
2.200<br />
400<br />
2.000<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011* 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011*<br />
Tabel 271<br />
Statistik udarbejdes i Fiskeridirektoratet<br />
Statistik over den danske fiskerflåde, fiskeressourcer og fiskeriet, landingerne og<br />
markedet for fisk samt akvakulturen udarbejdes i Fiskeridirektoratet.<br />
248 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 245 Landbrugsbedrifter fordelt efter arealstørrelse. 2010<br />
Under<br />
10,0 ha<br />
10,0-19,9<br />
ha<br />
20,0-29,9<br />
ha<br />
30,0-49,9<br />
ha<br />
50,0-99,9<br />
ha<br />
100,0 ha + I alt<br />
antal bedrifter<br />
Hele landet 11 110 7 785 4 304 4 896 5 925 8 079 42 099<br />
Region Hovedstaden 776 536 229 233 249 267 2 290<br />
Region Sjælland 1 922 1 231 717 896 1 031 1 317 7 114<br />
Region Syddanmark 2 918 2 024 1 094 1 287 1 823 2 588 11 734<br />
Region Midtjylland 3 277 2 414 1 417 1 579 1 772 2 382 12 841<br />
Region Nordjylland 2 217 1 580 847 901 1 050 1 525 8 120<br />
København og Nordsjælland 675 451 189 175 165 154 1 809<br />
Landsdel Bornholm 101 85 40 58 84 113 481<br />
Landsdel Fyn 1 092 600 308 354 522 642 3 518<br />
Landsdel Sydjylland 1 826 1 424 786 933 1 301 1 946 8 216<br />
Landsdel Østjylland 1 644 1 240 699 779 718 989 6 069<br />
Landsdel Vestjylland 1 633 1 174 718 800 1 054 1 393 6 772<br />
Anm.: Landbrugs- og gartneritællingen omfatter bedrifter med mindst 5 ha dyrket areal eller med en<br />
landbrugsproduktion, som mindst svarer hertil. Som følge af afrunding stemmer summer ikke<br />
nødvendigvis overens med enkelttallene.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bdf07<br />
Tabel 246 Landbrugsbedrifter fordelt efter brugstype og landsdel. 2010<br />
Agerbrug Gartneri Permanente<br />
beplantninger<br />
Kvæg<br />
mv.<br />
Svin<br />
og<br />
fjerkræ<br />
Blandet<br />
planteavl<br />
Blandet<br />
husdyrhold<br />
og<br />
pelsdyr<br />
Planteavl<br />
og<br />
husdyrhold<br />
Alle<br />
brugstyper<br />
antal bedrifter<br />
Hele landet 18 443 917 348 12 126 3 613 693 1 734 4 225 42 099<br />
Region Hovedstaden 1 056 82 23 763 85 46 23 212 2 290<br />
Region Sjælland 4 243 186 107 1 230 391 189 113 655 7 114<br />
Region Syddanmark 4 566 368 151 3 817 1 116 198 441 1 077 11 734<br />
Region Midtjylland 5 543 213 54 3 681 1 242 181 559 1 368 12 841<br />
Region Nordjylland 3 035 68 13 2 635 779 79 598 913 8 120<br />
København og Nordsjælland 838 76 22 658 13 34 11 157 1 809<br />
Landsdel Bornholm 218 6 1 105 72 12 12 55 481<br />
Landsdel Fyn 1 593 276 129 684 347 107 77 305 3 518<br />
Landsdel Sydjylland 2 973 92 22 3 133 769 91 364 772 8 216<br />
Landsdel Østjylland 2 957 132 40 1 448 563 108 128 693 6 069<br />
Landsdel Vestjylland 2 586 81 14 2 233 679 73 431 675 6 772<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bdf07<br />
Tabel 247 Landbrugsbedrifters forpagtning. 2010<br />
Arealstørrelse<br />
Under<br />
10,0 ha<br />
10,0-19,9<br />
ha<br />
20,0-29,9<br />
ha<br />
30,0-49,9<br />
ha<br />
50,0-99,9<br />
ha<br />
100,0<br />
ha +<br />
I alt<br />
antal bedrifter<br />
Bedrifter uden forpagtning 9 659 5 519 2 547 2 353 1 599 722 22 399<br />
Bedrifter med forpagtning 1 451 2 266 1 757 2 543 4 326 7 357 19 700<br />
Forpagtet areal 5 376 14 334 16 555 33 979 99 042 656 661 825 947<br />
Gns. forpagtet areal pr. bedrift 3,7 6,3 9,4 13,4 22,9 89,3 41,9<br />
ha<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bdf207<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 249
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 248<br />
Kapitelstakster for byg og hvede<br />
Byg<br />
Hvede<br />
2010 2011 2010 2011<br />
kr. pr. 100 kg<br />
Gennemsnit for hele landet 111,99 148,31 116,47 128,95<br />
Kapitelstakstområder:<br />
Sjælland med omliggende øer 106,80 150,19 115,15 124,23<br />
Lolland-Falster med omliggende øer 108,55 154,00 107,84 125,18<br />
Bornholm 105,60 133,79 105,44 123,35<br />
Fyn med omliggende øer 111,34 147,56 118,15 130,19<br />
Sønderjylland 111,03 145,68 116,48 131,30<br />
Østjylland 114,62 147,40 118,63 129,89<br />
Vestjylland 117,41 150,51 119,63 131,92<br />
Nordjylland 111,05 144,82 116,89 131,90<br />
Anm.: Kapitelstaksterne for byg og hvede udtrykker den gennemsnitlige pris for 100 kg tørt og renset<br />
byg eller hvede, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere i perioden juli til udgangen af<br />
december det pågældende år. Taksterne bruges ved regulering af leje af jord.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/kapit1<br />
Tabel 249<br />
Husdyr og produktion på økologiske bedrifter<br />
2009 2010<br />
Økologiske husdyr 1 713 603 1 533 612<br />
Kvæg 159 351 164 523<br />
Svin 179 903 180 787<br />
Fjerkræ 1 357 374 1 174 770<br />
Andre dyr 16 975 13 532<br />
Økologiske bedrifter med mælkeproduktion 432 399<br />
antal<br />
mio. kg<br />
Mælkeproduktion 431 443<br />
Andel af samlet produktion 9 9<br />
Økologiske bedrifter med ægproduktion 166 146<br />
pct.<br />
antal<br />
mio. kg<br />
Ægproduktion 8,2 7,8<br />
Andel af samlet produktion 16 15<br />
pct.<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/oeko2, ani7 og ani8<br />
250 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 250<br />
Økologiske landbrugsbedrifter fordelt efter arealstørrelse<br />
2009 2010<br />
Økologiske<br />
bedrifter<br />
Procent af<br />
alle bedrifter<br />
Økologiske<br />
bedrifter<br />
Procent af<br />
alle bedrifter<br />
antal bedrifter pct. antal bedrifter pct.<br />
I alt 2 689 6,5 2 671 6,3<br />
Under 10,0 ha 740 7,8 724 7,9<br />
10,0-19,9 ha 448 5,9 445 5,7<br />
20,0-29,9 ha 245 5,4 247 5,7<br />
30,0-49,9 ha 300 6,0 311 6,4<br />
50,0-99,9 ha 335 5,6 318 5,4<br />
100,0 ha + 558 6,9 557 6,9<br />
Uoplyst areal 63 . . . 69 . . .<br />
Kilde: NaturErhvervstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/08<br />
Tabel 251 Økologiske landbrugsbedrifters arealanvendelse. 2010<br />
Økologiske<br />
bedrifter<br />
Alle bedrifter<br />
Økologiske<br />
bedrifter<br />
Alle bedrifter<br />
Økologisk<br />
areal i pct. af<br />
samlet areal<br />
ha<br />
Samlet dyrket areal<br />
148 145 2 646 401 100,0 100,0 5,6<br />
Korn 39 254 1 469 168 26,5 55,5 2,7<br />
Bælgsæd 2 364 10 349 1,6 0,4 22,8<br />
Rodfrugter 1 375 81 331 0,9 3,1 1,7<br />
Industrifrø 662 165 721 0,4 6,3 0,4<br />
Frø til udsæd 2 930 66 655 2,0 2,5 4,4<br />
Græs og grønfoder 96 392 762 217 65,1 28,8 12,6<br />
Gartneri 2 198 20 130 1,5 0,8 10,9<br />
Braklægning 677 9 874 0,5 0,4 6,9<br />
Andre afgrøder 2 293 60 956 1,5 2,3 3,8<br />
pct.<br />
Kilde: NaturErhvervstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/oeko1 og afg1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 251
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 252<br />
Detailomsætning af økologiske fødevarer<br />
2009 2010<br />
tusinde kr.<br />
Omsætning i alt 4 892 755 5 097 526<br />
Ris, brød, pasta, mel, gryn, kager 716 401 749 056<br />
Heraf: Rugbrød 73 376 63 783<br />
Mel 106 719 106 658<br />
Gryn, cornflakes, müesli o.l. 192 448 180 081<br />
Kød, pålæg, indmad 342 467 329 550<br />
Heraf: Okse- og kalvekød 122 301 127 095<br />
Svinekød 47 477 38 961<br />
Pålæg af kød og fjerkræ 119 211 101 911<br />
Fisk og skaldyr 3 820 6 358<br />
Mælk, ost, æg 1 771 316 1 754 195<br />
Heraf: Letmælk 179 231 157 849<br />
Minimælk 368 988 380 985<br />
Skummetmælk 266 608 271 746<br />
Ost 209 425 185 770<br />
Æg 291 596 303 796<br />
Fedtstoffer, madolier 246 866 247 068<br />
Heraf: Smør, blandingsprodukter 178 550 192 968<br />
Frugt 376 556 418 877<br />
Heraf: Citrusfrugter, friske 83 188 76 265<br />
Bananer, friske 63 715 78 775<br />
Æbler, friske 36 805 53 164<br />
Tørret frugt, frugtpålæg 77 380 87 639<br />
Grøntsager 679 504 775 342<br />
Heraf: Tomater, friske 68 528 80 266<br />
Gulerødder, friske 138 526 161 706<br />
Kartofler, friske 70 525 74 706<br />
Løg, friske 38 060 36 946<br />
Sukker, syltetøj, chokolade, slik, is o.l. 195 743 216 423<br />
Heraf: Sukker 35 787 33 049<br />
Sirup, honning, kagepynt 18 926 33 971<br />
Syltetøj, marmelade o.l. 52 297 48 524<br />
Krydderier, suppeterninger o.l. 171 850 202 723<br />
Heraf: Krydderier 34 114 33 403<br />
Babymad (konserves) 44 810 49 653<br />
Kaffe, te, kakao o.l. 145 855 169 085<br />
Juice, frugtsaft o.l. 169 465 154 785<br />
Vin, cider, øl o.l. 72 909 74 063<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/oeko3<br />
Tabel 253<br />
Pelsdyrbedrifter på landbrugsbedrifter<br />
2007 2008 2009<br />
Pelsdyrbedrifter 1 846 1 703 1 555<br />
Pelsdyrbedrifter kombineret med landbrug 1 232 1 119 1 032<br />
Pct. af pelsdyrbedrifter på landbrug 66,7 65,7 66,4<br />
Kilde: Dansk Pelsdyravlerforening<br />
www.statistikbanken.dk/pels3<br />
252 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 254<br />
Det dyrkede areals anvendelse<br />
2008 2009 2010<br />
Samlet dyrket areal 2 667 895 2 623 975 2 646 400<br />
Korn 1 505 210 1 460 859 1 469 168<br />
Bælgsæd 4 910 6 332 10 349<br />
Rodfrugter 83 768 80 998 81 331<br />
Industrifrø 173 580 161 779 165 721<br />
Frø til udsæd 82 058 90 112 66 655<br />
Græs og grønfoder i omdriften 515 306 535 607 562 358<br />
Gartneriprodukter 22 154 21 114 20 130<br />
Græs uden for omdriften 260 624 197 228 209 732<br />
Øvrige arealer 20 285 69 946 60 956<br />
Braklagt areal med tilskud 1 70 662 5 699 9 874<br />
Samlet dyrket areal 100,0 100,0 100,0<br />
Korn 56,4 55,7 55,5<br />
Bælgsæd 0,2 0,2 0,4<br />
Rodfrugter 3,1 3,1 3,1<br />
Industrifrø 6,5 6,2 6,3<br />
Frø til udsæd 3,1 3,4 2,5<br />
Græs og grønfoder i omdriften 19,3 20,4 21,2<br />
Gartneriprodukter 0,8 0,8 0,8<br />
Øvrige arealer 9,8 7,5 7,9<br />
Græs uden for omdriften 0,8 2,7 2,3<br />
Braklagt areal med tilskud 1 2,6 0,2 0,4<br />
1 Braklagt areal med tilskud er også inkluderet under græsarealerne. Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
ha<br />
pct.<br />
www.statistikbanken.dk/afg07<br />
Tabel 255<br />
Landbrugets råvareanvendelse<br />
2008/2009 2009/2010 2010/2011<br />
mio. foderenhed<br />
Foderforbrug i alt<br />
14 488 15 534 15 404<br />
Kraftfoder<br />
Korn i alt (inkl. klid mv.) 6 215 6 921 6 992<br />
Oliekager, -mel og -skrå 2 341 2 402 2 689<br />
Andre vegetabilske foderstoffer 492 334 282<br />
Fiskemel, -ensilage og -affald 433 375 365<br />
Mælk og mælkeprodukter 99 94 41<br />
Grovfoder 4 908 5 408 5 035<br />
Rodfrugter (rod) 338 338 322<br />
Græs og grønfoder 4 327 4 839 4 510<br />
Halm 243 231 203<br />
Forsyning med handelsgødning i rene næringsstoffer<br />
tusinde tons<br />
Kvælstof 200 190 197<br />
Fosfor 7 11 11<br />
Kalium 26 42 45<br />
Forsyning med bekæmpelsesmidler<br />
I alt (i virksomme stoffer) 4 116 2 798 3 891<br />
Mod ukrudt 2 927 2 012 3 172<br />
Mod svampe 864 484 491<br />
Mod insekter 38 40 33<br />
Vækstregulerende midler 287 262 195<br />
tons<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/foder1, pest1 og kvael2<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 253
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 256<br />
Høstudbytte<br />
2010 2011* 2010 2011* 2010 2011*<br />
tusinde tons foderenhed hkg pr. ha<br />
Samlet høstudbytte • • 16 095 . . . • •<br />
Korn (kerne) i alt 8 748 8 818 8 679 8 745 59 59<br />
Vinterhvede 4 996 4 769 5 116 4 884 67 66<br />
Vårhvede 64 72 65 73 46 43<br />
Rug 255 294 255 294 49 51<br />
Triticale 177 137 177 137 49 51<br />
Vinterbyg 784 724 749 691 54 56<br />
Vårbyg 2 198 2 540 2 099 2 426 51 54<br />
Havre og blandsæd 274 227 218 181 48 49<br />
Raps i alt 580 508 988 865 35 34<br />
Vinterraps 577 504 982 859 35 34<br />
Vårraps 3 4 5 6 23 21<br />
Bælgsæd 34 25 37 27 32 32<br />
Halm i alt, der er bjærget 3 307 . . . 617 . . . 33 . . .<br />
Heraf kornhalm, der er bjærget 3 207 . . . 592 . . . 33 . . .<br />
Rodfrugter i alt 3 990 . . . 878 . . . 488 . . .<br />
Læggekartofler under kontrol 143 . . . 27 . . . 273 . . .<br />
Kartofler til melproduktion 691 . . . 188 . . . 413 . . .<br />
Spisekartofler 524 . . . 103 . . . 318 . . .<br />
Sukkerroer til fabrik 2 356 . . . 510 . . . 601 . . .<br />
Fodersukkerroer og anden rodfrugt til foder 276 . . . 50 . . . 666 . . .<br />
Græs og grønfoder i alt 25 177 . . . 4 896 . . . • •<br />
Lucerne 315 . . . 42 . . . 479 . . .<br />
Majs til ensilering 5 923 . . . 1 569 . . . 341 . . .<br />
Korn til ensilering 1 093 . . . 305 . . . 171 . . .<br />
Græs og kløver i omdriften 14 150 . . . 2 404 . . . 425 . . .<br />
Græs uden for omdriften 3 180 . . . 507 . . . 146 . . .<br />
Efterslæt efter korn og helsæd 515 . . . 69 . . . 44 . . .<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/hst6<br />
Tabel 257<br />
Anvendelse af korn<br />
2008 2009 2010<br />
tusinde tons<br />
Høstudbytte efter svind 8 801 9 813 8 418<br />
Import 1 690 819 722<br />
Primo lager 5 009 6 603 7 753<br />
Til rådighed 15 500 17 235 16 893<br />
Eksport 1 248 1 895 2 425<br />
Udsæd 285 283 281<br />
Industriforbrug 813 787 707<br />
Ultimo lager 6 603 7 753 6 569<br />
Anvendt til foder 6 551 6 517 6 910<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/korn<br />
254 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 258<br />
Landbrugets husdyrhold<br />
Juni<br />
1970<br />
Juni<br />
1980<br />
Juni<br />
1990<br />
Maj<br />
2000<br />
Maj<br />
2010<br />
Heste 45 413 49 596 38 215 39 737 59 735<br />
Kvæg i alt 2 842 271 2 960 926 2 239 097 1 867 937 1 571 050<br />
Køer 1 152 681 1 104 468 839 988 760 310 669 289<br />
Heraf malkekøer . . . 1 039 623 753 114 635 519 568 202<br />
Heraf ammekøer . . . 64 845 86 874 124 791<br />
101 087<br />
Svin i alt 8 360 575 9 956 800 9 497 219 11 921 573 13 173 060<br />
Søer i alt 998 874 1 070 927 903 820 1 083 192 1 116 756<br />
Slagtesvin . . . 2 449 211 2 425 004 3 363 118<br />
3 509 186<br />
Får i alt 69 610 55 748 158 563 145 492<br />
159 626<br />
Høns i alt 17 847 000 14 243 000 15 498 332 20 981 657 18 731 331<br />
Heraf høner 6 330 000 4 563 000 4 326 935 3 680 647 3 899 700<br />
Heraf slagtekyllinger 7 809 000 7 533 000 9 802 327 16 046 632 12 836 010<br />
Kalkuner 504 000 382 000 212 975 545 751<br />
Ænder 638 000 802 000 494 711 296 039<br />
200 682<br />
223 663<br />
Gæs 180 000 82 000 42 800 6 826 6 965<br />
Anm: Tabellen viser antallet af dyr på én bestemt dag i året, tællingsdagen. Tællingsdagen er enten i<br />
foråret eller sommeren.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/hdyr07<br />
Tabel 259 Landbrugets husdyrhold fordelt efter regioner. Maj 2010<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Region<br />
Sjælland<br />
Region<br />
Syddanmark<br />
Region<br />
Midtjylland<br />
Region<br />
Nordjylland<br />
Hele<br />
landet<br />
Heste 8 065 9 855 13 748 16 045 12 022 59 735<br />
Kvæg i alt 29 922 79 791 596 977 494 454 369 906 1 571 050<br />
Heraf køer 12 707 32 281 262 653 204 234 157 414 669 289<br />
Heraf malkekøer 9 335 21 046 235 598 170 152 132 071 568 202<br />
Heraf ammekøer<br />
3 372 11 235 27 055 34 082 25 343 101 087<br />
Svin i alt 300 377 1 375 267 3 951 109 4 638 322 2 907 985 13 173 060<br />
Heraf søer 23 582 118 769 337 175 393 645 243 585 1 116 756<br />
Heraf slagtesvin<br />
87 179 372 633 1 052 207 1 233 724 763 443 3 509 186<br />
Får i alt<br />
16 345 31 372 54 918 37 559 19 432 159 626<br />
Høns i alt 273 111 986 031 7 730 144 4 553 902 4 540 773 18 083 961<br />
Heraf høner 104 660 641 106 1 700 406 1 010 012 443 516 3 899 700<br />
Heraf slagtekyllinger 162 259 5 555 5 690 427 3 258 206 3 719 563 12 836 010<br />
Kalkuner<br />
Ænder<br />
85 29 28 412 46 031 126 125 200 682<br />
588 2 344 74 511 145 896 324 223 663<br />
Gæs 301 2 440 2 672 1 440 112 6 965<br />
Anm: Tabellen viser antallet af dyr på tællingsdagen 15. maj 2009. Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/hdyr07<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 255
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 260<br />
Pelsdyrhold<br />
Antal farme 1<br />
2008 2009 2010<br />
Mink 1 636 1 489 1 433<br />
Ræve 24 12 . . .<br />
Chinchilla 60 63 59<br />
Antal pelsdyr<br />
Mink 2 806 827 2 719 600 2 657 00<br />
Ræve 3 156 1 420 1 409<br />
Chinchilla 12 696 14 229 14 903<br />
Produktion af skind<br />
stk.<br />
tusinde skind<br />
Mink 14 000 14 000 14 000<br />
Ræve . . . . . . . . .<br />
Chinchilla 30 34 34<br />
Gennemsnitspris<br />
kr. pr. skind<br />
Mink 195 328 392<br />
Ræve . . . . . . . . .<br />
Chinchilla 276 337 316<br />
Værdi af skind<br />
mio. kr.<br />
Salgsværdi i alt 2 731 4 596 5 506<br />
Mink 2 723 4 585 5 495<br />
Ræve . . . . . . . . .<br />
Chinchilla 8 11 11<br />
Værdi af besætningsforskydningerne -15 -6 47<br />
1 Farme, som samtidig har flere af de anførte pelsdyrarter, er medregnet i det anførte antal farme for<br />
hver af disse arter.<br />
Kilde: Dansk Pelsdyravlerforening<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pels1 og pels2<br />
256 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 261<br />
Produktion og eksport af animalske landbrugsprodukter<br />
Produktion<br />
Eksport<br />
Naturmælk<br />
2010 2011 2010 2011<br />
tusinde tons<br />
Mælk 4 909 4 880 . . . . . .<br />
Mælkeydelse pr. malkeko 8 555 8 463 • •<br />
Gennemsnitlig fedtprocent 4,30 4,28 • •<br />
Gennemsnitlig proteinprocent 3,45 3,46 • •<br />
Mejeriprodukter<br />
kg<br />
pct.<br />
mio. kg<br />
Smør 34 37 58 52<br />
Ost 292 278 . . . .<br />
Sødmælks- og flødepulver 119 114 104 100<br />
Skummetmælkspulver 28 36 17 21<br />
Æg 1 (inkl. rugeæg) 76 79 41 38<br />
Kød 2 (inkl. spiselige biprodukter)<br />
Okse- og kalvekød 142 145 118 119<br />
Svinekød 1 974 2 008 1 931 2 018<br />
Fjerkrækød 219 215 153 142<br />
Hestekød 1 1 0 0<br />
Fåre- og lammekød 2 2 2 1<br />
Kød i alt 2 338 2 371 2 204 2 280<br />
Heraf: Spiselige biprodukter 85 86 83 89<br />
Vildtkød 3 3 0 0<br />
Spiseligt okse- og svinefedt 82 84 35 36<br />
Anm.: I produktionstallene for mælk, æg og kød er medregnet producenternes forbrug af egen<br />
produktion til konsum og til salg direkte til forbrugere, og for mælk er endvidere medregnet forbruget<br />
til foder.<br />
1 Producentforbrug og direkte salg til forbrugere af æg, er fra 2009 nedsat fra 16,0 mio. kg årligt til<br />
8,0 mio. kg. 2 Inkl. eksporten af levende dyr til slagtning.<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/08 og 13<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 257
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 262<br />
Indeks for landbrugets salgsprodukter og forbrug i produktionen<br />
Vægte<br />
(2005-<br />
værdier)<br />
Mængdeindeks<br />
Prisindeks<br />
2009 2010 2009 2010<br />
pct. 2005=100<br />
Salgsprodukter i alt 100,0 103,9 104,2 101,6 111,9<br />
Vegetabilske produkter i alt 32,7 110,5 105,1 106,2 115,2<br />
Korn i alt 12,5 103,9 100,6 112,5 134,2<br />
Heraf: Hvede 6,4 116,7 106,6 112,5 138,4<br />
Byg 5,3 85,0 88,1 111,7 129,4<br />
Industriafgrøder 2,7 126,0 115,5 103,8 116,5<br />
Foderafgrøder og halm 7,3 127,2 125,1 97,1 91,2<br />
Grøntsager og prydplanter 7,1 99,6 96,8 107,0 110,8<br />
Heraf: Potteplanter 4,2 87,1 87,4 100,7 106,2<br />
Kartofler 1,6 107,2 92,0 100,9 100,2<br />
Frugt og bær 0,3 161,6 102,6 96,3 112,5<br />
Frø til udsæd 1,1 95,1 72,2 105,6 105,6<br />
Animalske produkter i alt 67,3 100,7 103,8 99,3 110,2<br />
Kød og levende dyr i alt 40,3 97,0 101,1 100,1 107,0<br />
Heraf: Kvæg 4,2 91,9 94,7 97,6 105,0<br />
Svin 33,2 98,1 101,9 99,6 105,2<br />
Fjerkræ 2,5 93,1 105,1 110,6 133,3<br />
Produkter fra husdyr i alt 27,0 106,2 107,8 98,2 115,1<br />
Heraf: Naturmælk 18,5 106,3 108,4 94,3 111,0<br />
Pelsskind 7,4 108,5 108,5 105,3 125,4<br />
Forbrug i produktionen i alt 100,0 102,6 102,0 119,1 121,3<br />
Udsæd 4,2 103,8 102,9 120,8 116,8<br />
Energi 6,8 98,1 95,5 107,9 120,9<br />
Gødningsstoffer 3,7 85,5 87,0 179,8 126,1<br />
Bekæmpelsesmidler 3,2 103,3 103,8 111,6 101,3<br />
Dyrlæge og medicin 2,6 119,5 121,4 107,5 108,9<br />
Foderstoffer i alt 42,7 97,2 97,8 120,4 125,4<br />
Enkeltfoderstoffer 23,7 105,4 106,8 114,5 125,8<br />
Blandingsfoderstoffer 19,0 87,0 86,5 127,8 125,0<br />
Reparation og vedligeholdelse 8,6 103,7 103,6 111,0 113,1<br />
Landbrugsmæssige tjenester 7,3 97,8 98,5 122,2 129,7<br />
Indirekte bankomkostninger 3,0 148,6 164,9 110,1 110,0<br />
Direkte bank- og kreditomkostninger 4,7 129,1 122,5 104,5 111,2<br />
Tjenesteydelser fra andre erhverv 13,2 105,3 98,3 117,7 122,2<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/lbfpris<br />
258 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 263 Landbrugets regnskabsresultater. 2010<br />
Heltid Deltid Alle bedrifter<br />
Konventionelt<br />
landbrug<br />
Økologisk<br />
landbrug<br />
Gartneri<br />
Konventionelt<br />
landbrug<br />
Økologisk<br />
landbrug<br />
Gartneri<br />
antal bedrifter<br />
Antal bedrifter 11 772 640 899 18 932 831 412 33 486<br />
Stikprøve 1.258 183 232 340 84 34 2 131<br />
1.000 kr. pr. bedrift<br />
Bruttoudbytte i alt 4 878 4 032 5 583 343 246 232 2 145<br />
Planteproduktion, landbrug 1 400 1 180 215 215 139 42 646<br />
Planteproduktion, gartneri 10 20 4 965 0 0 153 139<br />
Kvæg 1 051 2 149 0 28 32 2 427<br />
Svin 1 655 383 2 14 5 - 597<br />
Fjerkræ 135 170 10 2 15 2 53<br />
Pelsdyr 396 - - 19 - - 150<br />
Andre husdyr 4 4 1 17 9 2 12<br />
Produkttilknyttede tilskud 20 11 1 3 3 0 9<br />
Andre indtægter 208 115 389 45 43 31 113<br />
Driftsomkostninger 4 113 3 586 5 020 389 348 278 1 881<br />
Udsæd 95 98 758 13 16 24 64<br />
Energi 184 142 606 18 17 15 94<br />
Gødning, indkøbt 97 10 79 24 3 9 50<br />
Kemikalier 96 - 73 14 - 12 44<br />
Foderstoffer 1 697 1 491 9 55 62 7 658<br />
Dyrlæge og medicin 96 61 0 3 3 1 36<br />
Vedligeholdelse 267 263 229 45 35 31 132<br />
Maskinstation 180 297 55 27 37 14 87<br />
Forsikringer 65 56 77 18 17 12 37<br />
Varer og tjenester i øvrigt 374 325 1 121 78 70 79 214<br />
Afskrivninger 510 462 394 75 70 50 244<br />
Lønnet arbejdskraft 388 332 1 574 6 4 18 188<br />
Grønne afgifter 19 14 30 2 2 1 9<br />
Ejendomsskat 47 35 14 12 12 5 25<br />
Driftsresultat før renter 765 446 563 -46 -102 -46 264<br />
Finansieringsomkostninger 1 051 1 039 429 116 125 51 470<br />
Nettorenteudgifter 1 006 1 016 401 114 124 49 452<br />
Øvrige finansieringsomkostninger 44 23 28 2 1 2 18<br />
Generelle driftstilskud 412 615 108 81 108 22 208<br />
Driftsresultat 126 22 243 -80 -119 -75 2<br />
1. kvartil -1 207 -1 088 -590 -323 -353 -296 -664<br />
4. kvartil 1 438 1 022 1 274 134 50 116 746<br />
Investeringer 1 019 1 094 592 165 218 140 495<br />
Balance, ultimo<br />
Aktiver 44 219 41 623 16 579 10 414 10 161 5 833 22 997<br />
Gæld 21 868 19 648 7 397 3 347 3 623 2 263 10 272<br />
Forpagtningsværdi 7 734 10 364 2 122 661 1 071 165 3 376<br />
Egenkapital 14 617 11 612 7 060 6 406 5 466 3 406 9 349<br />
Nøgletal<br />
Brugerfamiliens vederlag 423 455 418 140 139 152 253<br />
Overskudsgrad, pct. 15,5 15,0 4,5 -30,4 -53,9 -75,9 10,2<br />
Afkastningsgrad, pct. 2,0 1,7 2,0 -1,5 -1,8 -5,7 1,2<br />
Soliditetsgrad, pct. 40,1 37,2 48,8 65,7 60,1 60,1 47,7<br />
Anm.: Tallene er baseret på regnskabsresultater fra bedrifter med mindst 10 ha eller en tilsvarende<br />
produktion.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 259
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 264<br />
Landbrugets bruttofaktorindkomst<br />
2008 2009 2010*<br />
A. Bruttoproduktion i alt (B+C+D+E) 66 533 62 289 69 709<br />
B. Landbrugets salgsprodukter i alt 65 106 59 227 64 985<br />
Vegetabilske salgsprodukter i alt 25 088 21 871 23 050<br />
Korn i alt 10 956 7 967 9 269<br />
Heraf: Hvede 5 983 4 621 5 188<br />
Byg 4 228 2 733 3 281<br />
Industriafgrøder 2 419 2 124 2 346<br />
Foderafgrøder og halm 4 607 4 923 4 531<br />
Grøntsager og prydplanter i alt 5 031 5 045 5 142<br />
Heraf: Potteplanter 2 234 2 019 2 136<br />
Kartofler 1 092 867 827<br />
Frugt og bær 289 293 218<br />
Frø til udsæd 693 652 718<br />
Animalske salgsprodukter i alt 40 018 37 356 41 934<br />
Kød og levende dyr i alt 23 512 21 903 23 585<br />
Heraf: Kvæg 2 433 2 169 2 400<br />
Svin 19 195 18 086 19 382<br />
Fjerkræ 1 674 1 480 1 633<br />
Produkter fra husdyr i alt 16 505 15 453 18 349<br />
Heraf: Naturmælk 12 954 10 189 12 172<br />
Pelsskind 2 731 4 596 5 492<br />
C. Værdi af landbrugsmæssige tjenester i alt 2 341 2 510 2 678<br />
D. Værdi af sekundære aktiviteter 868 934 932<br />
E. Forskydninger hos producenter i alt -1 782 -382 1 114<br />
Lagerforskydninger for korn -1 488 -741 1 308<br />
Besætningsforskydninger -295 359 -194<br />
F. Forbrug i produktionen i alt 54 971 50 515 50 535<br />
Udsæd 2 283 2 200 2 049<br />
Energi 3 532 3 059 3 321<br />
Gødningsstoffer 2 729 2 293 1 675<br />
Bekæmpelsesmidler 1 748 1 652 1 507<br />
Dyrlæge og medicin 1 191 1 398 1 440<br />
Foderstoffer i alt 24 469 20 607 20 878<br />
Enkeltfoderstoffer 13 300 11 724 12 224<br />
Blandingsfoderstoffer 11 169 8 883 8 654<br />
Reparation og vedligeholdelse 4 116 4 193 4 259<br />
Landbrugsmæssige tjenester 3 725 3 676 3 932<br />
Indirekte bankomkostninger 1 662 2 052 2 276<br />
Direkte bank- og kreditomkostninger 2 747 2 626 2 650<br />
Tjenesteydelser fra andre erhverv 6 769 6 759 6 548<br />
G. Bruttoværditilvækst i producentpriser (A-F) 11 561 11 774 19 174<br />
H. Produkttilknyttede driftstilskud 263 262 321<br />
I. Produkttilknyttede skatter og afgifter - 40 64<br />
J. Bruttoværditilvækst i basispriser (G+H-I) 11 824 11 995 19 432<br />
K. Generelle driftstilskud 7 742 7 508 7 317<br />
L. Generelle skatter og afgifter 1 081 1 132 1 208<br />
M. Bruttofaktorindkomst (J+K-L) 18 484 18 371 25 541<br />
mio. kr.<br />
Anm.: Ved landbrug forstås den udvidede landbrugssektor, dvs. omfattende landbrug, gartneri,<br />
pelsdyravl, jagt og biavl.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/lbfi1<br />
260 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 265<br />
Landbrugets bruttoinvesteringer<br />
Bruttoinvesteringer i årets priser<br />
2008 2009 2010*<br />
mio. kr.<br />
Bruttoinvesteringer i alt 15 720 8 350 7 395<br />
Driftsbygninger mv. 7 435 4 023 3 199<br />
Maskiner og inventar 7 927 4 152 4 055<br />
Plantager og grundforbedring 358 174 142<br />
Bruttoinvesteringer i 2005-priser<br />
Bruttoinvesteringer i alt 21 086 11 155 9 392<br />
Driftsbygninger mv. 6 773 3 676 2 905<br />
Maskiner og inventar 7 239 3 662 3 468<br />
Plantager og grundforbedring 300 141 113<br />
Bruttoinvesteringer i årets priser indeks 2005 = 100<br />
Bruttoinvesteringer i alt 145 77 68<br />
Driftsbygninger mv. 157 85 68<br />
Maskiner og inventar 133 70 68<br />
Plantager og grundforbedring 247 120 98<br />
Bruttoinvesteringer i 2005-priser<br />
Bruttoinvesteringer i alt 194 103 87<br />
Driftsbygninger mv. 143 78 61<br />
Maskiner og inventar 121 61 58<br />
Plantager og grundforbedring 207 97 78<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/jb1<br />
Tabel 266<br />
Landbrugets renteudgifter og gæld<br />
2008 2009 2010<br />
mio. kr.<br />
Renteudgifter i alt 16 805 15 918 11 129<br />
Realkreditlån 11 587 11 000 6 750<br />
Pengeinstitut 4 222 3 816 3 532<br />
Andet 996 1 102 847<br />
Gæld i alt 325 776 343 892 355 109<br />
Realkreditinstitut 229 612 253 645 261 324<br />
Pengeinstitut 70 170 67 340 69 646<br />
Anden gæld 25 994 22 907 24 139<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/jb3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 261
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 267<br />
Skov- og plantageareal<br />
Hele landet Øerne Jylland<br />
2000 2006 2010 2000 2006 2010 2000 2006 2010<br />
tusinde ha<br />
Skovareal i alt 486 534 586 149 153 167 337 382 419<br />
Hjælpearealer 13 8 7 4 2 2 9 6 5<br />
Skovbevokset areal i alt 473 527 578 145 151 165 328 376 413<br />
Midlertidig ubevokset 5 11 13 1 3 3 4 8 9<br />
Løvtræ i alt 174 230 264 90 102 112 85 128 152<br />
Bøg 80 72 76 44 38 40 36 34 36<br />
Eg 43 47 57 19 17 20 24 30 37<br />
Ask 13 20 20 8 11 11 5 8 8<br />
Ær (Ahorn) 9 18 21 6 10 12 3 7 9<br />
Andre løvtræarter 30 74 90 13 26 29 17 48 62<br />
Nåletræ i alt 294 281 288 54 45 46 240 236 242<br />
Rødgran 132 102 93 27 23 21 105 79 72<br />
Sitkagran mv. 34 34 34 4 3 3 30 31 31<br />
Nobilis 12 10 13 3 2 2 9 8 11<br />
Nordmandsgran 28 21 27 10 6 8 18 15 20<br />
Andre ædelgranarter 15 14 16 2 2 2 14 12 14<br />
Andre nåletræarter 72 100 104 9 9 10 63 91 94<br />
Ukendt 1 . . . 5 14 . . . 1 4 . . . 4 10<br />
Anm.: På grund af ændret skovdefinition og ny målemetode er arealerne i 2006 og 2010 ikke direkte<br />
sammenlignelige med arealerne i 2000<br />
1 Opstår når der på en prøveflade på et træbevokset areal ikke er målt træer eller registreret nogen træart.<br />
Nye tal forventes offentliggjort 2015<br />
www.statistikbanken.dk/skov1<br />
Tabel 268 Skovareal fordelt efter bevoksnings- og ejerforhold. 2010<br />
Privatejede og<br />
selskaber<br />
Fonde mv. Statsskov Andre<br />
statsligt<br />
ejede skove<br />
Øvrige<br />
offentligt<br />
ejede<br />
skove<br />
Ukendt<br />
I alt<br />
pct.<br />
Skovareal i alt 68,4 3,8 18,2 0,9 4,1 4,6 100,0<br />
Hjælpearealer 23,7 2,7 11,3 - 1,8 60,5 100,0<br />
Skovbevokset areal i alt 68,9 3,8 18,3 0,9 4,1 3,9 100,0<br />
Midlertidig ubevokset 54,0 3,8 12,4 0,9 - 28,9 100,0<br />
Løvtræ i alt 74,0 4,7 14,0 1,1 5,2 1,1 100,0<br />
Bøg 67,3 6,4 20,2 0,7 4,4 1,0 100,0<br />
Eg 71,2 4,2 15,4 1,7 6,1 1,3 100,0<br />
Ask 79,7 5,8 7,2 0,9 4,8 1,6 100,0<br />
Ær (Ahorn) 76,4 5,6 10,4 0,7 6,2 0,7 100,0<br />
Andre løvtræarter 79,5 3,0 10,2 1,1 5,2 0,9 100,0<br />
Nåletræ i alt 67,6 3,1 23,4 0,8 3,4 1,7 100,0<br />
Rødgran 69,9 4,1 21,3 0,9 2,8 1,0 100,0<br />
Sitkagran 61,5 4,2 28,9 1,0 1,7 2,7 100,0<br />
Nobilis 86,6 3,5 6,8 - 0,8 2,3 100,0<br />
Nordmannsgran 91,3 2,2 4,8 - 0,5 1,2 100,0<br />
Andre ædelgranarter 62,2 3,1 25,9 0,8 5,8 2,2 100,0<br />
Andre nåletræarter 59,8 2,1 30,0 1,0 5,2 1,9 100,0<br />
Ukendt 1 14,7 1,5 1,1 - 0,8 82,0 100,0<br />
Anm.: Baseret på oplysninger fra Københavns Universitet, Skov og Landskab, som siden 2002 har stået<br />
for skovtællinger.<br />
1 Opstår når der på en prøveflade på et træbevokset areal ikke er målt træer eller registreret nogen<br />
træart.<br />
Nye tal forventes offentliggjort 2015<br />
262 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 269 Hugst i skove og plantager. 2010<br />
Øerne Jylland I alt 0-99,9 ha 100-999,9 ha 1.000 ha +<br />
tusinde m 3<br />
Løv- og nåletræ i alt 855,4 1 800,0 2 655,4 781,4 862,5 1 011,6<br />
Gavntræ 479,2 814,0 1 293,3 310,0 455,5 527,7<br />
Brænde 199,4 178,9 378,2 126,0 129,6 122,6<br />
Energitræ 176,8 807,1 983,9 345,3 277,3 361,2<br />
Løvtræ i alt 373,7 251,2 625,0 201,8 192,9 230,3<br />
Gavntræ i alt 111,7 49,3 161,0 43,3 47,9 69,7<br />
Finér- og savværkskævler 74,0 33,0 107,0 34,8 35,8 36,3<br />
Industrikævler 31,7 15,3 47,0 6,8 9,9 30,4<br />
Andet gavntræ 6,0 1,0 7,0 1,8 2,2 3,1<br />
Brænde 191,7 111,2 303,0 74,4 116,5 112,0<br />
Energitræ 70,3 90,7 161,0 84,1 28,4 48,5<br />
Bøg i alt 155,8 93,5 249,3 58,5 82,3 108,5<br />
Gavntræ i alt 55,6 29,1 84,8 22,7 22,4 39,6<br />
Finér- og savværkskævler 34,9 19,0 54,0 18,5 15,7 19,7<br />
Industrikævler 19,7 9,8 29,4 3,9 5,7 19,8<br />
Andet gavntræ 1,0 0,3 1,4 0,3 1,0 0,0<br />
Brænde 100,2 64,4 164,5 35,8 59,9 68,9<br />
Eg i alt 30,8 20,6 51,3 14,0 13,8 23,5<br />
Gavntræ i alt 16,7 7,0 23,7 4,7 6,6 12,4<br />
Finér- og savværkskævler 10,6 3,8 14,4 3,2 4,4 6,9<br />
Industrikævler 4,7 2,5 7,3 1,0 1,8 4,5<br />
Andet gavntræ 1,4 0,6 2,0 0,5 0,5 1,0<br />
Brænde 14,1 13,6 27,6 9,3 7,2 11,1<br />
Andet løvtræ i alt 116,9 46,4 163,3 45,2 68,3 49,8<br />
Gavntræ i alt 39,4 13,2 52,5 15,9 18,8 17,8<br />
Finér- og savværkskævler 28,5 10,1 38,6 13,2 15,7 9,7<br />
Industrikævler 7,3 3,0 10,3 1,8 2,4 6,1<br />
Andet gavntræ 3,6 0,0 3,7 0,9 0,8 2,0<br />
Brænde 77,5 33,3 110,8 29,3 49,5 32,0<br />
Nåletræ i alt 481,7 1 548,8 2 030,4 579,6 669,6 781,3<br />
Gavntræ i alt 367,5 764,7 1 132,3 266,7 407,6 458,0<br />
Uafkortet tømmer (inkl. pæle mv.) 34,3 131,8 166,2 63,8 50,0 52,3<br />
Korttømmer 173,2 321,5 494,7 86,1 176,0 232,6<br />
Industritræ 152,8 283,9 436,7 105,1 175,7 155,9<br />
Andet gavntræ 7,2 27,6 34,8 11,6 5,9 17,3<br />
Brænde 7,6 67,6 75,3 51,6 13,1 10,5<br />
Energitræ 106,5 716,4 822,9 261,3 248,9 312,7<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/skov6<br />
Tabel 270<br />
Fiskerfartøjer<br />
Bruttotonnage-grupper 2010 2011<br />
31. december Antal BT Antal BT<br />
I alt 1 743 65 262 1 710 63 763<br />
0 -4,9 BT 812 2 283 805 2 240<br />
5 -9,9 BT 317 2 176 310 2 128<br />
10 -14,9 BT 125 1 516 123 1 495<br />
15 -19,9 BT 83 1 449 79 1 376<br />
20 -49,9 BT 192 5 983 188 5 872<br />
50 -99,9 BT 97 6 581 89 6 036<br />
100 -249,9 BT 65 10 389 65 10 400<br />
250 -499,9 BT 32 11 727 29 10 410<br />
500 BT + 20 23 160 22 23 808<br />
Anm.: Erhvervsfiskerfartøjer på seks meters længde eller derover. For fartøjer, hvor<br />
bruttotonnagemålet (BT) er uoplyst, anvendes bruttoregistertonnage.<br />
Kilde: Fiskeridirektoratet<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.fd.dk<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 263
Landbrug, skovbrug og fiskeri<br />
Tabel 271<br />
Saltvandsfiskeriet<br />
2010 2011*<br />
Mængde Værdi Mængde Værdi<br />
tons tusinde tons tusinde<br />
Danske fiskeres samlede udbytte 798 882 2 898 641 680 233 3 102 386<br />
Heraf landet i Danmark i alt 677 593 2 338 983 580 722 2 503 001<br />
Heraf i:<br />
Esbjerg 1 182 20 604 1 052 13 722<br />
Frederikshavn 47 2 478 50 2 962<br />
Hirtshals 47 335 372 232 38 948 479 678<br />
Hvide Sande 49 882 169 340 52 742 192 563<br />
Skagen 149 886 372 723 137 773 433 661<br />
Thyborøn 257 285 516 766 199 448 463 496<br />
Hanstholm 114 351 416 779 92 803 428 534<br />
Fordeling efter fangststed<br />
Nordsøen 1 558 213 1 519 872 485 823 1 636 621<br />
Skagerrak 33 840 390 363 23 392 426 605<br />
Kattegat 13 813 155 660 11 975 143 408<br />
Øresund 4 455 26 938 3 303 28 528<br />
Bælthavet og vestlige Østersø 12 276 72 266 12 921 83 843<br />
Østlige Østersø 52 385 160 212 41 406 171 517<br />
Limfjorden 1 765 8 820 1 255 7 745<br />
Ringkøbing og Nissum fjorde 845 4 853 649 4 733<br />
Fordeling efter fangstart<br />
Konsumfisk i alt 136 786 1 503 883 133 525 1 767 000<br />
Sild, brisling og makrel 65 881 310 793 61 481 449 948<br />
Torskefisk 35 146 438 467 34 139 461 622<br />
Fladfisk 23 903 325 214 26 595 384 720<br />
Ål 412 21 499 355 24 469<br />
Andre fiskearter 3 061 80 145 2 841 79 896<br />
Hummer og rejer 8 383 327 765 8 114 366 345<br />
Industri- og foderfisk 2 540 806 835 101 447 197 736 000<br />
Danske fiskeres landinger<br />
i udenlandske havne i alt 121 289 559 658 99 511 599 385<br />
Heraf i:<br />
Sverige 6 985 52 058 5 127 46 815<br />
Norge 50 474 151 557 19 016 147 864<br />
Tyskland 22 179 55 751 30 272 113 383<br />
Storbritannien 18 695 127 820 12 188 90 069<br />
Holland 976 31 280 878 28 783<br />
Belgien . . . . . . . . . . . .<br />
Island, Færøerne og Grønland 12 319 94 577 22 784 111 787<br />
Udenlandske fiskeres landinger<br />
i danske havne i alt 370 644 1 046 904 305 108 1 099 727<br />
Heraf i:<br />
Esbjerg 540 7 105 714 8 172<br />
Thyborøn 20 012 100 240 35 796 129 112<br />
Hanstholm 59 471 312 163 47 973 285 455<br />
Hirtshals 9 313 58 792 12 142 123 513<br />
Skagen 221 822 459 018 154 462 437 902<br />
Bornholm 29 235 36 075 26 490 43 253<br />
Anm.: Vægt og værdi fra fiskeriet efter østers, muslinger og søstjerner er ikke medregnet i tabellen.<br />
Alle mængder angivet som hel fisk.<br />
1 Inkl. udbyttet i Den Engelske Kanal samt i fjernere farvande. 2 Fisk, som landes med henblik på<br />
fremstilling af fiskemel og fiskeolie.<br />
Kilde: Fiskeridirektoratet<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.fd.dk<br />
264 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Industri<br />
Industri<br />
1<br />
Industriens betydning for den danske økonomi<br />
Industriens betydning for samfundsøkonomien har været aftagende<br />
Industriens betydning i den samlede danske økonomi kan beskrives med centrale<br />
tal fra nationalregnskabet. Industrien har haft en faldende betydning i økonomien<br />
de sidste 40 år, uanset om den måles som andel af den samlede beskæftigelse, produktion<br />
eller bruttoværditilvækst.<br />
Industrien udgør 11 pct. af samlede beskæftigelse og bruttoværditilvækst<br />
Industriens andel af den samlede beskæftigelse har været markant aftagende fra<br />
23 pct. i 1971 til 11 pct. i 2011. Andelen af bruttoværditilvæksten er også faldet i<br />
samme periode, men knap så markant fra 19 pct. til 11 pct. Endelig er også andelen<br />
af produktionen faldet fra 29 pct. i 1971 til 18 pct. i 2011.<br />
Figur 1<br />
Industriens andele af de samlede erhverv<br />
30<br />
28<br />
26<br />
24<br />
22<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
Pct.<br />
Samlet antal beskæftigede<br />
10<br />
1971 1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
Anm.: Råstofindvinding er ikke inkluderet.<br />
www.statistikbanken.dk/nat18n<br />
Bruttoværditilvækst<br />
Produktion<br />
2<br />
Industriens konjunkturudvikling<br />
Indeks for industriproduktion afspejler konjunkturerne<br />
Industriens produktion kan belyses ved et produktionsindeks, der opgøres i faste<br />
priser og korrigeres for normale sæsonudsving. Belyst ved industriens produktionsindeks<br />
har der været en markant konjunkturbevægelse i perioden 2001 til<br />
2011.<br />
I perioden 2001-2004 var industriproduktionen nogenlunde stabil på grund af den<br />
internationale afmatning efter kollapset af IT-boblen i 2000. Derefter fulgte en<br />
periode frem til 2007 med en forholdsvis kraftig vækst i industriproduktionen.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 265
Industri<br />
Finanskrisen betød fald i industriproduktionen<br />
I efteråret 2008 indtraf den internationale finanskrise, som ledte til et fald i industriproduktionen<br />
på mere end 20 pct. frem til udgangen af 2009.<br />
I løbet af 2010 har industriproduktionen rettet sig noget, fulgt af en stabilisering i<br />
2011 på et niveau, som ligger ca. 10 pct. lavere end i 2001.<br />
Figur 2<br />
Industriens produktion, sæsonkorrigerede værdier<br />
110<br />
Indeks, 2005=100<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/prod01<br />
3<br />
Industriens eksport<br />
Industriens eksportandel er stor<br />
Eksportmarkederne har stor betydning for den danske industri. I 2011 udgjorde<br />
eksportomsætningen 62 pct. af den samlede industriomsætning.<br />
Figur 3 Industriens eksportandel fordelt efter branche. 2011<br />
Industri i alt<br />
Møbel- og anden industri mv.<br />
Transportmiddelindustri<br />
Maskinindustri<br />
Fremst. af elektrisk udstyr<br />
Elektronikindustri<br />
Metalindustri<br />
Plast-, glas- og betonindustri<br />
Medicinalindustri<br />
Kemisk industri og olieraffinaderier mv.<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier<br />
Tekstil- og læderindustri<br />
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Pct.<br />
266 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Industri<br />
Industriens eksportandel svinger meget fra branche til branche. Den laveste eksportandel<br />
findes i træ- og papirindustri, trykkerier med 26 pct. Den højeste eksportandel<br />
har medicinalindustri med 92 pct. Herefter følger elektronikindustrien<br />
og maskinindustrien med hhv. 85 og 83 pct.<br />
4<br />
Industriens omsætning fordelt efter hovedbranche<br />
Industriens brancheprofil i 2011<br />
Siden 2000 er industriens samlede omsætning (i årets priser) for virksomheder<br />
med mindst ti beskæftigede steget fra 476 mia. kr. til 670 mia. kr. i 2011, inkl.<br />
råstofindvinding.<br />
Føde-, drikke- og tobaksvareindustrien udgjorde 24 pct. af industriens samlede omsætning<br />
i 2011 og stod dermed for den største del af industriens omsætning. Herefter<br />
fulgte maskinindustri med 16 pct., kemisk industri og olieraffinaderier mv. med<br />
11 pct. og råstofindvinding med 9 pct. af den samlede omsætning.<br />
Figur 4<br />
Industriens omsætning fordelt efter branche<br />
Møbel- og anden industri mv. 2011<br />
Transportmiddelindustri<br />
Maskinindustri<br />
2000<br />
Fremst. af elektrisk udstyr<br />
Elektronikindustri<br />
Metalindustri<br />
Plast-, glas- og betonindustri<br />
Medicinalindustri<br />
Kemisk industri og olieraffinaderier mv.<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier<br />
Tekstil- og læderindustri<br />
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri<br />
Råstofindvinding<br />
0 5 10 15 20 25<br />
Pct.<br />
www.statistikbanken.dk/oms2<br />
Vindmølleproduktionen har stigende betydning<br />
Sammenlignet med 2000 er føde-, drikke- og tobaksvareindustri uændret den dominerende<br />
hovedbranche i dansk industri. To hovedbrancher er dog steget markant<br />
i relativ betydning. Den ene er maskinindustrien, hvor især vindmølleindustrien<br />
har bidraget til den store vækst. Den anden er råstofindvinding, her hænger<br />
stigningen dog især sammen med, at statistikkens dækningsgrad er forbedret i<br />
perioden. Brancher der har fået mindre betydning er bl.a. transportmiddelindustri<br />
og tekstil- og læderindustri.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 267
Industri<br />
5<br />
Koncentrationsgraden på virksomheder og varegrupper<br />
Koncentration på industrivirksomheder<br />
Industriens tre største virksomheder bidrog med 11,2 pct. til industriens samlede<br />
omsætning, mens de ti største virksomheder bidrog med 30,8 pct. Koncentrationsgraden,<br />
dvs. hvor stor en andel af den samlede omsætning, der kommer fra et begrænset<br />
antal virksomheder, varierer meget fra branche til branche.<br />
En af de brancher, hvor omsætningen er koncentreret på ganske få store virksomheder,<br />
er medicinalindustrien, hvor de tre største virksomheder i 2011 bidrog med<br />
86,1 pct. af den samlede omsætning. Indvinding af olie og gas, mejerier og legetøj og<br />
anden fremstillingsvirksomhed er andre store brancher med høje koncentrationsgrader.<br />
Brancher, der er kendetegnet ved en meget lille koncentration hos store virksomheder,<br />
er eksempelvis fremstilling af andre maskiner, hvor de ti største virksomheder<br />
stod for 23,6 pct., samt metalvareindustri, hvor de ti største virksomheder stod<br />
for 21,2 pct. af den samlede omsætning i 2011.<br />
Industriproduktionen fordelt på varer<br />
Produktionen af industriprodukter kan inddeles i knap 100 overordnede varegrupper.<br />
De ti mest producerede af disse varegrupper i Danmark i 2011 fremgår af<br />
figur 5. Mineralsk brændsel mv. udgjorde knap 16 pct. af industriens omsætning,<br />
mens kedler, maskiner og mekaniske apparater udgjorde godt 10 pct.<br />
Figur 5 De ti største industrivaregrupper som andel af industriens samlede salg. 2011<br />
Mineralsk brændsel mv.<br />
Kedler, maskiner og mekaniske apparater<br />
Elektriske maskiner, lyd- og billedapparater mv.<br />
Farmaceutiske produkter<br />
Kød<br />
Varer af jern og stål<br />
Instrumenter (præcisions-, optiske, medicinske mv.)<br />
Mælk og andre mejeriprodukter<br />
Plastvarer<br />
Legetøj, spil og sportsartikler<br />
0 5 10<br />
Pct<br />
Tabel 271<br />
10.000 forskellige varegrupper<br />
Salget af industriprodukter kan inddeles i endnu mere detaljerede varegrupper,<br />
hvoraf der i alt eksisterer knap 10.000. En oversigt over dansk industris 25 mest<br />
solgte varegrupper kan ses i tabelafsnittet. I denne opgørelse indtager jordolie<br />
førstepladsen, fulgt af vindmøller. Andre varegrupper der rangerer højt på listen er<br />
lægemidler, gasolier, naturgas, foderstoffer, jern- og stålkonstruktioner og svinekød.<br />
268 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Industri<br />
Tabel 272 Industriens omsætning. 2011<br />
Branche<br />
Totalomsætning<br />
mio. kr.<br />
Omsætningsandele<br />
De tre<br />
største<br />
pct.<br />
De ti<br />
største<br />
Råstofindvinding og industri 669 877 11,2 30,8<br />
Råstofindvinding 62 559 82,5 95,5<br />
Indvinding af olie og gas 56 970 90,6 100,0<br />
Indvinding af grus og sten 2 284 48,9 86,3<br />
Service til råstofindvinding 3 306 72,2 99,6<br />
Industri 607 317 12,3 29,4<br />
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri 158 331 39,5 53,2<br />
Slagterier 43 240 65,0 87,8<br />
Fiskeindustri 12 385 31,8 59,8<br />
Mejerier 30 347 90,4 97,0<br />
Bagerier, brødfabrikker, mv. 9 272 30,0 73,4<br />
Anden fødevareindustri 49 483 40,6 57,4<br />
Drikkevareindustri 12 138 76,2 97,1<br />
Tobaksindustri 1 466 90,1 100,0<br />
Tekstil- og læderindustri 8 464 23,8 48,1<br />
Tekstilindustri 5 189 32,8 56,8<br />
Beklædningsindustri 2 524 42,6 71,8<br />
Læder- og fodtøjsindustri 750 98,3 100,0<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier 28 170 10,2 28,5<br />
Træindustri 10 496 24,7 50,3<br />
Papirindustri 8 673 32,5 67,6<br />
Trykkerier 9 001 19,8 41,6<br />
Kemisk industri og olieraffinaderier mv. 73 816 65,4 84,2<br />
Medicinalindustri 39 665 86,1 97,6<br />
Plast-, glas- og betonindustri 39 714 13,4 28,9<br />
Plast- og gummiindustri 21 363 23,6 43,4<br />
Glasindustri og keramisk industri 2 389 48,0 77,8<br />
Betonindustri og teglværker 15 962 21,5 47,0<br />
Metalindustri 46 147 11,1 25,2<br />
Fremstilling af metal 9 257 44,2 82,2<br />
Metalvareindustri 36 889 12,3 21,2<br />
Elektronikindustri 27 554 28,0 54,9<br />
Fremst. af computere og kommunikationsudstyr 8 795 45,7 65,8<br />
Fremst. af andet elektronisk udstyr 18 759 35,5 68,1<br />
Fremst. af elektrisk udstyr 17 477 29,5 53,2<br />
Fremst. af elektriske motorer mv. 8 544 52,7 73,4<br />
Fremst. af ledninger og kabler 4 464 62,5 92,2<br />
Fremst. af husholdningsapparater, lamper mv. 4 470 33,8 69,3<br />
Maskinindustri 109 389 33,8 53,2<br />
Fremst. af motorer, vindmøller og pumper 69 305 53,4 83,7<br />
Fremst. af andre maskiner 40 084 10,8 23,6<br />
Transportmiddelindustri 14 696 31,0 59,3<br />
Fremst. af motorkøretøjer og dele hertil 8 091 26,5 61,8<br />
Fremst. af skibe og andre transportmidler 6 605 67,2 89,7<br />
Møbel- og anden industri mv. 43 893 43,9 58,4<br />
Møbelindustri 13 100 36,5 52,2<br />
Fremstilling af medicinske instrumenter 6 679 65,6 79,7<br />
Legetøj og anden fremstillingsvirksomhed 17 256 90,9 96,0<br />
Reparation og installation af maskiner og udstyr 6 857 20,9 42,4<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.statistikbanken.dk/oms2<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 269
Industri<br />
Tabel 273<br />
Produktionsindeks for industrien<br />
2010 2011<br />
2005 = 100<br />
Råstofindvinding og industri 86,5 88,5<br />
Råstofindvinding 71,6 65,3<br />
Industri ekskl. fremst. af skibe og andre transportmidler 90,6 94,9<br />
Industri 90,1 94,3<br />
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri 94,0 92,1<br />
Slagterier 93,0 98,8<br />
Fiskeindustri 105,1 99,9<br />
Mejerier 91,1 92,1<br />
Bagerier, brødfabrikker mv. 96,8 102,9<br />
Anden fødevareindustri 101,1 93,9<br />
Drikkevareindustri 84,0 84,8<br />
Tobaksindustri 77,5 29,8<br />
Tekstil- og læderindustri 70,4 72,3<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier 67,5 65,4<br />
Kemisk industri og olieraffinaderier mv. 100,1 101,4<br />
Medicinalindustri 93,2 103,7<br />
Plast-, glas- og betonindustri 73,7 76,8<br />
Plast- og gummiindustri 74,6 72,7<br />
Glasindustri og keramisk industri 85,2 80,3<br />
Betonindustri og teglværker 70,6 81,7<br />
Metalindustri 79,7 84,3<br />
Elektronikindustri 105,0 117,1<br />
Fremst. af elektrisk udstyr 85,9 88,4<br />
Maskinindustri 104,5 118,5<br />
Fremst. af motorer, vindmøller og pumper 128,9 139,6<br />
Fremst. af andre maskiner 84,4 101,2<br />
Transportmiddelindustri 54,0 51,0<br />
Fremst. af motorkøretøjer og dele hertil 58,5 62,3<br />
Fremst. af skibe og andre transportmidler 46,5 32,0<br />
Møbel og anden industri mv. 104,2 103,5<br />
Energiforsyning 98,8 94,0<br />
Råstofindvinding, industri og energiforsyning 87,3 88,9<br />
Investeringsgodeindustri 102,7 110,9<br />
Investeringsgodeindustri ekskl. fremst. af skibe og andre transportmidler 104,1 112,8<br />
Mellemproduktindustri 82,1 85,4<br />
Fremstilling af varige forbrugsgoder 66,1 61,7<br />
Fremstilling af ikke-varige forbrugsgoder 91,9 95,3<br />
Fremstilling af energiprodukter og energiforsyning 78,3 71,8<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/prod01<br />
270 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Industri<br />
Tabel 274<br />
De mest solgte dansk fremstillede varer<br />
2010 2011<br />
Produktion i alt 529 326 576 490<br />
Jordolie og rå olier hidhørende fra bituminøse mineraler, undtagen i form af kondensater af naturgas 38 587 47 075<br />
Generatorer, elektriske, vinddrevne 22 030 25 780<br />
Gasolier, undtagen til behandling eller omdannelse ved bestemte processer, indhold af svovl max 0,05 vægt% 15 132 19 103<br />
Lægemidler af blandede eller ublandede produkter, til terapeutisk eller profylaktisk brug, i doseret stand 11 858 12 747<br />
Naturgas, i gasformig stand 10 622 9 895<br />
Lægemidler med insulin, uden antibiotika, doseret stand 9 680 8 985<br />
Foderstoffer, undtagen til hunde og katte, i.a.n. 8 860 8 732<br />
Jern- og stålkonstruktioner, i.a.n. 5 270 8 003<br />
Lægemidler med hormoner eller steroider, uden antibiotika, doseret stand 3 843 6 998<br />
Kød af tamsvin, udbenet, fersk/kølet, skinke, bov, kam, forende, brystflæsk og stykker deraf 6 023 6 361<br />
Kød af tamsvin, udbenet, frosset, undtagen forende, kam og brystflæsk og stykker deraf 5 846 6 161<br />
Enzymer, enzymkoncentrater og tilberedte enzymer 6 297 6 086<br />
Varer af jern og stål, i.a.n. 5 799 5 773<br />
Brændselsolier, indhold af svovl max 1 vægt%, ej til omdannelse ved bestemte processer 3 072 5 281<br />
Tilberedte næringsmidler med indhold af mælkefedt, glukose eller stivelse, i.a.n. 4 807 5 243<br />
Motorbenzin af lette olier, blyindhold max 0,013 g pr. l, oktantal under 95 2 810 4 946<br />
Motorbenzin af lette olier, blyindhold max 0,013 g pr. l, oktantal 95-98 4 974 4 617<br />
Vand, herunder mineralvand og vand tilsat kulsyre, tilsat sukker eller andre sødemidler eller aromatiseret 3 845 4 191<br />
Skinke og stykker deraf, af tamsvin, ikke udbenet, fersk/kølet 3 716 4 077<br />
Jetpetroleum af middelsvær olie 2 371 3 850<br />
Høreapparater, undtagen dele og tilbehør 3 744 3 746<br />
Kød af hornkvæg, udbenet, fersk/kølet 3 199 3 703<br />
Varer af plast, i.a.n. 3 271 3 510<br />
Kanyler, katedre, nåle o.l., undt sprøjter, injektionsnåle af metal og suturnåle 3 212 3 375<br />
Jern- og stålkonstruktioner, hovedsagelig af plader, i.a.n. 3 269 3 227<br />
Anm.: Varer kan være undtaget fra tabellen af diskretionsmæssige årsager. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
mio. kr.<br />
www.statistikbanken.dk/varer1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 271
Industri<br />
272 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Byggeri og boligforhold<br />
1<br />
Danskernes boligforhold<br />
Flest enfamiliehuse<br />
1. januar 2011 var der 2.745.458 boliger i Danmark, hvoraf 2.474.988 er beboede.<br />
44 pct. af boligerne er enfamiliehuse, 39 pct. etageboliger, mens de resterende<br />
boliger findes i andre typer af bygninger.<br />
Lidt over halvdelen af de beboede boliger benyttes af ejeren selv, mens 46 pct. er<br />
udlejningsboliger. Resten er uoplyst.<br />
Færre unge bor i en ejerbolig<br />
Kigger man nærmere på, hvordan befolkningen bor, viser det sig, at 60 pct. af alle<br />
personer bor i en ejerbolig. Dette tal har ligget nogenlunde jævnt siden 1981.<br />
Andelen af de 20-39-årige, der bor i en ejerbolig, er faldet fra 62 til 46 pct. i samme<br />
periode. Derimod er andelen af personer over 65 år, der bor i ejerbolig, steget fra<br />
47 pct. til 57 pct.<br />
Figur 1<br />
Andelen af personer på 20 år og derover, der bor i en ejerbolig<br />
Pct.<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
1981<br />
2011<br />
0<br />
20-29 år 30-39 år 40-49 år 50-59 år 60-69 år 70 år +<br />
Mere plads til den enkelte<br />
Det gennemsnitlige antal kvadratmetre pr. beboer udgjorde 51,8 m² i 2011. Der er<br />
dog forskelle på, hvor mange kvadratmetre en beboer har til rådighed i ejer- og<br />
lejeboliger. I 2011 drejede det sig om hhv. 55,2 og 46,7 m².<br />
Når der er blevet mere plads til den enkelte, skyldes det, at husstandene er blevet<br />
mindre, samtidig med at boligerne er blevet større. Den gennemsnitlige husstandsstørrelse<br />
er således faldet fra 2,5 personer i 1981 til 2,1 personer, og den gennemsnitlige<br />
boligstørrelse er i samme periode steget fra 106,4 m² til 111,1 m².<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 273
Byggeri og boligforhold<br />
2<br />
Opvarmning i boliger<br />
De fleste boliger er opvarmet med fjernvarme<br />
Siden 1981 er andelen af beboede boliger, der opvarmes med fjernvarme, steget<br />
fra 34 til 62 pct., mens andelen af boliger, der opvarmes med oliefyr, er faldet fra<br />
53 til 13 pct.<br />
Naturgas, som blev introduceret i begyndelsen af 1980’erne, findes nu i ca. 16 pct.<br />
af boligerne.<br />
Fjernvarme er den mest udbredte opvarmningsform i såvel enfamiliehuse som<br />
etageboliger, hvor den opvarmer hhv. 39 og 88 pct. af de beboede boliger.<br />
Figur 2<br />
Boliger fordelt efter varmeinstallation<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Pct.<br />
Naturgas<br />
Oliefyr<br />
Fjernvarme<br />
0<br />
1981 1985 1990 2000 2011<br />
Anm.: 1. januar.<br />
www.statistikbanken.dk/bol1 og bol11<br />
Andet og uoplyst<br />
El<br />
3<br />
Boligbestanden<br />
Ni ud af ti boliger opført efter 1900<br />
Ni ud af ti af Danmarks 2,7 millioner boliger er opført efter 1900. 6 pct. af enfamiliehusene,<br />
16 pct. af række-, kæde- og dobbelthusene og 6 pct. af boligerne i etageboligbebyggelse<br />
er opført efter år 2000.<br />
274 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Figur 3 Bestanden af boliger fordelt efter opførelsesår. 1. januar 2010<br />
18<br />
Pct.<br />
15<br />
12<br />
9<br />
6<br />
3<br />
0<br />
Før 1900 1900-<br />
1909<br />
1910-<br />
1919<br />
1920-<br />
1929<br />
1930-<br />
1939<br />
1940-<br />
1949<br />
1950-<br />
1959<br />
1960-<br />
1969<br />
1970-<br />
1979<br />
1980-<br />
1989<br />
1990-<br />
1999<br />
2000-<br />
2010<br />
www.statistikbanken.dk/bol33<br />
4<br />
Byggevirksomhed<br />
Boligbyggeriet toppede i 1970’erne<br />
Ændrede familiemønstre og øget velstand resulterede i slutningen af 1960’erne og<br />
1970’erne i en kraftig efterspørgsel efter boliger. Antallet af fuldførte boliger kulminerede<br />
i årene 1969-74 og toppede i 1973 med over 55.000 fuldførte boliger.<br />
Den økonomiske vækst i midten af 2000’erne betød også en markant stigning i<br />
antallet af fuldførte boliger fra 2003 til 2007, hvor det toppede med 31.000 fuldførte<br />
boliger. Det var især parcelhusbyggeriet, der stod for stigningen. Krisen fra<br />
2008 har resulteret i en kraftig opbremsning i boligbyggeriet, der både i 2010 og<br />
2011 ligger på lidt over 11.000 fuldførte boliger, hvilket er mere end to tredjedele<br />
lavere end i 2006 og er samtidig et historisk lavt niveau, idet det nu ligger på højde<br />
med det fuldførte boligbyggeri før 1960.<br />
Figur 4<br />
Fuldførte boliger<br />
60<br />
Tusinde<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
www.statistikbanken.dk/bygv3 og bygv33<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 275
Byggeri og boligforhold<br />
Flest kvadratmetre til erhvervsformål siden 1980<br />
Nedgangen i boligbyggeriet fra midten af 1970’erne slår også igennem, når byggeriet<br />
opgøres i fuldført samlet etageareal. Frem til 1980 blev der fuldført flere kvadratmetre<br />
om året til beboelse end til erhvervsformål.<br />
Men siden 1980 er billedet vendt, således at der derefter er blevet fuldført flere<br />
kvadratmetre hvert år til erhvervsformål end til beboelse. Dog har stigningen i<br />
boligbyggeriet siden 2003 betydet, at antallet af kvadratmetre til beboelse kraftigt<br />
har nærmet sig omfanget af fuldført samlet etageareal til erhvervsbygninger – og<br />
oversteg erhvervsbyggeriet i 2007. Den kraftige opbremsning i såvel boligbyggeriet<br />
som erhvervsbyggeriet siden 2008 har resulteret i fald på henholdsvis 53 og 62<br />
pct., dog stadig med flest kvadratmeter til erhvervsbyggeriet. Det fuldførte etageareal<br />
til beboelsesbygninger ser i 2011 ud til at opleve en slags stabilisering sammenlignet<br />
med 2010.<br />
Figur 5<br />
Fuldført byggeri, samlet etageareal<br />
14<br />
Samlet etageareal i mio. kvadratmeter<br />
12<br />
10<br />
I alt<br />
8<br />
6<br />
Erhverv<br />
4<br />
2<br />
Beboelse<br />
0<br />
1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
www.statistikbanken.dk/bygv1 og bygv11<br />
5<br />
Bygningsbestanden<br />
Samlet etageareal steget med 20 pct. siden 1990<br />
1. januar 2011 udgjorde det samlede etageareal 717,6 mio. m² – heraf findes 50<br />
pct. i bygninger til helårsbeboelse, 40 pct. i erhvervsbygninger og 10 pct. i bygninger<br />
til kultur- og fritidsformål.<br />
Samlet antal bygninger steget med 6 pct. siden 1990<br />
Det samlede antal bygninger til helårsbeboelse er siden 1990 steget 11 pct. Antallet<br />
af sommerhuse er steget 13 pct., og række-, kæde- og dobbelthuse er steget 34<br />
pct.<br />
276 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
6<br />
Bygge- og anlægsvirksomheds andel i samfundsøkonomien<br />
Værditilvækst<br />
Bygge- og anlægssektorens andel af den samlede økonomi (målt ved andel af bruttoværditilvæksten)<br />
har været markant faldende siden starten af 1970’ere. Siden<br />
starten af 1990’erne har sektorens andel af den samlede bruttoværditilvækst ligget<br />
ret stabilt på lidt over 5 pct., men er siden 2010 faldet til lidt under 5 pct.<br />
Beskæftigelsen i bygge- og anlægssektoren<br />
Bygge- og anlægssektorens andel af den samlede beskæftigelse har siden slutningen<br />
af 1960’erne udgjort en stadig mindre andel af den samlede beskæftigelse i<br />
landet. Siden beskæftigelsesandelen toppede i 1970 med 9,5 pct. af den samlede<br />
beskæftigelse, er andelen i 2010 faldet til 5,8 pct.<br />
7<br />
Byggebeskæftigelsens fordeling på aktivitet<br />
Stort fald i den samlede byggebeskæftigelse fra 2008 til 2009<br />
Fra 2004 til 2007 har der været en stigning i beskæftigelsen inden for byggeriet. I<br />
2008 vendte denne udvikling imidlertid. Fra 2008 til 2009 faldt beskæftigelsen<br />
således fra 174.000 beskæftigede til 151.000 - et fald på 23.000 ansatte svarende<br />
til et fald på 13 pct. på kun et år.<br />
Fra 2009 til 2010 er faldet i beskæftigelsen inden for bygge- og anlægssektoren<br />
blevet mindre. Fra 151.000 til 140.000 beskæftigede i 2010, som er et fald på<br />
11.000 beskæftigede svarende til et fald på 7 pct.<br />
Fra 2010 til 2011 er der kommet lidt mere gang i beskæftigelsen – her har der<br />
nemlig været en lille stigning fra 140.000 i 2010 til 146.000 beskæftigede i 2011,<br />
svarende til en stigning på 4 pct.<br />
Fordeling af beskæftigelsen<br />
I 2011 var 31.000 beskæftiget med nybygning og tilbygning, svarende til 21 pct. af<br />
den samlede byggebeskæftigelse; 54.000 var beskæftiget med reparationsarbejde,<br />
svarende til 37 pct.; og 23.000 eller 16 pct. var beskæftiget med anlægsarbejde.<br />
Derudover var knap 4.000 beskæftiget med andet arbejde, såsom transport, lagerarbejde,<br />
salg af varer mv. i 2011, hvilket svarer til 3 pct. af den samlede byggebeskæftigelse,<br />
mens i alt 23.000 udførte kontorarbejde, svarende til 16 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 277
Byggeri og boligforhold<br />
Figur 6<br />
Beskæftigelse i bygge- og anlæg fordelt efter aktivitet<br />
200<br />
Tusinde personer<br />
180<br />
Ikke på arbejde (sygdom mv.)<br />
Kontor arbejde<br />
Andet arbejde<br />
Anlægsarbejde<br />
Reparation og ombygning<br />
Nybyggeri og tilbygning<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Anm.: Årstallene er et simpelt gennemsnit af de kvartalsvise tællinger, hvor beskæftigelsen opgøres midt i kvartalet.<br />
www.statistikbanken.dk/byg<br />
8<br />
Byggeomkostningerne<br />
De samlede byggeomkostninger er steget<br />
I 2003 blev reguleringsindekset for boligbyggeri erstattet af byggeomkostningsindekset<br />
for boliger. Ud over indeks for boliger generelt udarbejdes der i det nye indeks<br />
også indeks for hhv. enfamiliehuse og etageboliger.<br />
De samlede byggeomkostninger er fra 1987 til 2011 steget med 110 pct., dvs.<br />
mere end en fordobling. Materialeomkostningerne er i den samme periode steget<br />
med 102,3 pct. og arbejdsomkostningerne med 132,8 pct. Efter et lille fald i det<br />
samlede byggeomkostningsindeks fra 2008 til 2009, steg dette igen i 2011 med 4,8<br />
pct. i forhold til 2009.<br />
Figur 7<br />
Byggeomkostningsindeks for boliger<br />
140<br />
Indeks, 1. kvt. 2003 = 100<br />
Materialer<br />
Arbejdsløn<br />
120<br />
100<br />
I alt<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
Anm.: Tallene fra 1987 og frem til og med 2002 stammer fra reguleringsindekset for boligbyggeri, mens tallene for 2003 og<br />
frem stammer fra byggeomkostningsindeks for boliger.<br />
www.statistikbanken.dk/byg5<br />
278 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 275 Bygningsbestand. 2011<br />
1. januar<br />
Antal<br />
bygninger<br />
Fjernvarme<br />
Bygningens varmeform<br />
Centralvarme<br />
Anden<br />
opvarmning 2<br />
Ingen el.<br />
uoplyst<br />
varmeinstallation<br />
Bygningernes<br />
bebyggede<br />
areal 3<br />
Bygningernes<br />
samlede<br />
areal 4<br />
tusinde m 2<br />
Bygningsbestanden i alt 1 2 529 579 291 605 222 999 45 244 151 628 505 608 717 592<br />
Bygningernes hovedsagelige anvendelse<br />
Bygninger til beboelse i alt 1 540 279 198 782 137 205 20 141 337 215 747 361 564<br />
Parcelhuse og stuehuse 1 204 491 78 863 113 049 16 225 140 156 072 213 152<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 234 653 25 515 10 682 2 624 28 29 170 38 996<br />
Etageboligbebyggelse 89 480 89 276 11 333 1 074 64 26 164 101 809<br />
Andre bygninger til beboelse 11 655 5 127 2 141 218 81 4 340 7 607<br />
Bygninger til erhverv i alt 674 653 59 804 71 676 7 319 148 781 241 147 288 171<br />
Avls- og driftsbygninger 463 338 1 184 13 144 1 000 121 991 129 504 137 541<br />
Fabrikker, værksteder o.l. 68 481 11 613 31 520 2 651 9 875 49 104 55 794<br />
Bygninger til administration<br />
(herunder off.adm.), handel, lib. erhverv 75 671 39 548 21 660 2 226 8 005 45 299 71 612<br />
Andre bygninger til erhverv 67 163 7 459 5 353 1 441 8 031 17 23 224<br />
Øvrige bygninger i alt 307 038 33 020 14 118 17 785 2 510 48 715 67 831<br />
Bygninger til institution, undervisning,<br />
kulturelle formål mv. 43 895 28 324 10 674 1 095 923 24 559 41 095<br />
Sommerhuse 219 245 177 875 15 139 244 15 874 16 702<br />
Andre bygninger til fritidsformål 43 898 4 519 2 569 1 551 1 343 8 282 10 035<br />
Regioner<br />
Region Hovedstaden 418 082 90 409 54 492 8 964 8 700 80 156 163 443<br />
Region Sjælland 454 728 24 424 43 041 12 366 22 766 78 929 103 816<br />
Region Syddanmark 643 315 67 530 53 363 9 156 45 492 136 377 177 203<br />
Region Midtjylland 646 305 74 594 48 594 9155 45 511 136 656 179 521<br />
Region Nordjylland 367 149 34 648 23 509 5 602 29 159 73 490 93 608<br />
1 Inkl. bygninger med uoplyst enhedsanvendelse, men ekskl. garager, carporte og udhuse. 2 Herunder<br />
ovne, elpaneler mm. 3 Areal af stueetagen. 4 Arealet af samtlige etager, inkl. kælder, men ekskl.<br />
tagetageareal, der ikke kan udnyttes.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bygb11<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 279
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 276<br />
Byggevirksomhed<br />
Udstedte byggetilladelser Påbegyndt i Fuldført i<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
tusinde m 2<br />
Byggeri i hele landet, målt i etageareal 6 207 5 489 4 951 3 630 6 085 4 929<br />
Bygningsart 2 237 1 757 1 863 1 272 1 869 1 790<br />
Beboelsesbygninger<br />
Fritliggende enfamiliehuse 1 1 414 1 141 1 214 909 1 321 1 231<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 295 217 255 132 186 222<br />
Etageboligbebyggelse 395 279 301 162 262 241<br />
Øvrige bygninger 132 120 93 69 100 96<br />
Produktions- og administrationsbygninger mv. 2 637 2 653 1 945 1 497 2 964 2 041<br />
Landbrug mv. 1 134 1 244 622 601 1 109 875<br />
Fabrikker, værksteder mv. 309 265 254 176 376 266<br />
El-, gas-, vand- & varmeværker 50 24 41 26 14 22<br />
Transport-, kommunikations- og garageanlæg 130 90 145 66 90 72<br />
Administration, handel, liberale erhverv 870 893 769 572 1 219 699<br />
Hoteller og servicevirksomheder i øvrigt 41 34 40 17 69 56<br />
Øvrige bygninger 103 102 74 39 87 50<br />
Bygninger til kulturelle formål samt<br />
institutioner 375 309 276 225 268 249<br />
Heraf:<br />
Bygninger til undervisning og forskning 217 193 172 115 137 168<br />
Hospitaler, sygehjem mv. 34 29 28 14 50 7<br />
Bygninger i øvrigt 957 770 866 635 985 850<br />
Heraf: Sommerhuse 237 171 208 127 230 198<br />
Geografisk fordeling<br />
Hele landet 6 207 5 489 4 951 3 630 6 085 4 929<br />
Region Hovedstaden 1 044 885 848 539 932 673<br />
Region Sjælland 685 534 498 344 768 573<br />
Region Syddanmark 1 612 1 418 1 327 933 1 517 1 257<br />
Region Midtjylland 1 959 1 805 1 566 1 290 2 044 1 716<br />
Region Nordjylland 907 846 711 524 825 709<br />
Anm.: Tallene er ikke korrigeret for forsinkelser.<br />
1 Omfatter stuehuse og parcelhuse.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bygv11<br />
280 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 277<br />
Boligbyggeri<br />
Udstedte<br />
byggetilladelser<br />
Påbegyndt i<br />
Fuldført i<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
antal boliger<br />
Hele landet i alt 15 624 11 787 12 961 8 194 11 630 11 351<br />
Heraf:<br />
Til- og ombygninger 860 311 796 375 359 812<br />
Bygnings art<br />
Fritliggende enfamiliehuse 1 5 335 4 118 4 657 3 418 4 398 4 481<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 2 494 2 019 2 161 1 228 1 465 1 930<br />
Etageboligbebyggelse 4 405 3 404 3 413 2 059 3 384 2 768<br />
Kollegier 716 180 596 234 248 278<br />
Døgninstitutioner 1 030 1 081 639 524 855 809<br />
Øvrige bygninger 1 643 979 1 495 724 1 280 1 077<br />
Bygherreforhold<br />
Private bygherrer 13 324 8 824 11 171 6 727 10 094 9 183<br />
Boligforeninger 1 308 1 419 893 904 589 1 059<br />
Stat og kommune 975 1 452 880 548 899 953<br />
Geografisk fordeling<br />
Hele landet 15 624 11 787 12 961 8 194 11 630 11 351<br />
Region Hovedstaden 4 284 1 945 3 074 1 324 2 434 2 453<br />
Region Sjælland 1 397 1 048 1 114 616 1 623 1 083<br />
Region Syddanmark 3 117 2 744 3 084 1 899 3 037 2 611<br />
Region Midtjylland 4 947 4 379 4 244 3 374 3 456 3 950<br />
Region Nordjylland 1 879 1 671 1 445 981 1 080 1 254<br />
Anm.: Tallene er ikke korrigeret for forsinkelser.<br />
1 Omfatter stuehuse og parcelhuse.<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bygv3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 281
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 278<br />
Bygningernes samlede areal<br />
1986 1990 2000 2011<br />
I alt 566,4 598,8 648,3 717,6<br />
Bygninger til beboelse 293,8 305,4 326,9 361,6<br />
Heraf:<br />
Parcelhuse 146,8 152,1 166,9 186,2<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 22,9 27,1 31,7 39,0<br />
Etageboligbebyggelse 85,8 87,9 92,5 101,8<br />
Bygninger til erhverv 222,9 240,5 261,2 288,1<br />
Heraf:<br />
Avls- og driftsbygninger til landbrug 121,7 126,3 130,7 137,5<br />
Fabrikker og værksteder 41,7 46,3 52,2 55,8<br />
Kontor, handel, lager og administration 43,5 50,0 57,9 71,6<br />
Øvrige bygninger 49,7 52,8 60,2 67,8<br />
Heraf:<br />
Kulturelle formål og institutioner 32,9 34,8 38,9 41,1<br />
Sommerhuse 11,4 12,0 13,4 16,7<br />
mio. m 2<br />
Nye tal offentliggøres juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bygb3 og bygb33<br />
Tabel 279<br />
Gennemsnitligt areal af fuldførte boliger - rettelse<br />
1990 1995 2000 2005 2010 2011<br />
m 2 pr. bolig<br />
Helårsbeboelse i alt 1 85 98 120 120 150 148<br />
Stuehuse 206 196 230 241 266 255<br />
Parcelhuse 134 145 164 177 204 201<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 80 84 91 96 116 111<br />
Etageboligbebyggelse 73 77 99 93 103 96<br />
Kollegier 37 37 37 47 45 52<br />
antal boliger<br />
Fuldført boligbyggeri i alt 27 237 13 503 16 335 27 376 11 630 11 351<br />
Stuehuse til landbrugsejendomme 245 251 251 317 385 296<br />
Parcelhuse 3 147 3 106 5 080 7 315 4 013 4 185<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 12 431 2 444 3 715 6 870 1 465 1 930<br />
Etageboligbebyggelse 9 417 6 266 4 877 9 508 3 384 2 768<br />
Kollegier 833 306 391 945 248 278<br />
Øvrige boliger 1 164 1 130 2 021 2 421 2 135 1 894<br />
1 Opgørelsen omfatter kun nybyggede boliger. Nye tal offentliggøres februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bygv3 og bygv33<br />
282 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 280<br />
Omkostningsindeks for anlæg<br />
Gns. 2000 Gns. 2010 Gns. 2011<br />
1995=100<br />
Veje 121,90 168,55 177,11<br />
Jordarbejder mv. 120,42 165,03 169,66<br />
Asfaltarbejder 126,80 175,46 188,77<br />
Betonkonstruktioner 114,72 161,25 167,90<br />
Jernkonstruktioner 111,42 162,44 175,02<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/byg7<br />
Tabel 281<br />
Byggeomkostningsindeks for boliger<br />
Sammenvejningsfaktorer<br />
Gns.<br />
2010<br />
Gns.<br />
2011<br />
1. kvt. 2003=100<br />
Byggeomkostningsindeks for boliger i alt 1 000 121,6 126,0<br />
Jord- og betonarbejde 164 119,6 123,3<br />
Betonelementarbejde 89 111,3 120,5<br />
Murerarbejde 165 124,7 128,3<br />
Tømrerarbejde 253 122,7 126,7<br />
Snedkerarbejde 127 116,2 119,6<br />
Malerarbejde 50 122,2 125,0<br />
VVS-arbejde 87 131,6 136,0<br />
El-arbejde 65 124,6 131,5<br />
Undergrund 98 116,4 120,5<br />
Råhus 301 120,4 125,6<br />
Bygningskomplettering 379 122,7 126,1<br />
VVS-anlæg 100 127,4 131,2<br />
El- og mekaniske anlæg 55 129,4 137,7<br />
Bygningsinventar 67 111,7 115,4<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/byg5<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 283
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 282<br />
Beskæftigede ved bygge og anlæg<br />
Gns.<br />
2010<br />
Gns.<br />
2011<br />
Beskæftigede i alt 139 581 145 984<br />
Byggeentreprenører 22 826 24 840<br />
Anlægsentreprenører 14 919 16 367<br />
El-installation mv. 24 390 24 303<br />
VVS- og blikkenslagerforretninger 15 869 15 880<br />
Tømre- og bygningsvirksomhed mv. 26 068 28 501<br />
Maler- og glarmestervirksomhed mv. 10 525 10 819<br />
Murere 9 369 9 796<br />
Anden specialiseret bygge- og anlægsvirksomhed mv. 10 604 10 964<br />
Offentlige og koncessionerede virksomheder 5 012 4 514<br />
Anm.: I tabellen indgår også virksomheder med bygge- og anlægsaktivitet, som har hovedbranche<br />
uden for bygge- og anlægssektoren.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/byg<br />
Tabel 283<br />
Befolkningens boligsituation<br />
1. januar 1960 1970 1980 1990 2000 2011 2<br />
Beboede boliger 1 475 620 1 796 648 2 000 231 2 245 599 2 414 513 2 574 988<br />
Beboere 4 437 550 4 832 842 4 947 728 5 095 731 5 287 379 5 522 483<br />
Gennemsnitligt antal beboere pr. husstand 3,01 2,69 2,47 2,27 2,19 2,14<br />
Personer pr. bolig 1<br />
I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
1 beboer 16,0 23,7 27,9 33,5 36,3 38,4<br />
2 beboere 27,4 29,5 31,6 33,0 33,4 32,9<br />
3 beboere 20,9 18,5 16,1 15,1 12,9 11,7<br />
4 beboere 18,9 16,7 16,5 13,4 12,0 11,5<br />
5 eller flere beboere 16,8 11,6 7,9 5,0 5,3 5,4<br />
Boligart<br />
I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
Husstande i:<br />
Stue-, parcel-, række- og kædehuse 45,0 49,5 57,7 59,2 58,8 59,2<br />
Etageboliger og kollegier 55,0 49,0 41,6 39,4 39,3 39,2<br />
Andre boliger - 1,6 0,6 1,4 1,9 1,6<br />
Udlejningsforhold<br />
I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
Benyttet af ejer 44,9 46,9 54,6 54,2 53,3 50,6<br />
Udlejet 55,1 53,1 44,1 44,2 46,4 45,7<br />
Uoplyst - - 1,3 1,6 0,4 3,7<br />
Installationsforhold:<br />
Andel af husstande med fjern- og centralvarme 47,0 84,0 91,3 89,1 92,1 93,9<br />
Andel af husstande med eget bad 45,0 71,3 84,0 89,5 93,9 96,5<br />
1 Ekskl. boliger i døgninstitutioner og sommerhuse. 2 Ny opgørelsesmetode i 2011. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
antal<br />
pct.<br />
www.statistikbanken.dk/Bol101 og bol103<br />
284 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 284 Boliger fordelt efter art, værelser m.m. 2011<br />
1. januar<br />
Boligens art<br />
Parcel- og Række-, Etage- Kollegie- Øvrige<br />
stuehuse kæde- og boliger boliger boliger<br />
dobbelthus<br />
Boliger<br />
i alt<br />
antal boliger<br />
Boliger i alt 1 213 194 388 351 1 055 364 37 595 54 824 2 749 328<br />
Antal værelser 1 :<br />
1 værelse 1 067 15 142 86 915 25 079 5 310 133 513<br />
2 værelser 20 771 77 442 364 996 4 466 5 319 472 994<br />
3 værelser 129 514 110 772 334 752 631 7 582 583 251<br />
4 værelser 340 513 123 019 149 521 52 7 694 620 799<br />
5 + værelser 658 595 46 546 42 849 231 10 227 758 448<br />
Uoplyst 36 11 4 - 5 932 5 983<br />
Bolig areal:<br />
1- 49 m 2 1 609 12 485 101 225 26 852 62 408 204 579<br />
50-99 m 2 135 042 232 140 726 696 3 340 154 271 1 251 489<br />
100-149 m 2 532 753 117 197 130 566 63 31 622 812 201<br />
150-199 m 2 345 105 9 293 15 744 66 5 094 375 302<br />
200 + m 2 135 974 1 808 4 802 138 3 001 145 723<br />
Uoplyst 13 9 4 - 9 147 9 173<br />
Opførelsesperiode<br />
Før 1900 112 623 14 929 94 067 852 6 858 229 329<br />
1900-1919 113 535 11 262 121 500 664 5 347 252 308<br />
1920-1939 149 181 9 180 174 730 936 12 285 346 312<br />
1940-1949 49 361 13 198 74 400 733 8 330 146 022<br />
1950-1959 97 235 22 904 102 856 1 879 17 810 242 684<br />
1960-1964 90 968 12 423 56 731 1 500 22 030 183 652<br />
1965-1969 115 820 17 916 77 381 5 552 33 375 250 044<br />
1970-1974 136 350 29 860 78 841 8 638 41 375 295 064<br />
1975-1979 103 767 33 055 33 184 600 31 215 201 821<br />
1980-1984 38 213 46 603 28 723 701 15 508 129 748<br />
1985-1989 37 764 54 365 27 147 1 206 14 147 134 629<br />
1990-1994 10 457 32 578 29 053 2 100 8 811 82 999<br />
1995-1999 25 946 16 411 19 502 1 394 9 786 73 039<br />
2000-2004 26 071 27 746 23 780 1 226 12 864 91 687<br />
2005-2010 42 803 30 419 37 128 2 478 20 811 133 639<br />
Uoplyst 402 83 14 - 4 991 5 490<br />
Ejerforhold<br />
Privatperson inkl. I/S 1 114 398 150 755 267 315 412 244 090 1 776 970<br />
Alment boligselskab 9 528 138 551 370 815 7 771 2 152 528 817<br />
Private andelsboligforeninger 8 645 46 226 144 421 402 668 200 362<br />
Offentlig myndighed 2 276 15 273 25 292 1 194 6 165 50 200<br />
Andet / Uoplyst 15 649 22 127 171 194 20 680 12 468 242 118<br />
Udlejningsforhold 1<br />
Beboet af ejer 1 036 564 128 101 118 780 10 19 863 1 303 318<br />
Udlejet 101 865 231 642 803 553 26 823 11 917 1 175 800<br />
Uoplyst 12 067 13 189 56 704 3 626 10 284 95 870<br />
Installationsforhold 1<br />
Toilet, centralvarme og bad 1 038 101 344 265 914 935 26 403 16 242 2 339 946<br />
Toilet, centralvarme uden bad 12 540 2 428 40 949 100 1 177 57 194<br />
Toilet, bad uden centralvarme 94 164 25 157 8 343 216 15 629 143 509<br />
Toilet uden centralvarme og bad 2 781 384 1 185 2 866 5 218<br />
Uden toilet 2 792 638 13 452 3 738 2 187 22 807<br />
Uoplyst 118 60 173 - 5 963 6 314<br />
1 Beboede boliger. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bol101, bol 103 og bol 105<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 285
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 285 Boliger, husstande og personer fordelt efter boligens art. 2011<br />
1. januar<br />
Boliger<br />
Husstande<br />
(beboede<br />
boliger)<br />
Personer<br />
Gns. antal<br />
personer pr.<br />
husstand<br />
antal<br />
I alt 2 745 458 2 574 988 5 522 483 2,14<br />
Parcel- og stuehuse 1 207 757 1 150 496 3 016 733 2,62<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 391 607 372 932 711 655 1,91<br />
Etageboliger 1 058 340 979 037 1 672 660 1,71<br />
Kollegieboliger 37 541 30 459 38 671 1,27<br />
Boliger i døgninstitutioner 6 512 6 512 13 507 2,07<br />
Fritidshuse 18 366 18 366 31 506 1,72<br />
Øvrige boliger 25 335 17 186 37 751 2,20<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bol101 og bol201<br />
Tabel 286 Beboede boliger fordelt efter varmeinstallation. 2011<br />
1. januar<br />
Fjernvarme<br />
Olie<br />
Centralvarme fra eget anlæg med<br />
Natur<br />
gas<br />
Andet<br />
el. uoplyst<br />
I alt<br />
Ovne,<br />
elovne og<br />
elpaneler<br />
Ingen eller<br />
uoplyst<br />
varmeinstallation<br />
I alt<br />
antal boliger<br />
Beboede boliger i alt 1 598 861 332 893 399 322 86 649 818 864 149 424 7 839 2 574 988<br />
Parcel- og stuehuse 448 373 270 786 252 908 79 803 603 497 97 680 946 1 150 496<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 247 610 18 005 78 905 2 733 99 643 25 223 456 372 932<br />
Etageboliger 865 144 39 156 62 423 2 176 103 755 9 370 768 979 037<br />
Kollegieboliger 27 306 351 2 099 377 2 827 318 8 30 459<br />
Øvrige boliger 10 428 4 595 2 987 1 560 9 142 16 833 5 661 42 064<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bol105<br />
Tabel 287 Boliger regionalt fordelt efter boligens art. 2011<br />
1. januar<br />
Boligens art<br />
Parcel- og Række-, Etage- Kollegie- Øvrige<br />
stuehuse kæde- og boliger boliger boliger<br />
dobbelthuse<br />
antal boliger<br />
Boliger<br />
i alt<br />
Hele landet 1 207 757 391 607 1 058 340 37 541 50 213 2 745 458<br />
Region Hovedstaden 192 657 106 054 521 702 15 538 13 202 849 153<br />
Region Sjælland 217 816 65 947 100 967 3 932 11 841 400 503<br />
Region Syddanmark 319 239 98 306 162 010 6 918 9 126 595 599<br />
Region Midtjylland 310 267 82 215 193 655 8 417 10 391 604 945<br />
Region Nordjylland 167 778 39 085 80 006 2 736 5 653 295 258<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bol101<br />
286 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 288 Husstande fordelt efter boligens art. 2011<br />
1. januar<br />
Boligens art<br />
Husstande<br />
Heraf<br />
(beboede<br />
Parcel- og Række-, Etage- Kollegie- Øvrige boliger) Beboet Beboet<br />
stuehuse kæde- og boliger boliger boliger i alt af ejer af lejer<br />
dobbelthuse<br />
Husstande i alt 1 150 496 372 932 979 037 30 459 42 064 2 574 988 1 303 318 1 175 800<br />
Heraf med:<br />
0 børn 676 580 275 044 793 827 29 851 35 774 1 811 076 803 016 934 602<br />
1 barn 161 392 45 067 100 346 411 2 783 309 999 175 730 122 809<br />
2 børn 222 649 41 105 60 704 177 2 485 327 120 235 675 83 469<br />
3 eller flere børn 89 875 11 716 24 160 20 1 022 126 793 88 897 34 920<br />
Husstande med enlig<br />
mand i alt 128 571 66 216 269 348 14 149 11 055 489 339 160 987 300 070<br />
Heraf med:<br />
0 børn 116 014 62 433 259 932 14 129 10 778 463 286 148 043 288 053<br />
1 barn 9 013 2 910 7 524 15 217 19 679 9 404 9 419<br />
2 børn 2 946 765 1 574 5 52 5 342 2 983 2 154<br />
3 eller flere børn 598 108 318 - 8 1 032 557 444<br />
Husstande med enlig<br />
kvinde i alt 129 010 143 051 364 021 10 501 10 402 656 985 162 063 461 701<br />
Heraf med:<br />
0 børn 98 770 112 040 296 671 10 327 9 253 527 061 133 781 368 579<br />
1 barn 12 901 16 335 40 054 136 595 70 021 13 938 51 456<br />
2 børn 12 756 11 837 20 687 34 416 45 730 11 364 31 447<br />
3 eller flere børn 4 583 2 839 6 609 4 138 14 173 2 980 10 219<br />
Husstande med ægtepar<br />
i alt 680 456 115 573 151 083 479 12 858 960 449 752 172 194 712<br />
Heraf med:<br />
0 børn 353 566 72 289 87 279 278 9 861 523 273 399 736 117 316<br />
1 barn 94 336 15 633 25 692 114 1 081 136 856 104 940 29 076<br />
2 børn 164 278 21 097 25 356 79 1 345 212 155 177 720 31 257<br />
3 eller flere børn 68 276 6 554 12 756 8 571 88 165 69 776 17 063<br />
Øvrige husstande med<br />
par i alt 132 850 33 896 118 292 2 539 3 140 290 717 143 559 133 113<br />
Heraf med:<br />
0 børn 60 340 18 585 87 196 2 364 2 050 170 535 69 738 91 159<br />
1 barn 31 911 8 001 19 693 121 567 60 293 33 697 23 965<br />
2 børn 30 977 5 838 9 018 47 391 46 271 31 362 13 573<br />
3 eller flere børn 9 622 1 472 2 385 7 132 13 618 8 762 4 416<br />
Andre husstandstyper i alt 79 609 14 196 76 293 2 791 4 609 177 498 84 537 86 204<br />
Heraf med:<br />
0 børn 47 890 9 697 62 749 2 753 3 832 126 921 51 718 69 495<br />
1 barn 13 231 2 188 7 383 25 323 23 150 13 751 8 893<br />
2 børn 11 692 1 568 4 069 12 281 17 622 12 246 5 038<br />
3 eller flere børn 6 796 743 2 092 1 173 9 805 6 822 2 778<br />
Anm.: Tabellen omfatter kun husstande med oplyst boligforhold. Boligforhold oplyst for husstande og<br />
personer betyder, at samme adresse findes både i BBR og CPR, mens uden boligforhold oplyst betyder,<br />
at den tilmeldte adresse for husstande og personer i CPR ikke findes i BBR, eller der ikke findes en<br />
boligenhed på adressen i BBR. Børn er defineret som ugifte, barnløse personer under 25 år, der bor på<br />
samme adresse som en af deres forældre.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bol104 og bol105<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 287
Byggeri og boligforhold<br />
Tabel 289 Udlejede boliger fordelt efter forskellige kriterier. 2011<br />
Med installationsmangler Uden installationsmangler I alt<br />
1. januar<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Øvrige<br />
regioner<br />
Hele<br />
landet<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Øvrige<br />
regioner<br />
Hele<br />
landet<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Øvrige<br />
regioner<br />
Hele<br />
landet<br />
antal udlejede boliger (tusinde)<br />
I alt udlejede boliger 40,8 46,3 87,1 433,4 655,3 1 088,7 474,2 701,6 1 175,8<br />
Boligens art:<br />
Enfamilie-, parcel- og stuehuse 2,1 10,8 12,9 10,3 78,7 89,0 12,4 89,5 101,9<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse 3,4 10,4 13,9 45,4 172,3 217,8 48,9 182,8 231,6<br />
Etageboliger 33,2 21,1 54,3 364,7 384,6 749,3 397,8 405,7 803,6<br />
Kollegiboliger 1,2 2,3 3,5 11,0 12,3 23,3 12,3 14,5 26,8<br />
Øvrige boliger 0,8 1,7 2,5 2,0 7,4 9,4 2,8 9,1 11,9<br />
Bolig areal:<br />
1-49 m 2 8,4 10,5 19,0 44,0 59,3 103,3 52,4 69,8 122,2<br />
50-99 m 2 27,5 27,5 55,0 315,9 456,7 772,7 343,4 484,3 827,7<br />
100-149 m 2 4,1 6,2 10,3 61,3 110,1 171,4 65,4 116,3 181,7<br />
150-199 m 2 0,6 1,4 2,0 8,5 18,1 26,7 9,1 19,5 28,6<br />
200 m 2 + 0,2 0,6 0,8 3,6 11,0 14,7 3,8 11,6 15,5<br />
Ejerforhold:<br />
Privatpersoner inkl. I/S 7,3 23,2 30,6 52,0 143,4 195,4 59,3 166,6 226,0<br />
Almene boligselskaber 4,0 7,1 11,1 183,9 305,2 489,1 187,9 312,3 500,2<br />
A/S, APS og andre selskaber 4,6 8,1 12,7 45,3 90,0 135,4 49,9 98,2 148,1<br />
Private andelsboligforeninger 18,6 3,5 22,2 109,7 62,0 171,7 128,3 65,5 193,8<br />
Offentlig myndighed 1,9 1,9 3,8 9,8 29,5 39,4 11,7 31,4 43,2<br />
Andet eller uoplyst 4,4 2,3 6,7 32,6 25,2 57,8 37,0 27,5 64,5<br />
Opførelsesperiode:<br />
Opført før år 1900 11,6 8,0 19,6 36,9 41,4 78,2 48,5 49,4 97,8<br />
1900-1919 10,7 9,4 20,0 42,4 52,1 94,6 53,1 61,5 114,6<br />
1920-1939 9,0 7,6 16,7 82,8 58,5 141,3 91,8 66,1 158,0<br />
1940-1949 2,9 3,1 6,0 35,4 36,9 72,3 38,3 40,0 78,3<br />
1950-1959 1,5 2,4 4,0 52,1 62,1 114,2 53,7 64,5 118,2<br />
1960-1964 0,4 1,3 1,7 27,1 35,3 62,3 27,5 36,6 64,1<br />
1965-1969 0,3 1,1 1,4 32,1 49,8 81,9 32,4 50,9 83,3<br />
1970-1974 0,7 1,1 1,8 35,9 54,0 89,9 36,6 55,1 91,7<br />
1975-1979 1,1 1,8 2,9 16,1 29,1 45,2 17,2 30,9 48,1<br />
1980-1984 0,8 3,4 4,2 14,7 41,8 56,5 15,5 45,2 60,7<br />
1985-1989 1,1 4,5 5,6 13,7 49,6 63,4 14,8 54,2 69,0<br />
1990-1994 0,4 1,4 1,8 13,7 44,2 57,9 14,1 45,6 59,7<br />
1995-1999 0,1 0,3 0,4 8,3 25,2 33,5 8,3 25,6 33,9<br />
2000-2004 0,2 0,3 0,4 6,9 37,8 44,8 7,1 38,1 45,2<br />
2005-2010 0,2 0,4 0,6 15,2 37,4 52,6 15,4 37,8 53,2<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/430<br />
288 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
1<br />
Serviceerhvervenes struktur<br />
Serviceerhverv i fortsat vækst<br />
Serviceerhvervene består af en række forskelligartede erhverv, der alle har produktionen<br />
af tjenesteydelser til fælles. Det drejer sig om handelserhvervene, hoteller<br />
og restaurationsvirksomhed, transportsektoren, telekommunikation og postvæsen,<br />
finansielle tjenester og forretningsservice. Sidstnævnte omfatter it-servicevirksomhed,<br />
forskning og udvikling, revision og bogføring, rengøring, udlejning af maskiner<br />
og udstyr, vikarbureauer mv.<br />
Serviceerhvervene har haft en vækst i beskæftigelsen på 20 pct. i perioden 1992-<br />
1999, fulgt af en vækst på 22 pct. fra 1999 til 2008. Til sammenligning er antallet<br />
af beskæftigede inden for industrien faldet med 3 pct. fra 1992 til 1999 og er derefter<br />
faldet med 15 pct. frem til 2008.<br />
Størst omsætning og beskæftigelse inden for handelserhvervene<br />
Strukturen inden for de private serviceerhverv er gengivet i figur 1. Den største<br />
beskæftigelse fandtes i 2009 inden for forretningsservice, hvor der var 331.000<br />
fuldtidsansatte, efterfulgt af handelserhvervene med 312.000.<br />
Handelserhvervene repræsenterede med 56 pct. mere end halvdelen af serviceerhvervenes<br />
samlede omsætning i 2009, mens forretningsservice og transporterhvervene<br />
stod for hhv. 20 og 19 pct. Forretningsservice stod med 48 pct. for næsten<br />
halvdelen af det samlede antal firmaer inden for serviceerhvervene, mens<br />
handelserhvervene stod for 26 pct.<br />
Figur 1 Beskæftigelse, omsætning og antal firmaer inden for serviceerhvervene. 2009<br />
60<br />
Pct.<br />
Fuldtidsansatte Omsætning Antal firmaer<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Handel<br />
Hotel og<br />
restauration<br />
Transport<br />
Forretningsservice<br />
Renovation,<br />
forlystelser<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 289
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
2<br />
Detailhandel<br />
Detailomsætningen med nyt fald i 2011<br />
Udviklingen i den samlede detailhandel stabiliserede sig i løbet af 2009 og 2010<br />
efter en brat nedtur i 2008. I 2011 fortsatte den jævne udvikling, dog med endnu<br />
en mindre nedgang i midten af året. Indekset var i december 2011 2 pct. lavere<br />
end i december 2010 og faldet skete primært i månederne fra april til juli.<br />
Detailhandlens omsætning opdeles i tre varegrupper: Fødevarer og andre dagligvarer,<br />
beklædning mv. og andre forbrugsvarer (bl.a. udstyr til bolig og fritid). Fødevarer<br />
og andre dagligvarer og andre forbrugsvarer udgør begge omkring 45 pct. af den<br />
samlede detailomsætning, mens beklædning mv. står for de resterende omkring 10<br />
pct.<br />
Sammenlignes hele året 2011 med 2010 var der et samlet fald på 1,4 pct. Salget af<br />
fødevarer og andre dagligvarer faldt 1,5 pct., mens der i varegruppen beklædning<br />
mv. var et fald på 2,7 pct. Salget af andre forbrugsvarer var i 2011 0,7 pct. lavere<br />
end i 2010. Alle tal er renset for normale sæsonudsving og prisudvikling.<br />
Figur 2<br />
Det sæsonkorrigerede mængdeindeks for detailomsætningen<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
Indeks, 2005 gns. = 100<br />
Beklædning mv.<br />
Detailhandel i alt<br />
Fødevarer og andre dagligvarer<br />
Andre forbrugsvarer<br />
90<br />
85<br />
2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/deta21x<br />
3<br />
Turisme<br />
Flere antal overnatninger i 2011<br />
I 2011 var der tilsammen 43,6 mio. overnatninger på hoteller o.l., campingpladser,<br />
vandrerhjem, lystbådehavne og i feriehuse. Det er 1,5 mio. eller 4 pct. flere overnatninger<br />
end året før.<br />
Hoteller o.l. oplevede en vækst på 8 pct., hvorimod camping havde en nedgang på<br />
1 pct. Vandrerhjem steg med 4 pct., mens danske lystbådehavne havde 7 pct. færre<br />
overnatninger. Feriehuse udlejet igennem danske udlejningsbureauer gik op med<br />
4 pct. sammenlignet med året før.<br />
290 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Figur 3<br />
Overnatninger fordelt efter kategori<br />
50<br />
Mio. overnatninger<br />
45<br />
Feriehuse<br />
Lystbådehavne<br />
Vandrerhjem<br />
Camping<br />
Hoteller og Feriecentre<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
* Statistikken for feriehuse 2011 er baseret på foreløbige tal.<br />
Anm.: På grund af ændret besætningsstørrelse er der databrud for lystbådehavne mellem 2006 og 2007.<br />
www.statistikbanken.dk/turist<br />
Danskernes ferie- og forretningsrejser<br />
I 2010 var Spanien det mest populære feriemål i udlandet, da 13 pct. af alle ferierejser<br />
med mindst fire overnatninger gik hertil. Fly var det foretrukne transportmiddel<br />
til udlandet, idet 59 pct. af rejserne til udlandet foregik med fly. Omvendt<br />
foretrak danskerne bilen på tre ud af fire rejser i Danmark.<br />
På 46 pct. af rejserne i Danmark var indkvarteringsformen familie/venner, 23 pct.<br />
var i eget feriehus og 13 pct. var i lejet sommerhus. Også camping var en populær<br />
ferieform i Danmark med 11 pct. af rejserne. På rejser til udlandet havde 51 pct.<br />
valgt hotel som indkvarteringsform, mens 20 pct. boede hos familie/venner.<br />
Figur 4 Danskeres udgifter på ferierejser. 2010<br />
12 000<br />
10 000<br />
DKK per rejse<br />
Korte rejser i DK Korte rejser udl Lange rejser DK Lange rejser udl<br />
8 000<br />
6 000<br />
4 000<br />
2 000<br />
0<br />
15-24 år 25-44 år 45-64 år 65 år + Gennemsnit<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 291
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
4<br />
Informationssamfundet<br />
Om informationssamfundet<br />
Informationssamfundet kan belyses dels via udbudssiden i form af it-erhvervene<br />
og deres beskæftigelse, dels via efterspørgselssiden i form af virksomhedernes, den<br />
offentlige sektors og borgernes anvendelse af it, fx internet.<br />
It-erhvervene<br />
It-erhvervene består af de virksomheder, der udbyder produkter og serviceydelser<br />
inden for elektronik, it, software, telekommunikation og andre områder, der primært<br />
er baseret på informationsteknologi.<br />
It-erhvervene kan opdeles i it-industri, it-engroshandel, telekommunikation og itservice<br />
og konsulentvirksomhed.<br />
Fald i beskæftigelsen i it-industri<br />
I 2009 havde it-erhvervene 84.300 fuldtidsansatte, hvilket er et lille fald på 2 pct. i<br />
forhold til 2007. Det dækker dog over et fald på 36 pct. i it-industri og en stigning<br />
på 6 pct. i it-service, konsulenter mv. Ud af it-erhvervenes samlede beskæftigelse,<br />
var 57 pct. ansat inden for it-service, 20 pct. i telekommunikation, 16 pct. i itengroshandel<br />
og 7 pct. i it-industri.<br />
Figur 5<br />
Fuldtidsansatte i it-erhvervene<br />
50.000<br />
2007 2008 2009<br />
40.000<br />
30.000<br />
20.000<br />
10.000<br />
0<br />
It-industri It-engroshandel Telekommunikation It-service, konsulenter mv.<br />
Brancher er opgjort ud fra branchenomenklaturen DB07. Tallene kan ikke sammenlignes med tidligere offentliggjorte tal.<br />
Virksomhedernes it-anvendelse<br />
Stort set alle virksomheder havde internetadgang i begyndelsen af 2011, og næsten<br />
ni ud af ti virksomheder havde en hjemmeside. Ni ud af ti virksomheder havde<br />
bredbåndsforbindelse til internettet (Adgangsveje, der er hurtigere end analogt<br />
modem eller ISDN.). Næsten hver anden virksomhed har mobilt bredbånd (dvs.<br />
med 3G modem eller hurtigere).<br />
Syv ud af ti virksomheder har købt elektronisk i løbet af 2010, dvs. via internettet<br />
eller andre netværk, mens tre ud af ti har solgt elekronisk.<br />
292 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Figur 6 Virksomhedernes brug af it. 2011<br />
100<br />
Pct. af virksomheder<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Internetadgang Egen hjemmeside Bredbånd Heraf mobilt<br />
bredbånd<br />
Afgivet ordre online<br />
Modtaget ordre<br />
on-line<br />
Anm. 1: Baseret på besvarelser fra lige under 4.000 virksomheder med mindst ti fuldtidsansatte.<br />
Anm. 2: Bredbåndsforbindelse adgangsveje, der er hurtigere end analogt modem eller ISDN.<br />
www.statistikbanken.dk/vita07<br />
Næsten alle har en mobiltelefon<br />
Flere og flere familier har adgang til it-produkter i hjemmet, såsom pc, internet og<br />
mobiltelefon. Udbredelsen af mobiltelefoner har siden 2000 passeret udbredelsen<br />
af pc, og i 2011 havde hele 97 pct. af de danske familier mobiltelefon mod 68 pct. i<br />
2000. I 2011 havde 90 pct. af familierne adgang til computer i hjemmet mod 60<br />
pct. i 1999.<br />
Figur 7<br />
Familiernes adgang til it-goder<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Pct.<br />
0<br />
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Anm.: 1. januar.<br />
www.statistikbanken.dk/varforbr<br />
Mobiltelefon<br />
Pc<br />
Internet<br />
Næsten alle har nu adgang til internettet hjemmefra<br />
92 pct. af befolkningen havde internetadgang i hjemmet i 2011. Det dækker dog<br />
over store forskelle mellem aldersgrupperne. Mens næsten alle 16-54 årige har<br />
adgang til internet, er det kun 87 pct. af de 55-64 årige og 73 pct. af de og 65-74<br />
årige, som har internetadgang. For 75-89 årige ligger andelen helt nede på 36 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 293
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Mobilt internet mest udbredt hos unge<br />
Ud af de 92 pct. med internet adgang har omkring halvdelen adgang til mobilt<br />
internet. Brugen af mobilt internet er mest udbredt hos unge, idet 69 pct. af 16-24<br />
årige brugte mobilt internet i 2011. Til sammenligning udgjorde andelen blot 15<br />
pct. for de 65-74 åriges vedkommende.<br />
Figur 8<br />
Adgang til internet<br />
100<br />
Pct. af befolkningen<br />
Internetadgang generelt<br />
Mobilt internetadgang<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
I alt 16-24 år 25-34 år 35-44 år 45-54 år 55-64 år 65-74 år<br />
www.statistikbanken.dk/bebrit03<br />
Elektronisk sags- og dokumenthåndtering<br />
Myndighedernes overgang til elektronisk sagsstyring er støt stigende i disse år. 83 pct.<br />
af myndighederne anvendte i 2011 et system til elektronisk sagsstyring, hvor det i<br />
2010 var 76 pct.<br />
Blandt alle myndigheder nævnte 52 pct. i 2011, at mindst hver anden sag håndteres<br />
papirløst – en stigning fra 40 pct. i 2010. Indførelse af elektronisk sagsstyring er således<br />
ikke ensbetydende med, at alle sager håndteres papirløst.<br />
Figur 9<br />
Myndigheder med elektronisk sagsstyring<br />
100<br />
Pct.<br />
80<br />
60<br />
Har elektronisk sagsstyring<br />
40<br />
Mindst hver anden sag er papirløs<br />
20<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Anm.: Ved elektronisk sagsstyring forstås et system, der understøtter sagsforløbet mellem sagsbehandlere.<br />
294 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Tabel 290<br />
Værdiindeks for detailomsætning<br />
2009 2010 2011<br />
2005 = 100<br />
Detailhandel undtaget servicestationer, i alt 102 103 103<br />
Supermarkeder og varehuse mv. 107 108 109<br />
Købmænd og døgnkiosker 100 100 101<br />
Supermarkeder 99 96 95<br />
Discountforretninger 122 129 140<br />
Anden detailhandel fra ikke-specialiserede forretninger 104 105 102<br />
Special butikker med fødevarer 95 90 87<br />
Frugt- og grøntforretninger 81 69 49<br />
Slagter- og viktualieforretninger 93 94 95<br />
Fiskeforretninger 151 134 120<br />
Detailhandel med brød, konditori- og sukkervarer 104 98 91<br />
Detailhandel med drikkevarer 93 105 113<br />
Tobaksforretninger 70 59 57<br />
Anden detailhandel med fødevarer i specialforretninger 100 106 120<br />
Detailhandel med forbrugerelektronik 89 77 78<br />
Detailhandel med computere, ydre enheder og software 112 111 119<br />
Radio- og tv-forretninger 93 75 70<br />
Detailhandel med tekstiler og hushold.artikler mv. 101 102 102<br />
Detailhandel med kjolestoffer, garn, broderier mv. 91 111 81<br />
Farve- og tapetforretninger 66 61 61<br />
Byggemarkeder og værktøjsmagasiner 99 101 106<br />
Detailhandel med tæpper mv. 97 94 85<br />
Detailhandel med elektriske husholdningsapparater 119 124 137<br />
Møbelforretninger 96 98 96<br />
Boligtekstilforretninger 93 89 89<br />
Detailhandel med køkkenudstyr, glas, porcelæn og lign. 82 92 95<br />
Forhandlere af musikinstrumenter 107 97 88<br />
Apoteker 105 107 104<br />
Detailhandel med produkter til personlig pleje mv. 101 103 107<br />
Blomsterforretninger 91 88 75<br />
Dyrehandel 175 194 212<br />
Detailhandel med ure, smykker og guld- og sølvvarer 100 94 96<br />
Optikere 106 97 103<br />
Fotoforretninger 105 94 81<br />
Forhandlere af gaveartikler og brugskunst 96 113 121<br />
Detailhandel med andre varer i.a.n. 88 74 67<br />
Detailhandel med kultur- og fritidsprodukter 102 104 103<br />
Detailhandel med bøger 79 79 76<br />
Detailhandel med musik- og videooptagelser 101 90 76<br />
Forhandlere af sports- og campingudstyr 122 126 125<br />
Cykel- og knallertforretninger 94 89 100<br />
Detailhandel med spil og legetøj 102 110 115<br />
Detailhandel med beklædning og fodtøj 96 96 95<br />
Tøjforretninger 96 96 95<br />
Babyudstyrs- og børnetøjsforretninger 101 92 87<br />
Skotøjsforretninger 86 93 90<br />
Lædervareforretninger 108 114 129<br />
Internethandel, postordre mv. 70 63 59<br />
Detailhandel fra postordreforretninger 86 82 79<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/deta11 og deta21<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 295
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Tabel 291<br />
Ferierejser<br />
4 overnatninger + 1-3 overnatninger<br />
Danmark<br />
Udlandet<br />
2009 2010 2009 2010 2009 2010<br />
Rejser i alt . . . 3 068 000 . . . 4 375 000 . . . 20 345 000<br />
Overnatninger pr. rejse 7,4 8,9 9,4 9,6 1,7 1,6<br />
Transportmiddel<br />
Fly 2 2 62 59 3 4<br />
Bil 80 75 26 27 75 72<br />
Bus 3 3 6 8 4 5<br />
Tog 11 13 4 3 14 13<br />
Skib 3 2 1 3 1 2<br />
Andet 1 5 1 1 3 5<br />
Indkvarteringsform<br />
Hotel 3 2 50 51 7 7<br />
Feriecenter 2 2 3 4 1 1<br />
Camping 9 11 5 5 2 2<br />
Vandrerhjem 0 1 2 2 1 0<br />
Lejet feriehus 18 13 9 6 2 2<br />
Eget feriehus 26 23 4 4 17 13<br />
Lystbåd 1 1 1 0 . . . . . .<br />
Familie/venner 39 46 20 20 68 74<br />
Andet 2 2 4 8 2 1<br />
Destinationer<br />
Danmark 100 100 • • 90 90<br />
Norge • • 6 7 1 1<br />
Storbritannien • • 4 4 1 1<br />
Sverige • • 8 9 4 4<br />
Tyskland • • 7 8 3 3<br />
Frankrig • • 7 6 0 0<br />
Spanien • • 16 13 0 0<br />
Grækenland • • 5 5 0 0<br />
Europa i øvrigt • • 26 28 0 0<br />
Andre lande • • 20 20 0 0<br />
pct.<br />
Anm.: Undersøgelsen blev omlagt i 2008, således at der nu kun spørges til lange ferierejser 3 måneder<br />
tilbage mod tidligere 12 måneder. Derfor er sammenligning med de tidligere undersøgelser ikke mulig.<br />
Grundet dette databrud forekommer antal rejser i 2009 kun som procent-andele af den samlede<br />
population. Da alle procenttal afrundes, er det ikke altid muligt at summere til 100.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/11<br />
296 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Tabel 292<br />
Forretningsrejser<br />
Danmark<br />
Udlandet<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Rejser . . . 1 152 000 . . . 1 560 000<br />
Overnatninger pr. rejse 1,8 1,7 3,8 4,2<br />
Transportmiddel<br />
Fly 9 12 75 75<br />
Bil 70 71 18 18<br />
Bus 1 5 1 2<br />
Tog 19 12 3 1<br />
Skib 1 . . . 3 2<br />
Båd . . . . . . . . . . . .<br />
Cykel . . . . . . . . . . . .<br />
Andet 0 1 0 1<br />
Destinationer<br />
Danmark 100 100 • •<br />
Norge • • 8 5<br />
Storbritannien • • 8 7<br />
Sverige • • 18 8<br />
Tyskland • • 16 9<br />
Frankrig • • . . . . . .<br />
Spanien • • 3 2<br />
Grækenland • • . . . . . .<br />
Europa i øvrigt • • 8 4<br />
Andre lande • • 38 23<br />
pct.<br />
Anm.: Undersøgelsen blev omlagt i 2008, således at der nu kun spørges til lange ferierejser 3 måneder<br />
tilbage mod tidligere 12 måneder. Derfor er sammenligning med de tidligere undersøgelser ikke mulig.<br />
Grundet dette databrud forekommer antal rejser i 2009 kun som procent-andele af den samlede<br />
population. Da alle procenttal afrundes, er det ikke altid muligt at summere til 100.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/11<br />
Tabel 293<br />
Danskernes rejseintensitet<br />
2010K1 2010K2 2010K3 2010K4<br />
Befolkning 15 år + 4 552 4 560 4 558 4 572<br />
Pct. med ferierejse<br />
1 ferierejse 22 29 33 18<br />
2 ferierejser 4 6 8 4<br />
3 ferierejser 1 1 1 0<br />
I alt med ferierejse 27 36 43 22<br />
Ingen ferierejse 73 64 57 78<br />
Antal personer med ferierejse 1 216 1 644 1 938 1 021<br />
Antal ferierejser 1 459 2 024 2 459 1 206<br />
Rejser pr. rejsende 1,20 1,23 1,27 1,18<br />
Rejser pr. person 0,32 0,44 0,54 0,26<br />
tusinde<br />
pct.<br />
tusinde<br />
rejser<br />
Anm.: Undersøgelsen blev omlagt i 2008, således at der nu kun spørges til lange ferierejser 3 måneder<br />
tilbage mod tidligere 12 måneder. Derfor er sammenligning med de tidligere undersøgelser ikke mulig.<br />
Grundet dette databrud forekommer antal rejser i 2009 kun som procent-andele af den samlede<br />
population. Da alle procenttal afrundes, er det ikke altid muligt at summere til 100.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/11<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 297
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Tabel 294 Overnatninger. 2011<br />
Hoteller<br />
o.l.<br />
Campingpladser<br />
Vandrerhjem<br />
Lystbådehavne<br />
1<br />
Sommerhuse<br />
2<br />
I alt<br />
tusinde personnætter<br />
Hele landet 15 766 11 289 1 129 971 14 469 43 612<br />
Region Hovedstaden 6 781 946 496 132 . . 8 356<br />
Region Sjælland 1 212 1 429 118 138 . . 2 899<br />
Region Syddanmark 3 697 4 259 242 392 . . 8 591<br />
Region Midtjylland 1 822 2 413 156 178 . . 4 569<br />
Region Nordjylland 2 253 2 241 104 131 . . 4 728<br />
Landsdel København by 5 337 . . 355 38 . . 5 730<br />
Landsdel Københavns omegn 500 . . 27 7 . . 535<br />
Landsdel Nordsjælland 549 . . 69 49 . . 666<br />
Landsdel Bornholm 395 . . 45 39 . . 478<br />
Landsdel Østsjælland 153 . . 36 6 . . 196<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 1 059 . . 82 132 . . 1 273<br />
Landsdel Fyn 871 . . 69 275 . . 1 214<br />
Landsdel Sydjylland 2 837 . . 173 117 . . 3 117<br />
Landsdel Østjylland 1 261 . . 97 157 . . 1 516<br />
Landsdel Vestjylland 561 . . 59 21 . . 641<br />
Landsdel Nordjylland 2 253 . . 104 131 . . 2 487<br />
Nationalitet<br />
Danmark 9 241 8 724 719 498 3 566 22 749<br />
Sverige 1 266 175 58 76 215 1 789<br />
Norge 1 365 269 54 26 723 2 436<br />
Tyskland 668 1 580 71 311 9 345 11 975<br />
Storbritannien 532 30 23 8 . . 592<br />
Nederlandene 325 292 22 37 321 996<br />
Øvrige Europa 1 430 206 130 12 . . 1 779<br />
USA 395 2 11 1 . . 408<br />
Andre lande 546 13 28 3 300 889<br />
Anm.: Hoteller, moteller, kroer, pensionater og feriecentre med 40 senge og derover. Campingpladser<br />
med 75 campingenheder og derover. Havne med gæsteovernatninger. Sommerhuse, der udlejes<br />
gennem danske udlejningsbureauer.<br />
1 Statistikken dækker månederne maj-september. 2 Statistikken for sommerhuse 2011 er endnu ikke<br />
udkommet. Tallene vist er de foreløbige månedstal for 2011, hvorfor korrektioner kan forekomme.<br />
Nye tal for 2011 forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/hotel1, camp1, vandrer, lyst1<br />
og ferieh3<br />
Tabel 295 Hoteller, campingpladser, vandrerhjem og lystbådehavne. 2011<br />
Hoteller<br />
o.l.<br />
Hotelsenge<br />
1<br />
Hotelværelser<br />
1<br />
Campingpladser<br />
1<br />
Campingenheder<br />
1<br />
Vandrerhjem<br />
Lystbådehavne<br />
Bådepladser<br />
Hele landet 599 128 784 50 749 419 91 005 93 245 46 620<br />
Region Hovedstaden 179 44 953 20 987 44 8 818 16 43 11 304<br />
Region Sjælland 61 11 778 4 054 67 12 588 19 61 8 968<br />
Region Syddanmark 148 31 658 11 094 132 30 407 25 67 14 137<br />
Region Midtjylland 116 17 547 7 679 100 20 125 19 41 7 384<br />
Region Nordjylland 99 23 530 7 149 76 19 216 14 33 4 827<br />
1 ”Hele landet” og summerne af regionerne stemmer ikke, da regionerne har deres maksimale<br />
kapacitet på forskellige tidspunkter. Kapaciteten er det maksimale antal åbne enheder i løbet af året i<br />
det pågældende område.<br />
Nye tal for 2011 forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/hotel4 og camp3<br />
298 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Tabel 296 It-erhvervene i Danmark. 2009<br />
Antal firmaer Fuldtidsansatte Omsætning Løn, pension mv.<br />
mio. kr.<br />
It-erhverv i alt 10 797 84 257 179 449 46 471<br />
It-industri 304 5 873 9 875 2 710<br />
It-engroshandel 1 081 13 416 48 501 7 617<br />
Telekommunikation 353 16 546 47 553 6 893<br />
It-service, konsulenter mv. 9 059 48 422 73 520 29 249<br />
Anm.: Tallene kan ikke direkte sammenlignes med tidligere årbøger, da afgrænsningen af iterhvervene<br />
er ændret ved overgangen til branchenomenklaturen DB07.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.statistikbanken.dk/iterhv<br />
Tabel 297 Virksomhedernes brug af it. 2011<br />
Internetadgang Egen hjemmeside Fast bredbåndsforbindelse 2<br />
Alle virksomheder 1 98 89 91<br />
Branchegrupper<br />
Industri 98 92 91<br />
Bygge og anlæg 98 90 86<br />
Handel og transport mv. 97 84 91<br />
Information og kommunikation 99 98 98<br />
Erhvervsservice og finans 98 92 93<br />
Fuldtidsansatte<br />
10-19 ansatte 97 86 89<br />
20-49 ansatte 98 91 92<br />
50-99 ansatte 99 93 95<br />
100 ansatte + 99 95 96<br />
pct.<br />
1 Alle virksomheder med mindst ti ansatte. 2 ADSL o.l. eller anden kabelbaseret internetforbindelse<br />
(dvs. adgangsveje, der er hurtigere end analogt modem eller ISDN; ekskl. mobilt bredbånd).<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.dst.dk/it samt www.statistikbanken.dk/vita1<br />
Tabel 298 Befolkningens køb på internettet. 2011<br />
16-24 år 25-34 år 35-44 år 45-54 år 55-64 år 65-74 år 75-89 år I alt<br />
pct. af aldersgruppen<br />
Internetkøb i det sidste år i alt 82 82 84 74 56 34 12 65<br />
pct. af befolkningen<br />
Billetter til teater, koncerter mv 56 62 61 49 31 19 5 44<br />
Overnatning ifm ferie 26 50 59 51 36 21 6 39<br />
Øvrige rejseprodukter 31 49 52 46 30 19 6 36<br />
Tøj, sports- og fritidsudstyr 52 48 52 32 17 8 2 33<br />
Møbler og husholdningsartikler 21 42 47 34 22 14 2 29<br />
Film, musik , video 41 43 38 28 13 9 2 27<br />
Internet, tv- eller telefoniabb. 29 39 38 28 17 11 3 25<br />
Bøger, tidsskrifter, aviser 21 30 33 32 21 12 3 24<br />
Elektronik 31 34 35 25 16 9 2 24<br />
Øvrig software og opgraderinger 24 25 32 25 17 10 3 21<br />
Video- eller computerspil 29 24 29 16 6 3 1 17<br />
Computerhardware 18 20 21 16 11 7 1 15<br />
Finansielle ydelser 8 15 14 10 9 5 2 10<br />
Dagligvarer 5 13 13 8 7 3 1 8<br />
Medicin 3 3 5 7 8 3 2 5<br />
E-learning-materiale 7 7 5 6 2 2 0 5<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bebrit08<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 299
Serviceerhverv og informationssamfundet<br />
Tabel 299<br />
Befolkningens adgang til pc og internet i hjemmet<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
pct. af familier<br />
Adgang til en computer i hjemmet<br />
I alt 80 84 85 83 85 86 88 90<br />
Enlig uden børn 66 71 72 70 0 80 82 84<br />
Par uden børn 80 83 85 84 85 87 90 93<br />
Enlig med børn 87 87 93 93 92 93 96 94<br />
Par med børn 94 98 97 97 0 98 98 98<br />
Adgang til internet i hjemmet<br />
I alt 70 74 78 78 82 83 86 90<br />
Enlig uden børn 55 58 64 63 0 74 79 84<br />
Par uden børn 69 75 79 80 81 84 88 93<br />
Enlig med børn 69 70 83 87 89 91 95 91<br />
Par med børn 88 93 94 96 0 97 97 99<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/fabrit01<br />
Tabel 300<br />
It og telefoni<br />
2009 2010 1 2011 1<br />
Fastnetabonnementer tusinde 2 2 392 2 253 2 194<br />
Pr. 100 indbyggere 43,2 40,5 39,3<br />
Mobilabonnementer 3 tusinde 7 421 7 790 7 962<br />
Pr. 100 indbyggere 3 134,1 140,1 142,7<br />
Internetabonnementer tusinde 2 158 2 216 2 240<br />
Pr. 100 indbyggere<br />
xDSL-abonnementer tusinde 1 251 1 243 1 207<br />
Kabelmodemabonnementer tusinde 549 559 576<br />
Fiberabonnementer tusinde 138 171 219<br />
Mobile 4 bredbåndsabonnementer<br />
tusinde . . . 3 546 4 472<br />
Dedikerede dataabonnementer tusinde 587 791 915<br />
mio. min. i perioden<br />
Indlandstrafik, fastnettelefoni 5 6 744 6 066 5 353<br />
Udlandstrafik, fastnettelefoni 5 462 428 413<br />
Indlandstrafik, mobiltelefoni 9 904 10 733 11 584<br />
Udlandstrafik, mobiltelefoni 462 591 730<br />
antal mio. i perioden<br />
Sendte SMS-beskeder 13 057 13 029 12 321<br />
Sendte MMS-beskeder 75 85 98<br />
antal mio. MB i perioden<br />
Mobil datatrafik . . . 14 997 26 006<br />
Omsætning 40 709 40 557 . .<br />
1 2009 og 2010 er opdaterede i forhold til sidste års årbog. 2 Inklusive fastnet IP-telefoni-abonnementer<br />
3 Omfatter GSM-, UMTS-, CDMA2000-abonnementer, mobilt bredbånd og aktive GSM- og UMTStaletidskort.<br />
Et taletidskort anses for aktivt, hvis der har været indgående eller udgående trafik eller<br />
reloads af taletidskortet inden for de seneste 3 måneder. Eksklusive rene GPRS-abonnementer uden<br />
samtidig tale og telemetri-abonnementer. 4 Omfatter flg. abonnementer med en markedsført/teoretisk<br />
downstream-kapacitet på minimum 256 kbit/s: Standard mobilabonnementer anvendt til internet<br />
datatrafik, tillægsdataabonnementer til mobilabonnementer og dedikerede dataabonnementers.<br />
5 Inklusive trafik fra fastnet IP-telefoni.<br />
mio. kr.<br />
300 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Transport<br />
1<br />
Infrastruktur<br />
Flere km motorveje og motortrafikveje<br />
Der var 74.171 km offentlig vej i Danmark 1. januar 2011. Efter kommunalreformen<br />
i 2007 overtog de nye storkommuner administrationen af de lokalt orienterede<br />
tidligere amtsveje, mens staten overtog de øvrige amtsveje. Statsvejnettet omfatter<br />
nu 5 pct. af det offentlige vejnet, mens de resterende 95 pct. bliver administreret<br />
af kommunerne. Hovedparten af det offentlige vejnet, 65 pct., findes i Jylland,<br />
mens det resterende vejnet fordeler sig med 9 pct. i Region Hovedstaden og<br />
26 pct. på øerne i øvrigt.<br />
Over de seneste ti år er det offentlige vejnet øget med 2.500 km, overvejende ved<br />
tilgang af kommuneveje. Samtidig er det overordnede vejnet udbygget. Siden<br />
2001 er motorvejsnettet øget med 16 pct. til 1.130 km i 2011, og længden af motortrafikveje<br />
er vokset med 25 pct. til 381 km i 2011.<br />
Figur 1<br />
Vejnettets og trafikarbejdets fordeling<br />
Vejnettet. 1. januar 2011<br />
Trafikarbejdet. 2010<br />
Personbiler<br />
Motorveje<br />
Øvrige statsveje<br />
Kommuneveje<br />
Varebiler<br />
Lastbiler og trækkere<br />
Cykler og knallert-30<br />
Andre<br />
www.statistikbanken.dk/vej11 og vej20<br />
Næsten en fjerdedel af jernbanenettet er elektrificeret<br />
Længden af det samlede jernbanenet var 1. januar 2011 på 2.667 km, det samme<br />
som året før. I forhold til landets samlede areal er der 62 km jernbane pr. 1.000<br />
km 2 . Heraf er hovedparten statsbaner, som forvaltes af Banedanmark.<br />
514 km banenet drives af andre selskaber end Banedanmark, mens Københavns<br />
Metro driver 21 km. Siden 1990 er jernbanenettet blevet næsten 200 km kortere,<br />
overvejende pga. nedlæggelse af godsbanestrækninger på Banedanmarks net.<br />
Sammenlignet med Sverige og Norge er jernbanetætheden for det danske, statsejede<br />
jernbanenet hhv. to og fire gange så stor, men i forhold til de fleste andre<br />
europæiske lande er tætheden af det danske jernbanenet noget mindre.<br />
Primo 2011 var næsten en fjerdedel af jernbanenettet elektrificeret. Det er omtrent<br />
tre gange så meget som i 1990, men dog uændret i forhold til sidst år.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 301
Transport<br />
Den søværts godsomsætning er koncentreret på 22 havne<br />
Der var 113 danske havne med godsomsætning i 2010. De 22 største havne ekspederede<br />
hver mere end 1 mio. ton gods om året og stod tilsammen for 85 pct. af den<br />
samlede søværts godsomsætning. Målt efter godsomsætning er Fredericia Havn og<br />
Aarhus Havn landets største havne med hhv. 15 pct. og 11 pct. af den samlede<br />
søværts godsomsætning.<br />
Passagertrafikken til søs er koncentreret på 36 havne<br />
74 havne har passagertrafik. Heraf har 36 over 200.000 passagerer om året, og de<br />
står for 92 pct. af skibspassagererne. Største havn er Helsingør Havn med 20 pct. af<br />
samtlige passagerer, efterfulgt af Rødby Færgehavn med 15 pct. af passagererne i<br />
2010.<br />
Figur 2<br />
Bestanden af<br />
personbiler<br />
2 200<br />
2 100<br />
2 000<br />
1 900<br />
Tusinde<br />
1 800<br />
02 04 06 08 10 12<br />
www.statistikbanken.dk/bil10<br />
2<br />
Transportmidler<br />
Tre ud af fire motorkøretøjer er personbiler<br />
Der var 2.883.000 motorkøretøjer i Danmark 1. januar <strong>2012</strong>. Heraf er 76 pct. personbiler,<br />
15 pct. varebiler, 7 pct. motorcykler og knallert-45, og resten er busser og<br />
lastbiler.<br />
Væksten på 65.000 eller 2 pct. i bestanden af motorkøretøjer fra 2008 til <strong>2012</strong><br />
fremkommer ved, at der er blevet 144.000 flere personbiler og motorcykler, mens<br />
antallet af busser, vare- og lastbiler, sættevognstrækkere og knallert-45 er faldet<br />
med 59.000. I det seneste år er bestanden af varebiler faldet med 59.000.<br />
Flere biler til rådighed<br />
I <strong>2012</strong> var der 394 personbiler pr. 1.000 indbyggere. Den største bilrådighed finder<br />
man i Nordsjælland med 433 personbiler pr. 1.000 indbyggere, mens København<br />
By ligger lavest med 237 personbiler pr. 1.000 indbyggere.<br />
Figur 3 Bestand af personbiler pr. tusinde indbyggere. 1. januar <strong>2012</strong><br />
Number<br />
København By<br />
Københavns Omegn<br />
Nordsjælland<br />
Østsjælland<br />
Vest- og Sydsjælland<br />
Bornholm<br />
Fyn<br />
Sydjylland<br />
Østjylland<br />
Vestjylland<br />
Nordjylland<br />
0 100 200 300 400 500<br />
www.statistikbanken.dk/folk1 og bil707<br />
302 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Igen mere end 150.000 nyregistreringer af personbiler<br />
Med 170.000 nyregistrerede personbiler i 2011 kom bilsalget efter det lave salg i<br />
2009 tilbage på niveauet i 2005-2008, hvor bilsalget lå meget højt. Erhvervenes<br />
andel af registreringerne har ligget stabilt på 35-42 pct. i perioden 2000-2008,<br />
men er siden vokset kraftigt, så erhvervene i 2011 for anden gang fik nyregistreret<br />
flere biler end husholdningerne. Udviklingen hænger til dels sammen med væksten<br />
i leasing, idet knap 59.000 af erhvervenes registreringer var leasingbiler,<br />
hvoraf 9.900 blev leaset af de private husholdninger.<br />
Figur 4<br />
Nyregistrerede personbiler<br />
180<br />
160<br />
Tusinde<br />
Personbiler i alt<br />
I husholdningerne<br />
I erhvervene<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/bil5<br />
Energieffektiviteten er steget<br />
Energieffektiviteten for nyregistrerede benzin- og dieseldrevne personbiler i 2010-<br />
2011 var i gennemsnit 19,9 km/l mod 13,1 km/l for biler nyregistreret i 1997-<br />
1998. Det svarer til en stigning på 51,4 pct. For bilerne købt af de private husholdninger<br />
var de tilsvarende tal hhv. 20,1 km/l og 13,4 km/l, mens de for erhvervenes<br />
biler var hhv. 19,7 km/l og 12,5 km/l.<br />
Figur 5<br />
Energieffektiviteten for nyregistrerede personbiler<br />
35<br />
Km/l<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
Diesel v. 1.000 kg<br />
Diesel<br />
Benzin v. 1.000 kg<br />
10<br />
5<br />
Benzin<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/ee1<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 303
Transport<br />
Færre lokomotiver, flere togsæt og flere siddepladser<br />
Mens antallet af lokomotiver er faldet med 39 pct. siden 2001, er antallet af togsæt<br />
steget med 34 pct. Primo 2011 var der 641 togsæt i brug, som havde 125.000 siddepladser.<br />
Det er 38 pct. flere end for ti år siden. 32 pct. af pladserne er i S-tog.<br />
83 pct. af godstransporten med tog i 2010 var transitkørsel. Al kørsel blev foretaget<br />
med udenlandske godsvogne, idet de danske jernbanevirksomheder ikke længere<br />
ejer nogle godsvogne mod 2.100 i 2001.<br />
62 pct. af danske lastskibes bruttotonnage er i containerskibe<br />
1. januar <strong>2012</strong> var der 1.772 danske skibe med en bruttotonnage (BT) på mindst<br />
20 BT. Det er stort set uændret i forhold til året før. 33 pct. af skibene var fiskerfartøjer<br />
og 30 pct. lastskibe. Den samlede bruttotonnage var på 11,6 mio. BT. Det er<br />
0,3 mio. BT mindre end året før. Tilbagegangen skyldes hovedsageligt afgang af<br />
store tankskibe. Containerskibenes bruttotonnage var primo <strong>2012</strong> på 6,6 mio. BT,<br />
mod 3,6 mio. BT i 2002. I <strong>2012</strong> svarede det til 62 pct. af de danske lastskibes samlede<br />
bruttotonnage.<br />
Figur 6 Danske skibe fordelt efter anvendelse. 1. januar <strong>2012</strong><br />
Antal skibe<br />
Bruttotonnage, BT<br />
Tankskibe<br />
Containerskibe<br />
Tørlastskibe i øvrigt<br />
Passagerskibe/færger<br />
Fiskerfartøjer<br />
Andre skibe<br />
www.statistikbanken.dk/skib11<br />
Unge skibe har størstedelen af bruttotonnagen<br />
Primo <strong>2012</strong> lå 67 pct. af den samlede bruttotonnage på skibe med en alder under ti<br />
år. 24 pct. af tonnagen var på skibe, der var 10-14 år gamle. For tankskibene var 82<br />
pct. af tonnagen på skibe under ti år, mens det for tørlastskibene var 65 pct.<br />
Den danskflagede handelsflåde er den 18. største i verden<br />
Den danske handelsflåde opgøres som last- og passagerskibe på mindst 100 BT.<br />
Den var 1. januar <strong>2012</strong> på 474 skibe med tilsammen 11,1 mio. BT. Den danskflagede<br />
handelsflåde havde 1,2 pct. af den samlede verdenstonnage i juli 2011. Det<br />
var den 7. største handelsflåde i EU og den 18. største i verden.<br />
3<br />
Trafik<br />
Mere biltrafik og mindre cyklisme<br />
Danske køretøjer kørte mere end 48 mia. km på danske veje i 2010, når cykel- og<br />
knallertkørsel medregnes. Fra 2000 til 2010 har der været en tilvækst i trafikken<br />
på 9 pct. Motorkøretøjerne alene har i samme periode haft en tilvækst på 10 pct.,<br />
mens bestanden af biler er vokset med 18 pct. 72 pct. af det samlede trafikarbejde<br />
304 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
med motorkøretøjer blev udført af personbiler. Cykeltrafikken er faldet med 10<br />
pct. over de seneste 10 år.<br />
Øget biltrafik over Storebælt og Øresund efter åbningen af broerne<br />
På de fem mest befærdede motorveje, som alle er indfaldsveje til København, kørte<br />
der mellem 75.000 og 106.000 biler i døgnet i 2010, mens der på de to mindst<br />
trafikerede motorveje på Lolland og nord for Limfjorden kørte omkring 7.000 biler<br />
i døgnet. Storebælt blev i 2010 passeret af 29.000 biler i døgnet, 56 pct. mere end i<br />
broens første år. Øresund blev passeret af 19.000 biler i døgnet, 112 pct. mere end<br />
i broens første år. I forhold til sidste år er biltrafikken over Storebælt og Øresund<br />
dog uændret.<br />
10 jernbanestrækninger med over 200 tog i døgnet<br />
10 jernbanestrækninger havde mere end 200 person- og godstog i døgnet i 2011;<br />
heraf ligger de syv i Københavnsområdet. Strækningen København H-Østerport<br />
var den mest befærdede med 484 tog på et hverdagsdøgn. På stort set alle øvrige<br />
strækninger kørte der mere end 20 tog i døgnet. På strækningen over Storebælt var<br />
der 114 persontog og 50 godstog i døgnet, mens der på strækningen over Øresund<br />
var 163 persontog og 41 godstog.<br />
4<br />
Persontransport<br />
Vi transporterer os 38 km om dagen<br />
Gennemsnitligt tilbagelagde hver dansker 14.000 km i løbet af 2010, svarende til<br />
38 km om dagen, lidt mindre end året før. Tilbagegangen skyldtes hovedsageligt<br />
en mindre tilbagegang i transport med personbil og varebil, mens kørsel med tog<br />
havde en mindre fremgang.<br />
Figur 7<br />
Persontransportarbejdet fordelt efter transportmidler<br />
Bil, 77 pct.<br />
2010<br />
1990<br />
Bil, 76 pct.<br />
Bus, 9 pct.<br />
Bus, 9 pct.<br />
Tog, 9 pct.<br />
Tog, 7 pct.<br />
Cykel, 3 pct.<br />
Cykel, 5 pct.<br />
Andet, 2 pct.<br />
Andet, 2 pct.<br />
www.statistikbanken.dk/pkm1<br />
Vi kører mest i bil<br />
Den største del af persontransportarbejdet udføres med personbil eller varebil (77<br />
pct.), mens 9 pct. foregår med bus og 8 pct. med tog. Transport med cykel/knallert<br />
er faldet i de seneste år.<br />
Øget landsdækkende togtransport og flere rejser med metro<br />
Der har været en tydelig vækst i den landsdækkende persontransport med tog i de<br />
seneste år. I 2010 var der gennemsnitligt 192.000 togrejser om dagen i den landsdækkende<br />
trafik, heraf 112.000 øst for Storebælt, 58.000 vest for Storebælt og<br />
23.000 over Storebælt. Der var 29.000 rejser over Øresund, der var 255.000 rejser<br />
med S-tog og Metroen havde 144.000 rejser pr. dag, 5 pct. flere end året før.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 305
Transport<br />
Markant flere med indenrigsfly<br />
Antal passagerer med indenrigsfly faldt efter åbningen af Storebæltsbroen. Fra<br />
1996 til 2003 blev antal afrejsende indenrigspassagerer næsten halveret, men<br />
bortset fra 2008 har der siden 2004 været passagerfremgang. Fra 2009 til 2010<br />
steg passagertallet med 23 pct.<br />
Stigning for udenrigspassagerer med rutefly<br />
Antallet af afrejsende passagerer med internationale rutefly har været støt stigende<br />
siden 1990 bortset fra en midlertidig opbremsning i 2003 bl.a. pga. krigen i Irak.<br />
Den økonomiske krise i 2008 medførte en opbremsning i 2008 og et fald i 2009. I<br />
2010 var der en stigning i antallet af afrejsende passagerer på 9 pct. i forhold til<br />
året før. Tre ud af fire afrejsende flypassagerer fra danske lufthavne rejser nu med<br />
udenrigs rutefly.<br />
5<br />
Godstransport<br />
National godstransport sker mest med lastbil – den internationale med skib<br />
I den nationale godstransport, dvs. transport med både på- og aflæsningssted i<br />
Danmark, blev der pålæsset 170 mio. tons i 2010 mod 151 mio. tons i 2009. Lastbilen<br />
– uanset nationalitet – er langt det mest anvendte transportmiddel med 92 pct.<br />
af den samlede godsmængde; 6 pct. blev transporteret med fragtskib og under 1<br />
pct. med tog. I den internationale trafik, dvs. ved transport mellem Danmark og<br />
udlandet, er skibstransport derimod den dominerende transportmåde. I 2010 fragtedes<br />
73 mio. ton gods i international trafik mod 79 mio. tons i 2009. 65 pct. af<br />
godset i 2010 gik med fragtskib, 9 pct. med danske lastbiler og 24 pct. med udenlandske<br />
lastbiler. Resten kørte hovedsageligt med tog.<br />
Figur 8 Godsmængder – national og international trafik. 2010<br />
National<br />
International<br />
Udenlandske lastbiler<br />
Danske lastbiler<br />
Tog<br />
Skib<br />
Fly<br />
www.statistikbanken.dk/uvg1, nvg1, ivg41, bane1, bane401, skib41 og flyv41<br />
Stigning i national godstransport med dansk lastbil<br />
Det samlede nationale transportarbejde med lastbil steg fra 10,0 mia. tonkm i<br />
2009 til 10,6 mia. tonkm i 2010. Vognmandskørsel, dvs. kørsel for fremmed regning<br />
havde en fremgang på 0,6 mia. tonkm, hvorimod firmakørsel havde en lille<br />
tilbagegang. Hovedparten af transportarbejdet med lastbil foregår ved vogmandskørsel<br />
med en andel på 82 pct. i 2010.<br />
306 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Megen kørsel af gods i forbindelse med byggeri og anlægsarbejder<br />
Kørsel med byggematerialer, jord, grus, sand og sten dækkede 38 pct. af det fragtede<br />
gods med dansk lastbil i 2010, men kun 23 pct. af transportarbejdet, fordi den<br />
gennemsnitlige transportafstand er forholdsvis lille for denne godstype.<br />
Figur 9 National godstransport med dansk lastbil fordelt efter varegrupper. 2010<br />
Landbrugs, skovbrugs,- og fiskeriprodukter<br />
Godsmængde<br />
Transportarbejde<br />
Fødevarer, drikkevarer, tobak og foderstoffer<br />
Kul, koks, olie og kemiske produkter (inkl. gødning)<br />
Byggematerialer, jord, grus, sand og sten<br />
Stykgods, bearbejdede varer i øvrigt<br />
www.statistikbanken.dk/nvg23<br />
Landbrugs- skovbrugs- og fiskeriprodukter stod for 15 pct. af godsmængden og 16<br />
pct. af transportarbejdet. Fødevarer og foderstoffer samt bearbejdede varer i øvrigt<br />
og stykgods udgjorde tilsammen 40 pct. af godsmængde, men 54 pct. af transportarbejdet.<br />
Figur 10<br />
Transportarbejde ved<br />
international lastbilkørsel<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
Mia. tonkm<br />
Eksport<br />
Import<br />
0<br />
00 02 04 06 08 10<br />
www.statistikbanken.dk/ivg4 og<br />
ivg41<br />
5 pct. af godset var klassificeret som farligt gods. Det var især brandfarlige, flydende<br />
stoffer såsom benzin.<br />
Det meste lastbilgods flyttes lokalt<br />
Det meste gods blev transporteret lokalt. På regionsniveau blev knap fire femtedele<br />
af godset flyttet inden for samme region. Den gennemsnitlige turlængde ved<br />
kørsel med læs var i 2010 på 90 km mod 91 km året før.<br />
International godstransport med dansk lastbil foregår i vognmandskørsel<br />
International vejgodstransport med danske lastbiler foregår overvejende i vognmandskørsel.<br />
Siden starten af 1990’erne har transportarbejdet svinget mellem 10<br />
og 13 mia. tonkm, men efter udvidelsen af EU medio 2004 indtraf der en markant<br />
tilbagegang.<br />
Fra 2004 til 2010 faldt det internationale transportarbejde med danske lastbiler<br />
med 65 pct. til 4,4 mia. tonkm. I samme periode faldt den samlede transport med<br />
lastbil mellem Danmark og udlandet med 24 pct., hvilket illustrerer de danske<br />
lastbilers tabte markedsandel.<br />
Danske lastbilers markedsandel er reduceret til 22 pct.<br />
De udenlandske lastbiler dækkede 78 pct. af det samlede transportarbejde med<br />
lastbil mellem Danmark og udlandet i 2010, mod 67 pct. i 2009 og 36 pct. i 2000.<br />
Tyske og polske lastbiler med hhv. 39 pct. og 24 pct. af de udenlandske lastbilers<br />
transportarbejde i 2010 var dominerende. Udviklingen skyldes bl.a. udflytning af<br />
danske firmaer til udlandet og det udvidede fælles marked i EU.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 307
Transport<br />
Figur 11<br />
Containeromsætning<br />
på de fem største<br />
havne<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
Tusinde TEU<br />
400<br />
00 02 04 06 08 10<br />
Anm.: TEU, containerenhed på 20 fod<br />
www.statistikbanken.dk/skib49<br />
Tyskland og Sverige er største modtager- og afsenderlande<br />
Godstransporten mellem Danmark og udlandet foregik især med Tyskland og Sverige<br />
som på- eller aflæsningsland. Danske lastbilers gennemsnitlige turlængde ved<br />
kørsel med læs var på 549 km i 2010 mod 556 km i 2009. 55 pct. af turene med læs<br />
var på under 500 km, og kun 14 pct. var på 1.000 km eller mere.<br />
Fald i skibsgodset fra 2009 til 2010<br />
Godstransporten over danske havne med fragtskib eller færge i 2010 var på 76<br />
mio. tons. Det var et fald fra 79 mio. ton gods i 2009. Den søværts godstransport<br />
over danske havne varierer i stort omfang med udlosningen af kul fra udlandet. 82<br />
pct. af skibsgodset var udenrigsgods. 18 pct. af godset var i indenrigstrafik mellem<br />
danske havne eller mellem søen og dansk havn.<br />
Søtransporterne koncentreres omkring de største havne, idet halvdelen af godsomsætningen<br />
ligger på de seks største havne. Næsten to tredjedele af godset er<br />
enten fast bulk, især kul, sten, sand og grus, kalk, cement mv. og foderstoffer, eller<br />
flydende bulk såsom råolie og mineralske olieprodukter. En fjerdedel er færgegods,<br />
især lastbilgods.<br />
Stigning i containere fra 2009 til 2010<br />
Mængden af containere med fragtskibe steg fra 2009 til 2010. I 2010 ekspederede<br />
danske havne 437.000 containere (2009: 384.000), svarende til 734.000 20-fods<br />
enheder (TEU) (2009: 637.000), hovedparten i Aarhus Havn, som havde 61 pct. af<br />
de ekspederede containere.<br />
Figur 12<br />
Godstransportarbejde med jernbane<br />
2.400<br />
Mio. tonkm<br />
2.200<br />
2.000<br />
1.800<br />
National<br />
1.600<br />
1.400<br />
1.200<br />
International<br />
1.000<br />
800<br />
600<br />
Transit<br />
400<br />
200<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/bane1<br />
308 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Figur 13<br />
Godstransportarbejde<br />
i rørtransport<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Mia. tonkm<br />
00 02 04 06 08 10<br />
Naturgasrør<br />
Olierør<br />
www.statistikbanken.dk/ror11<br />
Øget godstransport med tog i transit gennem Danmark<br />
Efter at godstransportarbejdet faldt i 2009 steg det igen i 2010 til 2,2 mia tonkm,<br />
det højeste niveau indenfor de seneste 20 år. Der er sket store forskydninger inden<br />
for transporttyperne. Mens den nationale og den internationale godstransport udgjorde<br />
57 pct. af transportarbejdet i 2000, udgjorde den kun 17 pct. i 2010. Omvendt<br />
er godstransporten i transit gennem Danmark steget markant. Transitkørslen<br />
dækker nu 83 pct. af transportarbejdet med tog mod 43 pct. i 2000.<br />
Mindre transport af olie og naturgas i rørledninger<br />
Medregnes transport af olie og naturgas i rørledning i den indenlandske godstransport,<br />
dækker transport i rørledninger 31 pct. af det samlede indenlandske<br />
transportarbejde. Transport i rørledning steg betydeligt frem til 2005, men har<br />
herefter været faldende. I 2010 blev der udført et transportarbejde på 5,8 mia.<br />
tonkm. Det er 2 pct. mindre end året før. 60 pct. af transportarbejdet er af råolie<br />
fra borefelterne i Nordsøen; resten er af naturgas.<br />
Figur 14<br />
Trafikdræbte<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Dræbte<br />
00 02 04 06 08 10<br />
www.statistikbanken.dk/uheld1<br />
og uheld8<br />
6<br />
Færdselsuheld<br />
Færre bliver dræbt i trafikken<br />
Antallet af færdselsuheld med personskade er fra 2000 til 2010 faldet med 52 pct. I<br />
2000 var der 7.346 færdselsuheld med personskade, hvilket var faldet til 3.498 i<br />
2010. I samme periode er antallet af trafikdræbte faldet fra 498 til 255, svarende<br />
til et fald på 49 pct. Ligeledes er antallet af alvorligt og lettere tilskadekomne faldet<br />
54 pct. Fra 2009 til 2010 faldt antallet af færdselsuheld med 16 pct. og antallet<br />
af dræbte med 16 pct. Spiritusuheld tegnede sig i 2010 for 15 pct. af uheldene og<br />
for 25 pct. af de færdselsdræbte.<br />
Stort mørketal i færdselsuheldsstatistikken<br />
Den officielle færdselsuheldsstatistik bygger på politiets indberetninger, som kun<br />
dækker en begrænset del af det totale antal personskader ved færdselsuheld. Ved<br />
at sammenligne politiets indberetninger med skadestuebesøg forårsaget af færdselsuheld,<br />
har Danmarks Statistik vist, at det samlede antal personskader er syv<br />
gange større end det, der registreres af politiet. Det såkaldte mørketal – dvs. de<br />
ulykker, som politiet ikke har kendskab til – er størst for eneuheld, for cyklister og<br />
for børn og unge, hvor kun ca. 10 pct. af uheldene kommer til politiets kendskab.<br />
Figur 15<br />
Tilskadekomne i færdselsuheld<br />
10<br />
Tusinde tilskadekomne<br />
Lettere tilskadekomne<br />
Alvorligt tilskadekomne<br />
8<br />
Tilskadekomne i alt<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/uheld1 og uheld8<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 309
Transport<br />
Tabel 301<br />
Transportens infrastruktur<br />
1. januar 2010 2011<br />
Vejnettet i alt 73 574 74 171<br />
Heraf motorveje 1 130 1 130<br />
Statsveje 3 787 3 786<br />
Kommuneveje 69 745 70 344<br />
Jernbanenettet i alt 2 667 2 667<br />
Heraf Metro 21 21<br />
Heraf privatbaner 514 514<br />
Standsningssteder for tog 548 545<br />
Havne 116 113<br />
Lufthavne 23 23<br />
km<br />
antal<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/vej11, bane41 og skib101<br />
Tabel 302<br />
Udgifter til transportens infrastruktur<br />
2009 2010<br />
mio. kr.<br />
Vejnet 11 766 14 854<br />
Anlægsudgifter 5 315 6 975<br />
Drifts og vedligeholdelse 6 451 7 879<br />
Banedanmarks banenet 2 097 2 234<br />
Nyinvesteringer (nyanlæg) 282 490<br />
Reinvesteringer (fornyelser) 1 772 1 650<br />
Øvrige investeringer 43 94<br />
Privatbanerne 29 8<br />
Havne 509 . . .<br />
Anlæg 383 . . .<br />
Bygninger 126 . . .<br />
Lufthavne 687 . . .<br />
Storebæltsforbindelsen 77 66<br />
Øresundsforbindelsen 5 7<br />
Metroen i København 448 637<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/vej2, bane42, flyv2 og skib2<br />
310 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 303<br />
Nyregistrerede motorkøretøjer<br />
2010 2011<br />
Køretøjer i alt 178 819 202 906<br />
Personbiler i alt 153 614 169 792<br />
Personbiler i husholdningerne 74 860 83 312<br />
Personbiler i erhverv 78 754 86 480<br />
Benzindrevne 80 906 87 743<br />
Dieseldrevne 1 72 659 81 584<br />
Busser 852 662<br />
Motorcykler 2 639 1 965<br />
Knallert 45 2 692 2 473<br />
Varebiler i alt 2 16 270 24 325<br />
Under 2.001 kg 3 488 4 161<br />
2.001-3.000 kg 8 881 12 805<br />
3.001-3.500 kg 3 901 7 359<br />
Lastbiler i alt 2 1 500 1 482<br />
3.501-6.000 kg 89 87<br />
over 6.000 kg 1 411 1 395<br />
Sættevognstrækkere 1 252 2 207<br />
1 Inkl. gas og el mv. 2 Totalvægt. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
antal<br />
www.statistikbanken.dk/bil6<br />
Tabel 304<br />
Nyregistrerede motorkøretøjers energieffektivitet<br />
Benzin Diesel I alt<br />
2009 2010 1. halvår<br />
2011<br />
2009 2010 1. halvår<br />
2011<br />
km pr. liter<br />
2009 2010 1. halvår<br />
2011<br />
I alt 17,5 18,3 18,6 20,2 21,3 21,9 18,7 19,7 20,1<br />
Husholdningerne 18,1 18,7 19,1 20,9 22,4 22,8 19,1 19,8 20,2<br />
Erhvervene 16,4 17,7 17,8 19,6 20,8 21,4 18,1 19,5 19,9<br />
I alt 1 061 1 035 1 036 1 326 1 335 1 340 1 178 1 173 1 170<br />
Husholdningerne 1 003 998 993 1 261 1 257 1 280 1 096 1 080 1 080<br />
Erhvervene 1 162 1 093 1 118 1 380 1 374 1 374 1 280 1 261 1 269<br />
kg<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/EE1, EE2 and EE3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 311
Transport<br />
Tabel 305<br />
Vare- og lastbiler mv.<br />
2011 <strong>2012</strong><br />
Bestand (primo)<br />
antal<br />
Varebiler i alt 441 455 426 688<br />
Under 2.001 kg 79 214 83 156<br />
2.001-3.000 kg 245 406 230 318<br />
3.001-3.500 kg 116 835 113 213<br />
Lastbiler i alt 30 820 29 698<br />
3.501-6.000 kg 2 340 2 188<br />
Over 6.000 kg 28 480 27 510<br />
Sættevognstrækkere 12 891 12 862<br />
Påhængsvogne over 2.000 kg 42 053 43 983<br />
Sættevogne 35 200 35 154<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bil707 og bil909<br />
Tabel 306<br />
Personbiler, busser og motorcykler mv.<br />
2011 <strong>2012</strong><br />
Bestand (primo året)<br />
antal<br />
Personbiler i alt 2 163 676 2 197 831<br />
Heraf i husholdninger 1 994 745 2 021 381<br />
Heraf i erhverv 168 931 176 450<br />
Benzindrevne 1 661 702 1 632 047<br />
Dieseldrevne 501 653 565 009<br />
Alder:<br />
0-3 år 554 320 553 170<br />
4-7 år 501 661 560 594<br />
8-11 år 406 955 365 940<br />
12-15 år 426 705 428 238<br />
16-19 år 166 953 183 033<br />
over 19 år 107 082 106 856<br />
Gennemsnitsalder i år 9,4 9,3<br />
Busser i alt 14 496 14 014<br />
Rutebusser 5 873 5 972<br />
Turistbusser 8 623 8 042<br />
Campingvogne 142 764 142 654<br />
Motorcykler 148 766 148 817<br />
Knallert-45 54 842 51 780<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bil8 og bil10<br />
312 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 307<br />
Skibe over 20 BT<br />
1. januar 2011 <strong>2012</strong><br />
Danske skibe i alt 1 768 1 772<br />
Tankskibe 166 174<br />
Containerskibe 97 99<br />
Tørlastskibe i øvrigt 280 267<br />
Passagerskibe/færger 113 108<br />
Fiskerfartøjer 589 576<br />
Andre skibe 523 548<br />
antal<br />
tusinde BT<br />
Skibstonnage i alt 11 844 11 559<br />
Tankskibe 3 964 3 555<br />
Containerskibe 6 481 6 624<br />
Tørlastskibe i øvrigt 572 530<br />
Passagerskibe/færger 444 424<br />
Fiskerfartøjer 113 110<br />
Andre skibe 269 316<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/skib11<br />
Tabel 308<br />
Flybestand<br />
2010 2011<br />
1. januar Fly Pladser Fly Pladser<br />
Danske fly i alt 1 152 • 1 132 •<br />
Flytyper<br />
Jet, 3-4 motorer 13 1 898 12 1 723<br />
Jet, 2 motorer 161 13 392 158 12 731<br />
Turbo-propel, 4 motorer 6 309 6 309<br />
Turbo-propel, 2 motorer 58 1 808 54 1 737<br />
Propel, 2 motorer 54 327 53 318<br />
Propel, 1 motor 726 2 427 717 2 384<br />
Helikoptere 134 695 132 693<br />
Pladser • 20 856 • 19 895<br />
1-2 pladser 236 398 226 382<br />
3-5 pladser 607 2 323 609 2 319<br />
6-9 pladser 98 714 92 667<br />
10-99 pladser 148 5 192 146 4 923<br />
100 pladser + 63 12 229 59 11 604<br />
antal<br />
Kilde: Trafikstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/flyv11<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 313
Transport<br />
Tabel 309<br />
Trafik på veje, jernbaner, havne og lufthavne<br />
2008 2009 2010<br />
mio. køretøjkm<br />
Vejtrafik i alt 49 882 49 089 48 160<br />
Personbiler 33 912 33 741 33 464<br />
Motorcykler 450 436 444<br />
Varebiler 9 361 9 170 8 807<br />
Lastbiler 1 295 1 121 1 129<br />
Sættevogntrækkere 1 132 979 1 004<br />
Rutebusser 364 372 381<br />
Turistbusser mv. 242 238 233<br />
Cykler/knallerter 3 040 2 950 2 620<br />
Knallert 45 87 83 78<br />
mio. togkm<br />
Banetrafik i alt 81,8 81,7 83,1<br />
S-tog 15,3 15,5 14,7<br />
Metro 5,0 5,1 4,8<br />
Passagertog på Banedanmarks net 49,9 49,3 50,3<br />
Godstog på Banedanmarks net 3,1 3,2 3,7<br />
Privatbanerne 8,5 8,6 9,6<br />
tusinde anløb<br />
Skibstrafik i alt 552 541 520<br />
Passagerskibe og færger 526 519 499<br />
Fragtskibe 26 22 21<br />
tusinde operationer<br />
Flytrafik i alt 364 330 344<br />
Indenrigsfly (rute og charter) 97 93 98<br />
Udenrigsfly (rute og charter) 267 237 246<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/vej20, bane31, skib221 og flyv21<br />
314 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 310<br />
Persontransport<br />
2009 2010<br />
mio. personkm<br />
Persontransport i Danmark 78 193 77 359<br />
Bil 60 742 59 900<br />
Motorcykel 545 555<br />
Rutebus 2 850 2 850<br />
Turistbus 4 088 4 115<br />
Cykel/knallert 2 950 2 620<br />
Knallert 45 83 78<br />
S-tog og Metro 1 312 1 347<br />
Tog i øvrigt 5 055 5 240<br />
Færge 187 184<br />
Fly 381 470<br />
tusinde passagerer<br />
Indenrigsfærger i alt 9 574 9 374<br />
Heraf: Kattegat-ruterne 2 045 2 040<br />
Udenrigsfærger i alt 24 005 22 907<br />
Heraf: Danmark-Sverige 12 163 11 165<br />
Danmark-Tyskland 8 242 8 103<br />
Danmark-Norge 3 313 3 373<br />
Rute- og charterfly i alt 12 062 13 335<br />
Rutefly, indenrigs 1 839 2 285<br />
Rutefly, udenrigs 8 917 9 708<br />
Charterfly 1 306 1 342<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pkm1, bane21,<br />
skib31, skib32 og flyv32<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 315
Transport<br />
Tabel 311<br />
Godstransport med danske lastbiler over 6 ton totalvægt<br />
2009 2010<br />
mio. ton<br />
National godstransport i alt 137,8 156,7<br />
Vognmandskørsel 107,5 125,0<br />
Firmakørsel 30,4 31,8<br />
mio. tonkm<br />
National godstransport i alt 10 002 10 573<br />
Vognmandskørsel 8 074 8 720<br />
Firmakørsel 1 928 1 853<br />
mio. ton<br />
International godstransport i alt 11,5 9,0<br />
Fra Danmark 5,2 4,0<br />
Til Danmark 4,5 2,8<br />
Tredjelandskørsel 0,5 0,8<br />
Cabotagekørsel 1,2 1,3<br />
mio. tonkm<br />
International godstransport i alt 6 874 4 445<br />
Fra Danmark 3 403 2 033<br />
Til Danmark 2 828 1 469<br />
Tredjelandskørsel 386 634<br />
Cabotagekørsel 257 310<br />
Anm.: Tredjelandskørsel er godskørsel, hvor på- og aflæsning sker i hver sit udland, og cabotagekørsel<br />
er kørsel, hvor på- og aflæsning sker i samme udland.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nvg1 og ivg41<br />
Tabel 312<br />
Godstransport med tog, skib og fly<br />
2009 2010<br />
tusinde ton<br />
Godsmængde med tog 6 116 8 100<br />
National 480 737<br />
Til Danmark 955 908<br />
Fra Danmark 440 470<br />
I transit 4 241 5 985<br />
mio. tonkm<br />
Godstransportarbejde med tog 1 698 2 240<br />
National 123 167<br />
Til Danmark 176 143<br />
Fra Danmark 64 64<br />
I transit 1 335 1 866<br />
tusinde ton<br />
Godsmængde med fragtskib 60 380 57 156<br />
National 10 656 9 897<br />
Til Danmark 28 893 26 681<br />
Fra Danmark 20 831 20 578<br />
Godsmængde med færge 18 531 19 371<br />
National 4 007 3 841<br />
International 14 525 15 530<br />
Godsmængde med fly 160 151<br />
National 6 4<br />
International 155 147<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bane1, skib41 og flyv41<br />
316 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 313 Familiernes rådighed over personbiler. 2011<br />
1. januar Familier Uden bil i alt Med bil i alt Med 1 bil Med 2 + bil<br />
pct. af familier<br />
Hele landet 2 846 699 40,4 59,6 45,4 14,1<br />
Region Hovedstaden 921 144 52,8 47,2 37,4 9,8<br />
Region Sjælland 409 414 33,4 66,6 49,2 17,4<br />
Region Syddanmark 597 523 33,5 66,5 50,2 16,3<br />
Region Midtjylland 626 973 36,1 63,9 48,1 15,8<br />
Region Nordjylland 291 645 34,8 65,2 50,1 15,1<br />
Landsdel København by 423 541 68,9 31,1 27,5 3,5<br />
Landsdel Københavns omegn 262 497 45,0 55,0 43,7 11,3<br />
Landsdel Nordsjælland 213 112 32,0 68,0 47,7 20,3<br />
Landsdel Bornholm 21 994 36,7 63,3 51,7 11,7<br />
Landsdel Østsjælland 111 644 32,8 67,2 48,4 18,8<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 297 770 33,6 66,4 49,4 16,9<br />
Landsdel Fyn 247 141 36,6 63,4 48,6 14,8<br />
Landsdel Sydjylland 350 382 31,3 68,7 51,3 17,4<br />
Landsdel Østjylland 422 238 39,4 60,6 45,4 15,2<br />
Landsdel Vestjylland 204 735 29,2 70,8 53,7 17,1<br />
Landsdel Nordjylland 291 645 34,8 65,2 50,1 15,1<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bil800<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 317
Transport<br />
Tabel 314 De 20 mest solgte personbilmærker. 2011<br />
Antal Andel i pct. Placering i 2010<br />
Nyregistreringer i alt 169 792 100,00<br />
1 Volkswagen 16 952 9,98 (6)<br />
2 Peugeot 16 637 9,80 (2)<br />
3 Ford 15 714 9,25 (1)<br />
4 Citroën 13 265 7,81 (3)<br />
5 Toyota 12 867 7,58 (4)<br />
6 Opel 9 854 5,80 (5)<br />
7 Hyundai 9 554 5,63 (9)<br />
8 Renault 8 660 5,10 (13)<br />
9 Chevrolet 8 655 5,10 (7)<br />
10 Suzuki 8 402 4,95 (8)<br />
11 Skoda 6 890 4,06 (11)<br />
12 Fiat 6 404 3,77 (10)<br />
13 Kia 6 227 3,67 (12)<br />
14 Audi 5 045 2,97 (14)<br />
15 Mazda 4 145 2,44 (15)<br />
16 Nissan 3 784 2,23 (16)<br />
17 Mercedes-Benz 3 188 1,88 (18)<br />
18 BMW 3 172 1,87 (17)<br />
19 Volvo 2 125 1,25 (19)<br />
20 Seat 2 048 1,21 (20)<br />
Øvrige 6 204 3,65 •<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/12<br />
Tabel 315 De 20 mest udbredte personbilmærker. <strong>2012</strong><br />
Antal<br />
Andel i pct.<br />
Bestand (primo) 2 197 831 100,00<br />
1 Volkswagen 245 316 11,16<br />
2 Peugeot 225 920 10,28<br />
3 Toyota 202 797 9,23<br />
4 Ford 177 746 8,09<br />
5 Opel 162 191 7,38<br />
6 Citroën 152 198 6,92<br />
7 Suzuki 103 836 4,72<br />
8 Skoda 99 495 4,53<br />
9 Fiat 94 412 4,30<br />
10 Mazda 82 019 3,73<br />
11 Hyundai 75 490 3,43<br />
12 Audi 67 764 3,08<br />
13 Renault 64 002 2,91<br />
14 Volvo 61 618 2,80<br />
15 Mercedes-Benz 48 821 2,22<br />
16 Nissan 47 058 2,14<br />
17 Kia 46 820 2,13<br />
18 BMW 42 607 1,94<br />
19 Mitsubishi 33 252 1,51<br />
20 Chevrolet 31 956 1,45<br />
Øvrige 132 513 6,03<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/12<br />
318 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 316<br />
Familiernes køb af nye personbiler<br />
Familier 1. januar<br />
Købt ny bil<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Hele landet i alt 2 827 449 2 846 699 61 506 74 132<br />
pct. af familier<br />
Hele landet 2,2 2,6<br />
Region Hovedstaden 911 138 921 144 1,8 2,2<br />
Region Sjælland 408 570 409 414 2,5 3,0<br />
Region Syddanmark 595 402 597 523 2,2 2,7<br />
Region Midtjylland 622 006 626 973 2,3 2,8<br />
Region Nordjylland 290 333 291 645 2,4 2,9<br />
Landsdel København by 416 069 423 541 1,1 1,2<br />
Landsdel Københavns omegn 260 942 262 497 2,2 2,6<br />
Landsdel Nordsjælland 212 032 213 112 2,8 3,5<br />
Landsdel Bornholm 22 095 21 994 2,0 2,5<br />
Landsdel Østsjælland 111 014 111 644 2,8 3,3<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 297 556 297 770 2,5 2,9<br />
Landsdel Fyn 246 325 247 141 2,1 2,6<br />
Landsdel Sydjylland 349 077 350 382 2,4 2,8<br />
Landsdel Østjylland 417 653 422 238 2,2 2,6<br />
Landsdel Vestjylland 204 353 204 735 2,5 3,0<br />
Landsdel Nordjylland 290 333 291 645 2,4 2,9<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bil600<br />
Tabel 317<br />
Familiernes køb af nye personbiler fordelt efter regioner og landsdele<br />
Familier 1. januar<br />
Købt ny bil<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Hele landet 2 827 449 2 846 699 61 506 74 132<br />
Hele landet 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
Region Hovedstaden 32,2 32,4 26,6 27,0<br />
Region Sjælland 14,5 14,4 16,9 16,5<br />
Region Syddanmark 21,1 21,0 21,7 21,7<br />
Region Midtjylland 22,0 22,0 23,4 23,4<br />
Region Nordjylland 10,3 10,2 11,3 11,4<br />
Landsdel København by 14,7 14,9 7,1 6,9<br />
Landsdel Københavns omegn 9,2 9,2 9,2 9,2<br />
Landsdel Nordsjælland 7,5 7,5 9,6 10,1<br />
Landsdel Bornholm 0,8 0,8 0,7 0,7<br />
Landsdel Østsjælland 3,9 3,9 5,0 4,9<br />
Landsdel Vest- og Sydsjælland 10,5 10,5 11,9 11,5<br />
Landsdel Fyn 8,7 8,7 8,3 8,6<br />
Landsdel Sydjylland 12,3 12,3 13,4 13,1<br />
Landsdel Østjylland 14,8 14,8 15,1 15,1<br />
Landsdel Vestjylland 7,2 7,2 8,3 8,4<br />
Landsdel Nordjylland 10,3 10,2 11,3 11,4<br />
pct.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bil600<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 319
Transport<br />
Tabel 318<br />
Biltrafik på danske Europaveje, udvalgte veje og broer mv.<br />
Europavejstrækninger<br />
2009 2010<br />
gns. antal biler pr. døgn<br />
E20 Øresundsbroen 19 462 19 388<br />
Amagermotorvejen, ved Kalveboderne 87 336 87 952<br />
Øresundsmotorvejen, vest for Englandsvej 57 753 57 819<br />
Sjællandsbroen, København 50 100 47 200<br />
Vestmotorvejen, øst for Ringsted 42 283 42 736<br />
Storebæltsbroen 29 608 28 749<br />
Fynske Motorvej, nord for Nyborg 28 508 29 174<br />
Fynske Motorvej, syd for Odense 50 838 52 927<br />
Den Ny Lillebæltsbro 59 286 59 789<br />
Fynske Motorvej, ved Taulov 33 758 34 535<br />
Esbjerg-Kolding, ved Holsted 17 801 18 246<br />
Gammelby Ringvej i Esbjerg 11 943 11 541<br />
E45 Landegrænsen, Kruså 16 199 16 264<br />
Sydjyske Motorvej, vest for Haderslev 50 922 50 267<br />
E20/45 Sydjyske Motorvej, nord for Kolding 63 660 63 302<br />
E45 Vejlefjordsbroen 63 547 64 129<br />
Midtjyske Motorvej, ved Horsens 42 548 43 130<br />
Midtjyske Motorvej, ved Stilling 52 012 51 438<br />
Nordjyske Motorvej, ved Randers 37 345 37 118<br />
Nordjyske Motorvej, syd for Aalborg 42 124 41 071<br />
Limfjordstunnelen 64 102 64 791<br />
Frederikshavnsmotorvejen, ved Vodskov 17 636 18 345<br />
Frederikshavnmotorvejen, ved Sæby 8 713 8 844<br />
Nord for Sæby 14 509 14 366<br />
E39 Hirtshalsmotorvejen, mellem og 21 872 22 897<br />
Hirtshalsmotorvejen, ved Hjørring 7 046 6 570<br />
E47/55 Flynderborgvej i Helsingør 6 584 6 971<br />
Helsingørmotorvejen, ved Nærum 74 691 75 024<br />
Motorring 3, ved Husum 62 518 62 298<br />
E20/47/55 Køge Bugt Motorvejen, ved Hundige 104 444 105 900<br />
Køge Bugt Motorvejen, ved Ølby 92 550 91 100<br />
E47/55 Sydmotorvejen, ved Tappernøje 23 518 22 890<br />
Sydmotorvejen, syd for Algestrup 35 950 36 322<br />
Farøbroerne, nord for Farø 21 577 21 007<br />
Guldborgsundtunnelen 11 267 10 861<br />
E47 Sydmotorvejen, syd for Rødby 7 151 7 144<br />
E55 Ørslev-Gedser 14 498 14 082<br />
Andre veje og broer<br />
8 Alssundbroen 24 268 22 993<br />
9 Svendborgmotorvejen, nord for , Årslev 23 084 24 076<br />
9 Svendborgsundbroen 16 735 16 919<br />
9 Frederik IX's Bro 21 162 20 779<br />
15 Herningmotorvejen, øst for Kløverbladet 21 237 19 708<br />
15 Herningmotorvejen, vest for 19 031 19 499<br />
18 Midtjyske Motorvej, syd for , Herning 16 606 17 270<br />
21/23 Holbækmotorvejen, vest for Ring 3 81 616 79 457<br />
21/23 Holbækmotorvejen, øst for Roskilde 52 269 49 500<br />
O4 Motorring 4, ved Herstedvester 62 442 60 420<br />
55 Limfjordsbroen 28 000 28 700<br />
153 Storstrømsbroen 5 400 4 800<br />
53 Kronprins Frederiks Bro i Frederikssund 19 340 19 201<br />
16 Bispeengbuen 53 300 48 300<br />
16 Hillerødmotorvejen, Fiskebækbroen 50 922 50 267<br />
Knippelsbro, København 25 400 25 800<br />
Langebro, København 51 900 56 400<br />
Kilde: Vejdirektoratet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/vej22<br />
320 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 319<br />
Observerede skibspassager gennem Sundet og Bælterne<br />
2009 2010<br />
observationer<br />
Øresund nord 31 982 32 297<br />
Nordgående 14 735 15 050<br />
Sydgående 17 247 17 247<br />
Øresund syd 33 122 33 158<br />
Nordgående 15 304 15 455<br />
Sydgående 17 818 17 703<br />
Store Bælt nord 24 764 24 497<br />
Nordgående 13 798 13 670<br />
Sydgående 10 966 10 827<br />
Store Bælt syd 18 905 19 617<br />
Nordgående 10 814 11 112<br />
Sydgående 8 091 8 505<br />
Lille Bælt nord 6 598 6 290<br />
Nordgående 3 289 3 195<br />
Sydgående 3 309 3 095<br />
Lille Bælt syd 4 504 4 722<br />
Nordgående 2 225 2 392<br />
Sydgående 2 279 2 330<br />
Kilde: Farvandvæsenet<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/skib25<br />
Tabel 320<br />
Søulykker og forlis af danske skibe<br />
Handelsskibe Fiskerfartøjer I alt<br />
2010 2011 2010 2011 2010 2011<br />
I alt 41 41 37 29 78 70<br />
Heraf forlis 1 1 3 6 4 7<br />
Heraf passagerskibe 33 19 • • 33 19<br />
Brand 6 1 2 4 8 5<br />
Grundstødning 10 11 8 5 18 16<br />
Kollision 12 10 5 9 17 19<br />
Påsejling af skib 3 2 - - 3 2<br />
Kontaktskade 4 6 1 3 5 9<br />
Kæntring 2 1 1 2 3 3<br />
Havari - 1 2 4 2 5<br />
Anden årsag 4 9 18 2 22 11<br />
Omkomne - - - 3 - 3<br />
Tilskadekomne 10 6 1 - 11 6<br />
antal<br />
Kilde: Søfartsstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/skib92 og skib93<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 321
Transport<br />
Tabel 321<br />
Alvorligt tilskadekomne og dræbte i uheld ved jernbanedrift<br />
2008 2009 2010<br />
antal personer<br />
Passagerer 3 5 1<br />
Heraf dræbte - - -<br />
Ansatte ved banen 2 3 -<br />
Heraf dræbte - 1 -<br />
Andre 16 22 17<br />
Heraf dræbte 12 14 10<br />
Nye tal forventes offentliggjort august <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bane91<br />
Tabel 322<br />
Færdselsuheld med personskade<br />
1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
Uheld i alt 12 334 11 502 9 155 8 373 7 346 5 412 3 498<br />
Heraf:<br />
Spiritusuheld 1 2 622 2 403 1 613 1 282 1 272 870 530<br />
Personskader i alt 15 751 14 627 11 287 10 573 9 590 6 919 4 408<br />
Dræbte 690 772 634 582 498 331 255<br />
Alvorligt tilskadekomne 8 477 8 672 6 396 5 624 4 259 3 072 2 063<br />
Lettere tilskadekomne 6 584 5 183 4 257 4 367 4 833 3 516 2 090<br />
Personskader i spiritusuheld 3 654 3 255 2 057 1 672 1 696 1 092 671<br />
Dræbte 246 261 154 123 110 85 64<br />
Alvorligt tilskadekomne 2 004 1 923 1 176 893 738 458 302<br />
Lettere tilskadekomne 1 404 1 071 727 656 848 549 305<br />
1 Uheld med mindst én impliceret fører eller fodgænger med en spirituspromille, der overstiger 0,5.<br />
Til og med 1996 blev uheld med fører eller fodgænger med en promille på 0,5 medregnet.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/uheldk7 og uheld9<br />
322 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Transport<br />
Tabel 323 Færdselsuheld med personskade efter hovedsituation. 2010<br />
Hovedsituationer<br />
I alt<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Uheld i alt 731 386 398 348 278 379 373 96 453 56 3 498<br />
Uheld med impliceret:<br />
Almindelig personbil 451 305 345 266 254 334 336 81 313 21 2 706<br />
Taxi 2 5 3 4 8 9 3 3 16 2 55<br />
Køretøj 0-3,500 kg<br />
under udrykning 1 4 1 - 1 2 2 2 2 - 15<br />
Varebil 0-2,000 kg 15 17 24 15 11 18 19 7 8 1 135<br />
Varebil 2,001-3,500 kg 19 23 62 30 10 28 17 9 14 4 216<br />
Lastbil over 3,500 kg 10 38 42 30 4 14 18 9 16 8 189<br />
Rutebus 2 7 13 6 7 8 2 - 15 - 60<br />
Bus i øvrigt 2 4 4 1 3 3 2 - 3 - 22<br />
Traktor 4 6 14 7 3 7 4 3 2 1 51<br />
Motorcykel 73 36 21 21 38 11 32 1 2 8 243<br />
Knallert-45 18 15 5 13 8 4 11 1 2 2 79<br />
Knallert-30 med<br />
konstruktive ændringer 20 7 6 17 7 10 6 3 6 - 82<br />
Knallert-30 i øvrigt 96 44 19 96 37 55 48 24 22 10 451<br />
Cykel 20 100 48 143 87 130 151 29 26 6 740<br />
Fodgænger • 2 - - 3 2 1 3 453 1 466<br />
Anm.: I alt omfatter hovedsituationer 0-9: 0: Eneuheld; 1: Uheld mellem ligeud kørende på samme vej<br />
med samme kurs; 2: Uheld mellem ligeud kørende på samme vej med modsat kurs; 3: Uheld mellem<br />
kørende på samme vej med samme kurs og med svingning; 4: Uheld mellem kørende på samme vej<br />
med modsat kurs og med svingning; 5: Uheld mellem ligeud kørende i kryds; 6: Uheld mellem kørende<br />
på hver sin vej med svingning; 7: Uheld med parkeret køretøj; 8: Uheld mellem fodgænger og køretøj;<br />
9: Uheld med dyr, faste genstande mv. på kørebanen; 10: I alt.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/uheld6<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 323
Transport<br />
Tabel 324 Dræbte ved færdselsuheld. 2010<br />
Personbil<br />
Varebil<br />
Benyttet transportmiddel<br />
Lastbil<br />
mv. 1<br />
Motorcykel<br />
Knallert-<br />
45<br />
Knallert-<br />
30<br />
Cykel<br />
Fodgænger<br />
I alt<br />
Mænd i alt 84 12 2 22 1 7 16 26 170<br />
0- 6 år 1 1 - - - - - 1 3<br />
7-14 år 13 - - - - 1 2 1 17<br />
15-19 år 12 3 - 5 - - 1 1 22<br />
20-24 år 24 4 - 6 1 - - 4 39<br />
25-44 år 24 4 2 10 - 4 6 7 57<br />
45-64 år 10 - - 1 - 2 7 12 32<br />
65 år +<br />
Kvinder i alt 51 2 - 1 - 3 10 18 85<br />
0- 6 år 1 - - - - - - - 1<br />
7-14 år 2 - - - - - 1 2 5<br />
15-19 år 4 - - - - 2 - - 6<br />
20-24 år 3 1 - - - - - 1 5<br />
25-44 år 14 - - - - - 1 3 18<br />
45-64 år 7 - - 1 - - 2 5 15<br />
65 år + 20 1 - - - 1 6 7 35<br />
1 Inkl. bus og traktor. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/uheld8<br />
Tabel 325 Dræbte og tilskadekomne ved færdselsuheld. 2010<br />
Personbil<br />
Varebil<br />
Benyttet transportmiddel<br />
Lastbil<br />
mv. 1<br />
Motorcykel<br />
Knallert-<br />
45<br />
Knallert-<br />
30<br />
Cykel<br />
Fodgænger<br />
I alt<br />
Mænd i alt 1 207 119 71 216 62 400 371 244 2 694 2<br />
0- 6 år 19 1 - - - - 2 13 35<br />
7-14 år 35 3 2 2 3 8 37 23 115<br />
15-19 år 206 9 5 12 5 153 39 22 452<br />
20-24 år 217 17 1 35 6 40 38 27 381<br />
25-44 år 423 52 20 86 27 98 100 60 866<br />
45-64 år 206 31 30 72 17 80 113 53 602<br />
65 år + 101 6 13 9 4 21 42 46 243<br />
Kvinder i alt 906 33 50 33 11 103 342 226 1 705 3<br />
0- 6 år 14 - - - - - 1 6 21<br />
7-14 år 47 - 2 1 - - 23 20 93<br />
15-19 år 93 6 2 1 1 49 33 26 212<br />
20-24 år 103 4 2 4 4 13 47 16 193<br />
25-44 år 303 8 5 16 6 18 98 34 488<br />
45-64 år 218 13 17 10 - 16 100 47 421<br />
65 år + 128 2 22 1 - 7 40 77 277<br />
Uoplyst køn og alder 4 - - - - 1 1 3 9<br />
1 Inkl. bus og traktor. 2 Inkl. fire ryttere. 3 Inkl. en rytter. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/uheld8<br />
324 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Miljø og energi<br />
Miljø og energi<br />
Figur 1<br />
Forsyning med<br />
kvælstof i husdyr- og<br />
handelsgødning<br />
300<br />
275<br />
250<br />
225<br />
200<br />
Tusinde tons<br />
Husdyrgødning<br />
Handelsgødning<br />
175<br />
98 00 02 04 06 08 10<br />
www.statistikbanken.dk/kvael2 og<br />
kvael3<br />
1<br />
Landbrug<br />
Lille stigning i anvendelsen af handelsgødning i landbruget<br />
Landbrugssektorens produktion af animalske og vegetabilske produkter medfører<br />
frembringelse og forbrug af husdyr- og handelsgødning. Derved tilføres jorden<br />
kvælstof og fosfor. En del kvælstof og fosfor optages ikke i planterne og udvaskes<br />
derfor af jorden. Det fører til udledning af disse stoffer til havet via vandløbene,<br />
hvilket bl.a. har medført en uønsket vækst af alger. Som følge af restriktioner i den<br />
samlede tilførsel af kvælstof samt en bedre udnyttelse af husdyrgødning har anvendelsen<br />
af handelsgødning været dalende siden halvfemserne.<br />
Økologisk landbrug i fremgang<br />
Den del af landbrugsarealet, der drives økologisk, er vokset markant siden 1995,<br />
hvor arealet udgjorde 17.000 ha. Væksten i det økologiske areal har i de senere år<br />
udvist en svagt stigende tendens, og i 2010 udgjorde arealet 148.000 ha, hvilket<br />
svarer til 6 pct. af det samlede landbrugsareal.<br />
Antallet af økologiske bedrifter er i perioden 1995 til 2010 steget fra 1.100 til<br />
2.700.<br />
Figur 2<br />
Samlet areal på de økologiske brug<br />
160<br />
Tusinde ha<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/oeko1<br />
Bekæmpelse af ukrudt, svampe og insekter kan påvirke miljøet<br />
Pesticider er kemiske produkter, der fortrinsvis anvendes i landbruget til bekæmpelse<br />
af ukrudt, svampe og insekter. En effektiv bekæmpelse med pesticider af<br />
skadedyr og ukrudt i markerne har en indirekte effekt på diversiteten af dyr, som<br />
lever af fx bladlus og andre insekter. Pesticiderne opdeles i midler, som beskytter<br />
afgrøderne mod ukrudt (herbicider), mod svampesygdomme (fungicider) og mod<br />
insekter (insekticider). Desuden findes der midler, som virker stråforkortende<br />
(vækstregulatorer). Set over en længere årrække har forbruget af pesticider været<br />
faldende. De seneste år har der været store variationer i salget, hvilket bl.a. skyldes<br />
store variationer i prisen.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 325
Miljø og energi<br />
Figur 3<br />
Udviklingen i salget af pesticider til landbruget<br />
6<br />
5<br />
4<br />
Tusinde tons virksomt stof<br />
Insektbekæmpelse<br />
Svampebekæmpelse<br />
Vækstregulatorer<br />
Ukrudtsbekæmpelse<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/pest1<br />
2<br />
Udslip af drivhusgasser<br />
Drivhusgasser<br />
89 pct. af udslippene af danske drivhusgasser kom i 2008 fra CO 2<br />
. Metan tegnede<br />
sig for 4 pct., mens lattergas bidrog med 6 pct. Udslippene af halocarboner udgjorde<br />
under 1 pct. af de samlede udslip. Ved omregning til CO 2<br />
-ækvivalenter er der<br />
taget hensyn til, at stofferne har forskellig effekt i atmosfæren og dermed forskelligt<br />
opvarmningspotentiale.<br />
Figur 4<br />
Udledning af drivhusgasser fra danske økonomiske aktiviteter<br />
160<br />
Mio. tons CO2-ækvivalenter (GWP)<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
Halocarboner<br />
Metan<br />
Lattergas<br />
CO2<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007*2008*<br />
Anm.: Halocarboner udgør under 1 mio. tons CO 2<br />
-ækvivalenter og er derved næsten usynlig (placeret øverst af variablene).<br />
Husholdningernes og erhvervenes udledning af drivhusgasser<br />
Når udslippene af CO 2<br />
, metan og lattergas ses under ét og vægtes i forhold til deres<br />
opvarmningspotentiale, tegnede erhvervene sig i perioden 1990 til 2008 for knap<br />
90 pct. af de samlede danske menneskeskabte udslip, mens husholdningerne stod<br />
for resten.<br />
326 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Miljø og energi<br />
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding bidrog med 11 pct. af opvarmningspotentialet.<br />
Bidraget kom hovedsageligt fra landbrugets udslip af metan og lattergas, mens<br />
udslip af CO 2<br />
spillede en mindre rolle.<br />
Figur 5 Drivhusgassernes fordeling på erhverv og husholdninger. 2008<br />
Husholdninger<br />
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding<br />
Industri<br />
CO2<br />
Lattergas<br />
Metan<br />
Energi- og vandforsyning<br />
Bygge og anlæg<br />
Handel, hotel og restauration<br />
Transport, post og tele<br />
Finansiering og forretningsservice<br />
Offentlige og personlige tjenester<br />
0 10 20 30 40 50<br />
Anm. Udslippene af lattergas og metan er opgjort som CO 2<br />
-ækvivalenter (GWP)<br />
Energi- og vandforsyning bidrog i 2008 med godt 21 pct. af opvarmningspotentialet.<br />
Erhvervet omfatter bl.a. hele forsyningen af el og fjernvarme. Alle udslip, der<br />
er knyttet til el og fjernvarmeproduktionen, kommer fra dette erhverv, mens selve<br />
forbruget i erhverv og husholdninger ikke direkte giver anledning til udslip.<br />
Transport, post og tele stod for 47 pct. af opvarmningspotentialet fra CO 2<br />
, metan og<br />
lattergas. Udslippene omfatter alle udslip fra virksomheder, der udfører transport<br />
som en serviceydelse for andre erhverv og husholdninger, hvad enten denne<br />
transportydelse finder sted i Danmark eller i udlandet. Derimod omfatter de ikke<br />
udslip fra den transport, som andre erhverv og husholdningerne udfører med egne<br />
person-, vare- og lastbiler.<br />
Udslip af drivhusgasser fra transport<br />
Ser man på de samlede udslip af drivhusgasser fra transport i erhvervene og husholdningerne,<br />
udgjorde disse 60 pct. af det samlede opvarmningspotentiale. Udslip<br />
fra dansk opererede skibe i udlandet udgjorde 46 pct. af de samlede udslip af<br />
drivhusgasser og 77 pct. af udslippene fra al transport.<br />
Udslip fra husholdningernes kørsel i bil udgjorde 35 pct. af de samlede udslip af<br />
drivhusgasser fra dansk transport, når man ser bort fra den del af udslippene, der<br />
er forbundet med de dansk opererede skibe og flys tankning i udlandet.<br />
3<br />
Reaktionen fra den offentlige sektor<br />
Miljørelaterede skatter<br />
I den danske miljøpolitik anvendes miljøskatter, eller mere præcist miljørelaterede<br />
skatter i et stigende omfang. Miljørelaterede skatter inddeles i forureningsrelaterede,<br />
energirelaterede, ressourcerelaterede og transportrelaterede skatter.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 327
Miljø og energi<br />
I 2009 var statens samlede indtægter fra de miljørelaterede skatter 79,4 mia. kr.,<br />
hvilket svarer til knap 10 pct. af Danmarks samlede skatter og afgifter. De energirelaterede<br />
skatter vejede i 2009 tungest blandt de miljørelaterede skatter. Den<br />
samlede indtægt fra de energirelaterede skatter udgjorde således 36,4 mia. kr.<br />
svarende til 45,8 pct. af de samlede miljørelaterede skatter.<br />
De transport- og ressourcerelaterede skatter udgjorde hhv. 31,4 pct. og 19,0 pct. af<br />
de miljørelaterede skatter i 2009, mens de forureningsrelaterede skatter udgjorde<br />
3,7 pct. af de miljørelaterede skatter samme år.<br />
Faldet i de ressourcerelaterede skatter fra 2008 til 2009 kan primært tilskrives<br />
selskabsskat af kulbrintevirksomhed (faldt 5 mia. kr.) og kulbrinteskat (faldt knap<br />
5,8 mia. kr.), mens faldet i de transportrelaterede skatter primært kan tilskrives<br />
registreringsafgift af motorkøretøjer (faldt 7,4 mia. kr.).<br />
Figur 6<br />
Miljøskatter<br />
Mia. kr.<br />
120<br />
100<br />
80<br />
Transportskatter<br />
Ressourceskatter<br />
Energiskatter<br />
Forureningsskatter<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Sammenlignet med Statistisk Årbog 2009 ser størrelsesforholdet mellem "forureningsrelaterede skatter" og "ressourcerelaterede<br />
skatter" nu anderledes ud. Det skyldes, at kulbrinteskatten og selskabsskat af kulbrintevirksomhed nu begge er<br />
klassificerede som ressourcerelaterede skatter og ikke forureningsrelaterede skatter. Ændringerne er ført tilbage i tid.<br />
www.statistikbanken.dk/mreg2s<br />
4<br />
Energiforbruget<br />
Danmark er selvforsynende med energi<br />
Siden 1997 har Danmark været selvforsynende med energi takket være indvindingen<br />
af råolie og naturgas fra Nordsøen samt produktionen af vedvarende energi.<br />
Den danske energiproduktion har været stigende frem til 2005.<br />
I 2006 var der for første gang i flere år et større fald i energiproduktionen, hvilket<br />
primært skyldes en mindre produktion af olie- og naturgas. Faldet er fortsat i de<br />
efterfølgende år. Energiproduktionen var dog i 2010 stadig større end det samlede<br />
energiforbrug i Danmark.<br />
328 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Miljø og energi<br />
Ændret sammensætning af energiforbruget<br />
Bruttoenergiforbruget opgøres som forbruget af olie, naturgas, kul og vedvarende<br />
energi mv. Ved opgørelsen korrigeres for import og eksport af elektricitet. Det samlede<br />
bruttoenergiforbrug i Danmark steg med 3 pct. fra 2009 til 2010.<br />
Siden 1990’erne har brændselssammensætningen ændret sig markant, idet der<br />
generelt har været stigende forbrug af naturgas og vedvarende energi på bekostning<br />
af især kul.<br />
Mere vedvarende energi<br />
Forbruget af vedvarende energi har været stigende i en årrække og udgør nu 22<br />
pct. af det samlede bruttoenergiforbrug. Vedvarende energi spiller en særlig rolle i<br />
relation til udledningen af drivhusgasser og den globale opvarmning, idet stigende<br />
anvendelse af vedvarende energi medfører reduceret udledning af drivhusgasser,<br />
når fossile brændsler som kul og olie erstattes.<br />
Vedvarende energi er dels energiformer som fx vindkraft og solvarme, der ikke<br />
medfører nogen udledning af drivhusgasser, dels CO 2<br />
-neutrale brændsler som fx<br />
halm og træ, der under væksten optager CO 2<br />
fra atmosfæren og derefter afgiver<br />
CO 2<br />
igen ved afbrændingen.<br />
Figur 7<br />
Egen produktion og bruttoenergiforbrug i Danmark<br />
1 400<br />
1 200<br />
PJ<br />
Egen produktion<br />
1 400<br />
1 200<br />
PJ<br />
1 000<br />
1 000<br />
800<br />
600<br />
Bruttoenergiforbruget<br />
800<br />
600<br />
Vedvarende energi<br />
Kul og koks<br />
400<br />
400<br />
Naturgas<br />
200<br />
200<br />
Olie<br />
0<br />
1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
0<br />
1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 329
Miljø og energi<br />
Tabel 326<br />
Råstofindvinding<br />
1990 1995 2000 2010<br />
tusinde m 3<br />
Råstofindvinding i alt<br />
33 976 34 210 40 945 29 700<br />
Råstofindvinding på land i alt 28 106 28 558 33 809 23 977<br />
Sand, grus og sten 22 534 21 721 27 587 18 269<br />
Kvartssand 186 191 479 346<br />
Granit 811 662 199 144<br />
Ler 462 739 788 346<br />
Ekspand. ler 303 311 313 179<br />
Moler 195 186 227 199<br />
Kridt/kalk 2 924 4 049 3 405 2 510<br />
Tørv 399 259 247 173<br />
Andre råstoffer 292 440 563 1 812<br />
Indvinding fra havområder<br />
Sand, grus, sten, sandfyld mv. 5 870 5 652 7 136 5 723<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/rst01 og rst3<br />
Tabel 327<br />
Dansk økonomis bidrag til drivhuseffekten<br />
1990 1995 2000 2005 2006 2007* 2008*<br />
1.000 tons CO 2 -ækvivalenter<br />
Landbrug. fiskeri og råstofudvinding 17 102 16 246 15 900 14 824 14 563 14 392 14 698<br />
Industri 8 281 9 365 9 331 8 787 7 937 8 278 8 288<br />
Energi- og vandforsyning 24 999 30 318 23 054 23 374 20 072 27 721 22 931<br />
Bygge- og anlæg 821 934 1 093 1 365 1 375 1 448 1 562<br />
Handel, hotel og restauration 1 424 1 358 1 204 1 290 1 300 1 389 1 423<br />
Transport, post og tele 14 774 17 199 24 891 31 100 39 110 49 096 54 895<br />
Finansiering og forretningsservice 381 343 389 478 480 512 507<br />
Offentlige og personlige tjenester 2 704 2 761 2 487 2 676 2 710 2 547 2 544<br />
Erhverv i alt 70 350 78 406 78 167 84 039 87 779 105 346 106 790<br />
Husholdninger 9 854 10 918 10 406 10 627 10 413 10 146 9 885<br />
Andet 3 715 1 667 2 660 2 901 2 248 2 223 2 147<br />
I alt 83 920 90 991 91 234 97 567 100 440 117 714 118 821<br />
Reduktion fra vedmassetilvækst -2 831 -2 993 -664 -3 465 -1 797 -2 783 -2 977<br />
Dansk økonomis bidrag til drivhuseffekten 81 089 87 998 90 569 94 101 98 643 114 931 115 844<br />
Heraf:<br />
Dansk opererede skibes tankning i udlandet 9 360 11 166 19 330 25 858 32 955 42 543 48 177<br />
Dansk opererede flys tankning i udlandet 275 431 520 465 1 628 1 820 1 856<br />
Erhverv i alt ekskl. tankning i udlandet 60 716 66 809 58 317 57 716 53 195 60 984 56 757<br />
Emissioner fra biomasse 4 641 5 869 7 169 10 142 10 893 11 335 12 110<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mreg5<br />
330 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Miljø og energi<br />
Tabel 328<br />
Udslip af drivhusgasser fra danske transportaktiviteter<br />
1990 1995 2000 2006 2007* 2008*<br />
1.000 tons CO 2 -ækvivalenter<br />
I alt 22 167 25 728 34 004 59 148 67 959 73 157<br />
Vejtrafik husholdninger 4 623 5 598 6 037 6 122 6 164 5 966<br />
Vejtrafik erhverv 4 804 5 166 5 343 6 619 7 178 7 130<br />
Tog 295 306 230 229 230 239<br />
Dansk opererede skibes tankning i Danmark 810 1 103 933 727 704 758<br />
Dansk opererede skibes tankning i udlandet 9 360 11 166 19 330 42 591 50 639 56 126<br />
Dansk opererede flys tankning i Danmark 2 001 1 959 1 610 1 027 1 074 1 074<br />
Dansk opererede flys tankning i udlandet 275 431 520 1 833 1 970 1 864<br />
I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0<br />
Vejtrafik husholdninger 20,9 21,8 17,8 10,4 9,1 8,2<br />
Vejtrafik erhverv 21,7 20,1 15,7 11,2 10,6 9,7<br />
Tog 1,3 1,2 0,7 0,4 0,3 0,3<br />
Dansk opererede skibes tankning i Danmark 3,7 4,3 2,7 1,2 1,0 1,0<br />
Dansk opererede skibes tankning i udlandet 42,2 43,4 56,8 72,0 74,5 76,7<br />
Dansk opererede flys tankning i Danmark 9,0 7,6 4,7 1,7 1,6 1,5<br />
Dansk opererede flys tankning i udlandet 1,2 1,7 1,5 3,1 2,9 2,5<br />
pct.<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
Tabel 329<br />
Sammenhæng mellem totalt dansk CO2-udslip og Kyoto-opgørelsen<br />
1990 2008*<br />
mio. tons<br />
Totalt CO 2 -udslip fra dansk økonomi (Miljøøkonomisk regnskab) 68,2 120,6<br />
- Binding af CO 2 i biomasse 5,6 11,9<br />
Biomasse anvendt som brændsel 4,6 11,7<br />
Yderligere biomassetilvækst 1,0 0,2<br />
- CO 2 -udslip fra danske skibe og flys tankning i udlandet 11,4 57,5<br />
Skibe 9,2 55,0<br />
Fly 0,3 1,8<br />
- Andre forskelle i udslip fra transport og grænsehandel 2,0 0,6<br />
=Totalt udslip i Kyoto-opgørelsen 51,2 51,2<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mreg8<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 331
Miljø og energi<br />
Tabel 330<br />
Badevandskvalitet<br />
1985 1990 1995 2000 2005 2009 2010 2011<br />
Målestationer 1 374 1 370 1 301 1 295 1 249 1 260 1 169 1 130<br />
Acceptabelt badevand 1 017 1 251 1 227 1 250 1 225 1 203 . . . . . .<br />
Antal tvivlsomt badevand 288 70 54 28 10 44 . . . . . .<br />
Badeforbud 69 49 20 17 14 13 . . . . . .<br />
Kilde: Miljøstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.blst.dk<br />
Tabel 331<br />
Salg af pesticider<br />
2008 2009 2010<br />
Salg af pesticidprodukter 1<br />
Salg i alt 11 944 9 673 12 919<br />
Herbicider 7 023 4 872 8 368<br />
Fungicider 1 889 1 452 1 753<br />
Midler mod algevækst 46 22 17<br />
Insekticider 882 1 475 804<br />
Midler mod slimdannende organismer i papirmasse - - -<br />
Midler mod utøj på husdyr mv. 21 17 60<br />
Vækstregulatorer 480 419 321<br />
Kombinerede fungi- og insekticider 18 12 9<br />
Jorddesinfektionsmidler 7 10 17<br />
Gnavermidler 287 275 585<br />
Afskrækningsmidler 26 14 15<br />
Midler til behandling af træværk 1 265 1 105 969<br />
Heraf virksomt stof 2<br />
Virksomt stof i alt 4 528 3 267 4 291<br />
Herbicider 2 988 2 218 3 362<br />
Fungicider 958 572 562<br />
Midler mod algevækst 8 4 3<br />
Insekticider 94 74 50<br />
Midler mod slimdannende organismer i papirmasse - - -<br />
Midler mod utøj på husdyr mv. 1 2 1<br />
Vækstregulatorer 311 270 203<br />
Kombinerede fungi- og insekticider 7 5 3<br />
Jorddesinfektionsmidler 7 9 16<br />
Gnavermidler 3 1 3<br />
Afskrækningsmidler 5 4 4<br />
Midler til behandling af træværk 146 108 115<br />
tons<br />
1 Et pesticidprodukt består af ét eller flere virksomme stoffer, emulgatorer, klæbestoffer samt inaktive<br />
fyldstoffer. 2 Den del af produktet, der har den egentlige giftvirkning.<br />
Kilde: Miljøstyrelsen<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pest2<br />
332 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Miljø og energi<br />
Tabel 332 Energiregnskab for Danmark. 2010<br />
Råolie<br />
og halvfabrikata<br />
Kul og<br />
koks mv.<br />
Olieprodukter<br />
Naturgas<br />
Anden<br />
gas<br />
Vedvarende<br />
energi mv.<br />
El<br />
Fjernvarme<br />
tusinde tons mio. Nm 3 tusinde TJ GWh TJ<br />
tons<br />
Produktion 12 432 - 6 535 7 908 442 146 593 36 762 148 827<br />
Import 2 878 4 596 19 028 144 10 32 495 10 599 -<br />
Tilgang i alt 15 310 4 596 25 563 8 053 451 179 089 47 361 148 827<br />
Eksport 7 624 2 4 846 3 352 126 1 603 11 734 -<br />
Lagerforøgelser 104 -2 124 1 460 -9 -19 - - -<br />
Ledningstab og svind 77 46 68 3 4 990 2 550 29 800<br />
Erhverv og husholdninger i alt 7 506 6 672 19 189 4 707 340 176 496 33 077 119 027<br />
Husholdninger - 2 2 032 785 37 37 786 10 495 76 263<br />
Brancher i alt 7 506 6 671 17 157 3 921 303 138 710 22 582 42 764<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri - 54 668 48 3 2 501 1 988 1 985<br />
Råstofindvinding - 5 26 678 0 787 71 21<br />
Industri 7 506 172 562 824 284 5 941 7 545 5 450<br />
Forsyningsvirksomhed - 6 439 300 2 032 1 128 551 1 268 2 054<br />
Energiforsyning - 6 439 264 2 012 0 128 114 632 -<br />
Vandforsyning og renovation - - 36 20 1 437 636 2 054<br />
Bygge og anlæg - - 442 10 2 - 238 -<br />
Handel og transport mv. - - 14 797 123 3 - 5 772 12 401<br />
Handel - - 328 85 2 - 3 694 8 637<br />
Transport - - 14 451 9 0 - 1 346 957<br />
Hoteller og restauranter - - 18 28 1 - 732 2 807<br />
Information og kommunikation - - 35 17 0 - 1 008 1 714<br />
Finansiering og forsikring - - 14 10 - - 283 1 034<br />
Ejendomshandel og udlejning af<br />
erhvervsejendomme - - 18 4 0 - 117 408<br />
Boliger - - 5 4 0 - 5 370<br />
Erhvervsservice - - 100 38 1 - 567 3 880<br />
Videnservice - - 39 20 1 - 401 2 052<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden operationel<br />
service - - 61 18 0 - 165 1 828<br />
Offentlig administration, undervisning og<br />
sundhed - - 158 109 6 930 3 001 11 041<br />
Offentlig administration, forsvar og politi - - 83 15 2 121 386 1 479<br />
Undervisning - - 30 41 3 298 1 134 4 147<br />
Sundhed og socialvæsen - - 45 54 1 512 1 481 5 415<br />
Kultur, fritid og anden service - - 32 24 2 - 720 2 406<br />
Kultur og fritid - - 12 18 1 - 537 1 856<br />
Andre serviceydelser - - 20 5 1 - 183 550<br />
Private husholdninger med ansat medhjælp - - - - - - - -<br />
Heraf dansk opererede skibes bunkring i udlandet - - 12 449 - - - - -<br />
Heraf dansk opererede flys bunkring i udlandet - - 455 - - - - -<br />
1 De dansk opererede skibe og flys bunkring i udlandet indgår i erhvervet transport. Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/ene1n<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 333
Miljø og energi<br />
Tabel 333<br />
Bruttoenergiforbrug<br />
1970 1980 1990 2000 2010<br />
Erhverv og husholdninger i alt 838 381 894 135 904 604 1 048 703 1 331 684<br />
Husholdninger 329 344 325 343 292 284 286 517 313 263<br />
Brancher i alt 509 037 568 791 612 320 762 186 1 018 421<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 42 524 57 588 58 724 58 053 52 156<br />
Råstofindvinding 5 424 3 908 13 322 30 395 29 625<br />
Industri 182 392 182 764 178 879 188 511 144 138<br />
Forsyningsvirksomhed 5 685 6 875 8 693 10 681 15 194<br />
Energiforsyning 948 1 914 2 724 2 953 5 462<br />
Vandforsyning og renovation 4 737 4 961 5 969 7 728 9 731<br />
Bygge og anlæg 13 303 13 027 15 605 16 688 21 450<br />
Handel og transport mv. 219 991 231 181 263 674 383 373 666 436<br />
Handel 47 864 56 794 52 839 47 895 54 696<br />
Transport 166 133 166 534 202 239 326 931 601 466<br />
Hoteller og restauranter 5 994 7 853 8 597 8 547 10 275<br />
Information og kommunikation 5 227 7 059 7 857 8 686 11 706<br />
Finansiering og forsikring 2 200 3 881 4 533 3 841 4 202<br />
Ejendomshandel og udlejn. af erhvervsejendomme 622 877 1 447 1 789 2 242<br />
Boliger 865 1 622 2 198 992 734<br />
Erhvervsservice 5 300 8 035 10 029 10 902 13 990<br />
Videnservice 2 547 4 412 6 339 6 050 7 612<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden operationel service 2 753 3 623 3 689 4 852 6 378<br />
Offentlig administration, undervisning og sundhed 20 766 44 620 39 811 39 251 46 213<br />
Offentlig administration, forsvar og politi 5 177 15 651 10 265 9 474 8 789<br />
Undervisning 6 601 12 496 12 177 11 853 16 104<br />
Sundhed og socialvæsen 8 989 16 473 17 369 17 925 21 320<br />
Kultur, fritid og anden service 4 738 7 352 7 547 9 023 10 336<br />
Kultur og fritid 2 628 4 545 5 078 6 326 7 237<br />
Andre serviceydelser 2 111 2 807 2 469 2 697 3 098<br />
Private husholdninger med ansat medhjælp 0 0 0 0 0<br />
Heraf dansk opererede skibes bunkring i udlandet 91 506 96 821 117 645 242 966 502 940<br />
Heraf dansk opererede flys bunkring i udlandet 1 448 2 360 3 777 7 144 19 808<br />
1 De dansk opererede skibe og flys bunkring i udlandet indgår i erhvervet transport. Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
TJ<br />
www.statistikbanken.dk/ene3n<br />
334 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Miljø og energi<br />
Tabel 334 Energiforbrug for industrien. 2009<br />
Fast<br />
brændsel<br />
Flydende<br />
brændsel<br />
Gas<br />
Elektricitet<br />
Fjernvarme<br />
tusinde GJ<br />
Industri i alt 1 11 253 15 130 44 780 24 222 4 922<br />
Indvinding af grus og sten 890 421 678 187 3<br />
Service til råstofindvinding 0 8 9 19 17<br />
Slagterier 89 225 1 819 1 470 107<br />
Fiskeindustri 488 432 1 162 440 62<br />
Mejerier 0 593 3 860 772 1<br />
Bagerier, brødfabrikker mv. 3 61 1 217 758 80<br />
Anden fødevareindustri 1 220 3 323 2 958 2 377 512<br />
Drikkevareindustri 0 67 1 411 521 61<br />
Tobaksindustri 0 27 120 89 17<br />
Tekstilindustri 0 14 370 388 42<br />
Beklædningsindustri 2 3 6 17 14<br />
Læder- og fodtøjsindustri 22 1 13 14 0<br />
Træindustri 1 639 233 249 604 232<br />
Papirindustri 1 637 179 1 742 877 34<br />
Trykkerier mv. 0 16 206 499 132<br />
Olieraffinaderier mv. 0 766 13 879 1 139 586<br />
Basiskemikalier 0 205 1 638 1 637 428<br />
Maling og sæbe mv. 607 139 2 266 863 76<br />
Medicinalindustri 0 193 928 1 173 677<br />
Plast- og gummiindustri 17 78 588 1 653 104<br />
Glasindustri og keramisk industri 0 10 951 437 28<br />
Betonindustri og teglværker 3 824 6 433 3 152 1 543 44<br />
Metal 9 60 1 292 706 77<br />
Metalvareindustri 131 1 015 1 429 1 551 324<br />
Computere og kommunikationsudstyr mv. 12 17 254 199 30<br />
Andet elektronisk udstyr 2 4 34 182 76<br />
Elektriske motorer mv. 1 8 81 118 40<br />
Ledninger og kabler 0 5 73 157 27<br />
Husholdningsapparater, lamper mv. 0 3 76 91 46<br />
Motorer, vindmøller og pumper 9 103 836 1 301 449<br />
Andre maskiner 110 329 589 697 206<br />
Motorkøretøjer og dele hertil 9 33 233 364 37<br />
Skibe og andre transportmidler 3 34 363 273 58<br />
Møbelindustri 525 50 183 533 62<br />
Medicinske instrumenter mv. 0 7 25 90 91<br />
Legetøj og anden fremstillingsvirksomhed 3 11 56 355 42<br />
Reparation og installation af maskiner og udstyr 0 26 36 129 99<br />
Anm.: Opgørelsen omfatter arbejdssteder i firmaer med 20 eller flere beskæftigede ved industri.<br />
1 Inkl. udvinding af grus, ler, sten og salt mv.<br />
Nye tal forventes offentliggjort august 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 335
Miljø og energi<br />
Tabel 335<br />
Produktion af vedvarende energi<br />
1990 2000 2009<br />
Vedvarende energi i alt 47 688 77 519 137 003<br />
Solvarme 100 335 653<br />
Vindkraft 2 197 15 268 28 114<br />
Vandkraft 101 109 74<br />
Halm 12 481 12 220 23 581<br />
Skovflis 1 724 2 744 11 184<br />
Brænde 8 757 12 432 24 580<br />
Træpiller 1 575 2 984 2 407<br />
Træaffald 6 191 6 895 7 604<br />
Biogas 752 2 912 4 278<br />
Affald, bionedbrydeligt 1 10 508 17 870 22 377<br />
Biodiesel - - 2 875<br />
Fiskeolie 2 744 49 1 886<br />
Jordvarme 3 2 558 3 701 7 391<br />
TJ<br />
1 Opgørelsesmetoden er ændret i 2008 mht. beregning af energi for affald. 2 Fiskeolie benævnes i 2010<br />
bioolie. 3 Varmepumper og geotermi.<br />
Kilde: Energistyrelsen<br />
www.ens.dk<br />
336 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Udenrigsøkonomi<br />
1<br />
Udviklingen i den samlede udenrigshandel<br />
Eksporten er tilbage på før-krise niveau<br />
I 2009 faldt Danmarks samlede eksport og import kraftigt som følge af den globale<br />
finanskrise og den efterfølgende økonomiske tilbagegang, men i 2011 var eksporten<br />
tilbage på samme niveau som i 2008. Importen er endnu ikke tilbage til niveauet<br />
før krisen, og den var i 2011 stadig 42,9 mia. kr. lavere end i 2008.<br />
Danmarks samlede eksport af varer og tjenester har over de sidste 21 år været højere<br />
end den samlede import, og dermed har der været en positiv balance over for<br />
udlandet i hele perioden. Udviklingen i importen og eksporten efter 2008 har resulteret<br />
i en rekordhøj balance overfor udlandet i både 2010 og 2011 - i 2011 var<br />
overskuddet på vare og tjenestebalancen på 97,8 mia. kr.<br />
Figur 1<br />
Den samlede udenrigshandel med varer og tjenester<br />
1 000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Mia. kr.<br />
Balance i mia. kr.<br />
Eksport<br />
Import<br />
Balance (højre akse)<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
250<br />
225<br />
200<br />
175<br />
150<br />
125<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
www.statistikbanken.dk/bet3 og www.statistikbanken.dk/bop3<br />
I opgørelsen af Danmarks samlede udenrigshandel benyttes varebegrebet fra betalingsbalancen,<br />
da udenrigshandel med varer og udenrigshandel med tjenester pga.<br />
mindre definitionsmæssige forskelle ikke kan lægges sammen. I tabel 341 ses<br />
overgangen fra det varebegreb, der bruges i statistikken over udenrigshandel med<br />
varer til det varebegreb, der bruges i betalingsbalancestatistikken – der korrigeres<br />
bl.a. for danske skibes køb af brændstof i udenlandsk havn og for fragtomkostninger<br />
i forbindelse med import af varer.<br />
Stor stigning i handlen med tjenester<br />
Handlen med varer og tjenester har i det meste af 1990’erne udviklet sig i samme<br />
tempo, men især fra 1998 har handlen med tjenester øget sin betydning for Danmarks<br />
udenrigshandel, således at tjenestehandlen i 2011 var ca. fem gange større<br />
end i 1990 målt i løbende priser, mens handlen med varer kun var ca. to en halv<br />
gange større.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 337
Udenrigsøkonomi<br />
I 2009 faldt handlen med både varer og tjenester som følge af finanskrisen, men<br />
allerede i 2010 steg handlen med både varer og tjenester igen – i 2011 var det dog<br />
alene eksporten af varer, der var tilbage på niveauet før krisen.<br />
Figur 2<br />
Udviklingen i samhandlen med udlandet, årets priser<br />
550<br />
Indeks, 1990=100<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
Import af tjenester<br />
Eksport af<br />
tjenester<br />
Import af varer<br />
Eksport af varer<br />
100<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/bet3 og www.statistikbanken.dk/bop3<br />
2<br />
Udenrigshandel med varer<br />
Varehandlen øget gennem de seneste 21 år<br />
Varehandlen med udlandet var i 2011 over to en halv gange større end i 1990 målt<br />
i løbende priser. Eksporten var steget fra 228,1 mia. kr. i 1990 til 604,2 mia. kr. i<br />
2011, mens importen i samme periode steg fra 204,9 mia. kr. til 524,5 mia. kr.<br />
Figur 3<br />
Den samlede udenrigshandel med varer<br />
700<br />
Mia. kr.<br />
Balance i mia. kr.<br />
140<br />
600<br />
Eksport<br />
120<br />
500<br />
Import<br />
100<br />
400<br />
80<br />
300<br />
Balance (højre akse)<br />
60<br />
200<br />
40<br />
100<br />
20<br />
0<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
0<br />
www.statistikbanken.dk/uhv7<br />
338 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Overskud på handelsbalancen de seneste 25 år<br />
Danmarks udenrigshandel med varer har siden afslutningen af 2. verdenskrig været<br />
karakteriseret ved, at der først var en meget lang periode med permanent underskud<br />
på Danmarks samhandel med udlandet, hvorefter der siden 1987 har været<br />
en lang periode med overskud. Handelsbalancen beregnes som forskellen mellem<br />
eksport og import af varer.<br />
Figur 4<br />
Handelsbalancen<br />
6<br />
Pct. af BNP<br />
4<br />
2<br />
0<br />
-2<br />
-4<br />
-6<br />
-8<br />
1951 1956 1961 1966 1971 1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
www.statistikbanken.dk/nat01, sitc5r3y og sitc5r4y<br />
Figur 5<br />
Import og eksport<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
Pct. af BNP<br />
Import<br />
Eksport<br />
15<br />
61 71 81 91 01 11<br />
www.statistikbanken.dk/nat01,<br />
sitc5r3y og sitc5r4y<br />
Handelsbalancen fra 1950 til og med 1986 viste et gennemsnitligt årligt underskud<br />
i handlen med udlandet på 4,4 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). I den<br />
efterfølgende periode frem til og med 2011 var der et gennemsnitligt årligt overskud<br />
på 3,1 pct. af BNP. Siden starten af 1950’erne har både importen og eksporten<br />
i store træk udgjort en fjerdedel af BNP. De seneste år har denne andel dog ofte<br />
udgjort næsten en tredjedel af BNP.<br />
Værdien af udenrigshandlen afhænger ikke blot af mængden af de varer, der importeres<br />
og eksporteres, men også af deres prisniveau. For eksempel medførte<br />
Koreakrigens udbrud i starten af 1950’erne stigende råvarepriser. Det betød i sig<br />
selv, at både importens og eksportens andel af BNP steg kraftigt. Også de to oliekriser<br />
i 1970’erne gav stigende importpriser. Eksportens andel af BNP steg kraftigt<br />
i slutningen af 1970’erne frem til midten af 1980’erne. Siden 1987 har eksportens<br />
andel af BNP oversteget importens – en udvikling, der har bidraget positivt til væksten<br />
i BNP. Under finanskrisen i 2008 og 2009 faldt både importen og eksporten<br />
kraftigt, så overskuddet på handelsbalancen blev bevaret.<br />
Vore største samhandelspartnere er vore naboer<br />
Danmarks største samhandelspartnere ligger geografisk tæt på Danmark. Således<br />
tegnede de øvrige 26 EU-lande sig for 67 pct. af Danmarks samlede udenrigshandel<br />
med varer i 2011 og Norge 5 pct. Danmarks udenrigshandel er endvidere koncentreret<br />
på få dominerende samhandelspartnere. I 2011 aftog de ti største eksportmarkeder<br />
62 pct. af den samlede danske vareeksport, mens ti lande tegnede<br />
sig for 71 pct. af vareimporten til Danmark.<br />
Tyskland er Danmarks største samhandelspartner, men i de senere år har andelen<br />
været svagt faldende. I 2011 udgjorde importen fra Tyskland 20 pct. af Danmarks<br />
samlede import og eksporten udgjorde 15 pct. Ti år tidligere (2001) udgjorde importen<br />
fra Tyskland 22 pct., mens eksporten udgjorde 18 pct. Kina er det land, der<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 339
Udenrigsøkonomi<br />
i de senere år er rykket hurtigst op ad listen over store samhandelspartnere, og<br />
Kina er nu Danmarks fjerdestørste importland med 7 pct. i 2011. Danmarks eksport<br />
til Kina har ikke samme betydning, idet Kina ligger nummer ti på listen med<br />
godt 2 pct. af Danmarks samlede vareeksport.<br />
Figur 6<br />
Top10 eksportmarkeder og importlande<br />
25<br />
Pct.<br />
Andel af samlede eksport<br />
2001 2011<br />
25<br />
Pct.<br />
Andel af samlede import<br />
2001 2011<br />
20<br />
20<br />
15<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
0<br />
Tyskland<br />
Sverige<br />
Storbritannien<br />
Norge<br />
USA<br />
Nederlandene<br />
Frankrig og<br />
Monaco<br />
Italien<br />
Polen<br />
Kina<br />
Tyskland<br />
Sverige<br />
Nederlandene<br />
Kina<br />
Storbritannien<br />
Norge<br />
Italien<br />
Frankrig og<br />
Monaco<br />
Belgien<br />
Polen<br />
www.statistikbanken.dk/sitc5r3y og sitc5r4y<br />
Eksporten domineres af landbrugs-, olie- og industriprodukter<br />
Danmarks eksport af varer består i hovedtræk af landbrugsprodukter, olie og en<br />
bred vifte af industriprodukter. Blandt de mest betydende varer i industrieksporten<br />
ses bl.a. medicinske produkter samt maskiner, men også beklædning, møbler og<br />
fødevarer præger eksporten. Importen af varer domineres af varer til forbrug og til<br />
anvendelse i industri og andre erhverv.<br />
Figur 7 Udenrigshandel med varer fordelt på varegrupper. 2011<br />
Andel af samlede eksport, pct.<br />
Medicinske og pharmac. prod.<br />
Rå mineralolier og prod. deraf<br />
Maskiner og -tilbehør til ind.i.a.n.<br />
Kød og kødvarer<br />
Diverse forarbejdede varer, i.a.n.<br />
Beklædn.genstande og -tilbehør<br />
Kraftmaskiner og motorer<br />
Metalvarer, i.a.n.<br />
Elektr. maskiner og app. i.a.n.<br />
Specialmask. til forsk. industrier<br />
0 5 10<br />
Andel af samlede import, pct.<br />
Rå mineralolier og prod. deraf<br />
Køretøjer<br />
Elektr. maskiner og app. i.a.n.<br />
Beklædn.genstande og -tilbehør<br />
Div. forarbejdede varer, i.a.n.<br />
Maskiner og -tilbehør til ind.i.a.n.<br />
Medicinske og pharmac. prod.<br />
App. til telekomm., lydoptag. mv.<br />
Kontormask., aut.databeh.udstyr<br />
Jern og stål<br />
0 5 10<br />
www.statistikbanken.dk/sitc2r4y<br />
Eksporten domineres af færdigvarer og halvfabrikata<br />
Siden starten af 1960’erne er landbrugsvarernes andel (inkl. fisk) af den samlede<br />
eksport mere end halveret, så salget i dag udgør omkring 16 pct. af den samlede<br />
340 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
eksport. Færdigvarernes andel af eksporten er derimod steget betydeligt i den<br />
samme periode og udgør i dag 39 pct. af eksporten. Eksporten af halvfabrikata er<br />
ligeledes steget, nemlig fra ca. 20 pct. i 1960 til nu at udgøre 31 pct. af den samlede<br />
eksport.<br />
Færdigvarer udgør halvdelen af importen<br />
Siden 1960 er færdigvarernes andel af den samlede import steget betragteligt, og<br />
handlen med disse varer udgør i dag knap halvdelen af den samlede import. I<br />
samme periode er importen af halvfabrikata tilsvarende reduceret, så andelen i<br />
dag kun udgør knap en tredjedel af den samlede import. Set over de seneste 10 år<br />
er brændslers andel øget, færdigvarer mindsket, mens andelene af hhv. halvfabrikata<br />
samt andre varer er næsten uændret<br />
Figur 8<br />
Eksport og import af varer fordelt efter varegrupper<br />
100<br />
Pct. af eksport i alt<br />
90<br />
80<br />
Halvfabrikata<br />
70<br />
60<br />
50<br />
Færdigvarer<br />
40<br />
30<br />
Andre varer<br />
20<br />
10<br />
Landbrugsvarer<br />
0<br />
1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
100<br />
Pct. af import i alt<br />
90<br />
80<br />
Halvfabrikata<br />
70<br />
60<br />
Brændselsstoffer<br />
50<br />
Andre varer<br />
40<br />
30<br />
Færdigvarer<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006 2011<br />
Figur 9<br />
Eksport og import<br />
af råolie<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
Mio. tons<br />
Eksport<br />
2<br />
Import<br />
0<br />
86 91 96 01 06 11<br />
Danmark er nettoeksportør af olie<br />
Importen af olie og olieprodukter tegnede sig frem til den første oliekrise i 1973<br />
for en forholdsvis stabil andel på omkring 10 pct. af den samlede import. Herefter<br />
betød de store stigninger i oliepriserne, at importen af disse varer i en periode frem<br />
til midten af 1980’erne værdimæssigt udgjorde 20 pct. af den samlede import.<br />
Efterfølgende er olie og olieprodukternes andel af importen igen reduceret, så den<br />
i dag udgør 8 pct. af den samlede import.<br />
Olieeksporten har udviklet sig anderledes, idet den steg kraftigt fra 1997 til 2004,<br />
hvorefter den har været kraftigt faldende. I 2011 udgjorde eksporten af olie og<br />
olieprodukter knap 9 pct. af den samlede eksport. Hvis vi alene ser på råolie, så er<br />
den eksporterede mængde tre gange så stor som den importerede.<br />
Denne udvikling, der skal ses i lyset af den danske energiproduktion i Nordsøen,<br />
betyder, at Danmark siden 1997 har været nettoeksportør af olie.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 341
Udenrigsøkonomi<br />
Figur 10<br />
Mængdeindeks for<br />
import og eksport<br />
190<br />
180<br />
170<br />
160<br />
150<br />
140<br />
130<br />
120<br />
110<br />
Indeks, 1995=100<br />
Eksport<br />
Import<br />
100<br />
97 99 01 03 05 07 09 11<br />
www.statistikbanken.dk/konj42<br />
og bec42<br />
Figur 11<br />
Stigninger i både importen og eksporten i 2011<br />
Den mængdemæssige udvikling i udenrigshandlen viser, at både importen og eksporten<br />
steg ganske kraftigt frem til 2007 med undtagelse af et mindre fald i 2003.<br />
I 2008 var der et lille mængdemæssigt fald i udenrigshandlen, mens 2009 var præget<br />
at et historisk stort fald. I 2011 steg både importen og eksporten igen; den importerede<br />
mængde steg med 9 pct., mens eksportmængden blev øget med 6 pct.<br />
Eksportpriserne stiger mere end importpriserne<br />
Siden 1995 har priserne på de importerede og eksporterede varer som regel fulgtes<br />
tæt ad – en udvikling, der fremgår af enhedsværdiindekset. Både import- og eksportpriserne<br />
steg efter samme mønster frem til 2008, hvorefter de begge faldt kraftigt<br />
i 2009. Den generelle udvikling i import- og eksportpriserne har resulteret i en<br />
relativ flad kurve for Danmarks bytteforhold over for udlandet, da bytteforholdet<br />
beregnes som forholdet mellem enhedsværdierne i eksporten og importen. Når<br />
bytteforholdet stiger, er det udtryk for, at enten stiger eksportpriserne mere end<br />
importpriserne, eller at importprisfaldet er større end eksportprisfaldet.<br />
Enhedsværdier i import og eksport samt bytteforhold<br />
130<br />
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
Indeks, 1995=100<br />
Eksport<br />
Import<br />
Bytteforhold<br />
90<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/konj42, bec42 og byt22<br />
3<br />
Udenrigshandel med tjenester<br />
Stærk vækst i tjenestehandlen de seneste 21 år<br />
I perioden fra 1990 til 2011 er tjenestehandlen med udlandet blevet næsten femdoblet<br />
– i 2011 var eksporten af tjenester på 352,2 mia. kr., mens importen var på<br />
306,1 mia. kr. Stigningen i tjenestehandlen blev især drevet af søtransport, men<br />
også luft- og vejtransport, vareformidling og rådgivning bidrog til væksten.<br />
I 2009 faldt både eksporten og importen af tjenester kraftigt som følge af finanskrisen,<br />
og på trods af stigninger i 2010 og 2011 er handlen stadig på et lavere niveau<br />
end før krisen.<br />
342 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Figur 12<br />
Udenrigshandel med tjenester<br />
400<br />
Mia. kr.<br />
Balance i mia. kr.<br />
80<br />
350<br />
70<br />
300<br />
60<br />
250<br />
200<br />
Eksport<br />
50<br />
40<br />
150<br />
Import<br />
30<br />
100<br />
20<br />
50<br />
0<br />
-50<br />
Balance (højre akse)<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
10<br />
0<br />
-10<br />
www.statistikbanken.dk/bet3 og www.statistikbanken.dk/bop3<br />
Stort overskud på handlen med tjenester<br />
Siden 1999 har der været et stigende overskud på tjenestebalancen frem til 2008,<br />
hvor overskuddet blev på 52,1 mia. kr. Især transporttjenesterne bidrog til denne<br />
stigning. Finanskrisen resulterede i en kraftig reduktion i den danske tjenestehandel,<br />
og især eksporten faldt kraftigt, hvilket resulterede i et fald i overskuddet på<br />
tjenestehandlen til 24,0 mia. kr. i 2009. De største fald skete inden for transporttjenesterne,<br />
hvor især søtransport faldt kraftigt. Efter 2009 steg eksporten mere<br />
end importen, hvilket resulterede i, at der igen kom store overskud på tjenestebalancen,<br />
som i 2011 var på 46,1 mia. kr.<br />
Danmarks største samhandelspartnere<br />
Fra 2005 til 2011 har markedsandelene på flere traditionelle eksportmarkeder som<br />
fx Sverige, Storbritannien og Frankrig været faldende, mens den har været stigende<br />
for Kina, Norge og Schweiz. For to af de største eksportmarkeder – USA og<br />
Tyskland – er markedsandelene uændret.<br />
Figur 13<br />
Top10 eksportmarkeder og importlande<br />
16<br />
Pct.<br />
Andel af samlede eksport<br />
2005 2011<br />
16<br />
Pct.<br />
Andel af samlede import<br />
2005 2011<br />
14<br />
14<br />
12<br />
12<br />
10<br />
10<br />
8<br />
8<br />
6<br />
6<br />
4<br />
4<br />
2<br />
2<br />
0<br />
0<br />
USA<br />
Sverige<br />
Tyskland<br />
Norge<br />
Storbritannien<br />
Kina<br />
Schweiz<br />
Nederlandene<br />
Frankrig<br />
Belgien<br />
Tyskland<br />
USA<br />
Sverige<br />
Storbritannien<br />
Spanien<br />
Norge<br />
Schweiz<br />
Italien<br />
Frankrig<br />
Kina<br />
www.statistikbanken.dk/uht3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 343
Udenrigsøkonomi<br />
For importen var det især USA og Norge, der tabte betydelige andele til andre lande.<br />
Hvorimod Kina, men også Schweiz, Italien og Spanien har øget deres andel af<br />
den danske import. Sverige holdt i 2011 den samme importandel som seks år tidligere.<br />
USA aftager flest tjenester<br />
USA var Danmarks vigtigste eksportmarked i både 2005 og 2011, hvilket især<br />
skyldes, at amerikanske kunder aftager mange tjenester inden for søtransport. Det<br />
forhold, at meget søtransport er knyttet til USA, er ikke nødvendigvis et udtryk for,<br />
at den fysiske søtransport foregår til og fra USA. Det afgørende i opgørelsen af<br />
tjenestehandlen er, at de danske rederier sejler for amerikanske kunder.<br />
På importsiden har Tyskland i 2011 overhalet USA som den største handelspartner,<br />
hvilket især skyldes, at USA's andel er faldet fra 14,4 pct. i 2005 til 11,2 pct.<br />
2011. Søtransport er også i forhold til Tyskland en dominerende tjenestegruppe,<br />
men også rejser og vejtransport er meget væsentlige i den danske import af tjenesteydelser<br />
fra Tyskland.<br />
Sverige og Tyskland er efter USA vores største samhandelspartnere. For disse to<br />
lande spiller søtransporten også en meget væsentlig rolle, men samhandlen med<br />
disse lande dækker en bred vifte af tjenesteydelser, såsom luft- og vejtransport,<br />
rejser og andre forretningstjenester. Når man ser bort fra søtransporten kan man<br />
generelt konstatere, at det geografiske nærmarked spiller en væsentlig rolle for<br />
dansk tjenestehandel – præcis som det også er tilfældet med varehandlen.<br />
Søtransport dækker næsten halvdelen af tjenestehandlen<br />
Søtransport er Danmarks suverænt vigtigste tjenestehandelsaktivitet. I 2011 kom<br />
over 50 pct. af Danmarks tjenesteeksport og over 40 pct. af Danmarks tjenesteimport<br />
fra denne tjenestegruppe.<br />
Figur 14 Udenrigshandel med tjenester fordelt på tjenestegrupper. Top 10 for 2011.<br />
Søtransport<br />
Andre forretningstjenester<br />
Rejser<br />
Anden transport<br />
Lufttransport<br />
Royalties og licenser<br />
Datatjenester mv.<br />
Offentlige tjenester<br />
Finansielle tjenester<br />
Kommunikationstjenester<br />
Andel af samlede eksport, pct.<br />
Søtransport<br />
Rejser<br />
Andre forretningstjenester<br />
Anden transport<br />
Lufttransport<br />
Datatjenester mv.<br />
Royalties og licenser<br />
Audiovisuelle tjenester mv.<br />
Offentlige tjenester<br />
Kommunikationstjenester<br />
0 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50 55<br />
Andel af samlede import, pct.<br />
0 5 10 15 20 25 30 35 40 45<br />
www.statistikbanken.dk/uht3<br />
For eksporten er gruppen andre forretningstjenester den næststørste tjenestegruppe,<br />
hvilket kan tilskrives merchanting, men også indtægter i forbindelse med arkitekt-<br />
og ingeniørtjenester samt forsknings- og udviklingstjenester spiller ind. Merchanting<br />
er også kendt under begrebet ’trekantshandel’, hvor en dansk mellemhandler<br />
køber og sælger varer, der ikke krydser Danmarks grænse.<br />
344 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
For importen er gruppen rejser den næststørste tjenestegruppe, og den dækker<br />
over danskeres udgifter i forbindelse med især ferie- og forretningsrejser i udlandet,<br />
men også udlandsrejser i forbindelse med sygdom og uddannelse. Gruppen<br />
Andre forretningstjenester, dækker især import af arkitekt- og ingeniørtjenester<br />
samt forsknings- og udviklingstjenester, men også betydelig import af operationel<br />
leasing, som fx kan være leje af skibe uden besætning.<br />
4<br />
Betalingsbalance<br />
Overskud på betalingsbalancen siden 1999<br />
I mange år havde Danmark et underskud på betalingsbalancen, som førte til en<br />
stigende udlandsgæld. Danmark har imidlertid siden 1990 – bortset fra 1998 – haft<br />
overskud på betalingsbalancens løbende poster, hvilket har bidraget til en stigning<br />
i Danmarks tilgodehavender i udlandet – fra at have en udlandsgæld på over 30<br />
pct. af BNP i begyndelsen af 1990’erne havde Danmark i 2011 en positiv nettoformue<br />
over for udlandet på 24,4 pct. af BNP 1 .<br />
Figur 15<br />
Betalingsbalancens løbende poster og nettoformuen<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
-5<br />
-10<br />
-15<br />
-20<br />
-25<br />
-30<br />
-35<br />
-40<br />
Pct. af BNP<br />
Overskud på løbende poster<br />
Nettoformue<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/bop3 og www.statistikbanken.dk/DNDAPU<br />
Danmark nettoformue, eller nettoaktiver, er ud over betalingsbalancens løbende<br />
poster, også påvirket af værdireguleringer, fx pga. kursændringer af Danmarks<br />
aktiver og passiver over for udlandet. Det har bl.a. medført, at der igen kom udlandsgæld<br />
fra 2006 til 2008, på trods af overskud på betalingsbalancens løbende<br />
poster.<br />
Vare- og tjenestehandel bag overskud<br />
Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster var i 2011 på 115,8 mia. kr.<br />
Dette var sammensat af et overskud på vare- og tjenestehandlen på 97,8 mia. kr.<br />
og et overskud på løn- og formueindkomst på 50,1 mia. kr., mens løbende overførsler,<br />
herunder ulandsbistand og overførsler til og fra EU, bidrog negativt med et<br />
underskud på 32,2 mia. kr.<br />
Formueindkomst dækker bl.a. over indtægter og udgifter i forbindelse med afkast<br />
af aktier, obligationer og lign. og bidrog i 2011 med et overskud på 60,1 mia. kr.<br />
1 Opgørelsen af Danmarks nettoformue og Danmarks formueindkomst foretages af Danmarks Nationalbank.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 345
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 336 (side 1 af 2)<br />
Udenrigshandel med varer fordelt efter lande<br />
Eksport Import Handelsbalance<br />
2010 2011* 2010 2011* 2010 2011*<br />
mio. kr.<br />
Alle lande 542 484 604 293 475 117 524 644 67 367 79 649<br />
EU-Lande (27) 350 207 389 619 336 171 372 365 14 036 17 254<br />
Belgien 7 701 8 608 15 953 17 200 -8 252 -8 592<br />
Bulgarien 552 531 374 628 178 -97<br />
Cypern 437 759 169 224 268 534<br />
Den Tjekkiske Republik 5 074 5 869 5 523 6 342 -449 -472<br />
Estland 1 243 1 373 1 397 1 675 -154 -302<br />
Finland 13 230 14 271 8 135 9 144 5 095 5 128<br />
Frankrig og Monaco 22 364 23 563 15 841 17 891 6 523 5 672<br />
Grækenland 3 135 3 263 1 076 980 2 060 2 283<br />
Irland 5 839 5 553 5 820 6 679 18 -1 125<br />
Italien 15 453 16 989 16 241 18 085 -788 -1 096<br />
Letland 1 211 1 580 1 792 2 404 -581 -824<br />
Litauen 1 851 2 849 3 011 2 891 -1 161 -41<br />
Luxembourg 308 339 854 999 -546 -660<br />
Malta 307 277 78 88 229 189<br />
Nederlandene 24 575 27 269 33 988 36 853 -9 413 -9 584<br />
Polen 13 224 15 587 13 823 15 983 -599 -395<br />
Portugal 2 070 2 282 2 211 2 420 -141 -138<br />
Rumænien 1 701 2 116 713 1 040 989 1 076<br />
Slovakiet 1 643 1 977 2 136 2 446 -494 -469<br />
Slovenien 551 534 1 165 1 447 -614 -913<br />
Spanien 12 893 13 708 6 942 7 933 5 951 5 776<br />
Storbritannien 43 496 57 500 28 593 32 644 14 902 24 855<br />
Sverige 73 094 77 052 63 514 70 366 9 580 6 686<br />
Tyskland 89 763 96 395 98 831 107 193 -9 068 -10 798<br />
Ungarn 3 082 3 244 3 388 3 899 -306 -655<br />
Østrig 3 956 4 062 4 601 4 913 -646 -851<br />
Uoplyst land EU-lande 1 455 2 068 - - 1 455 2 068<br />
Ikke-EU i alt 192 277 214 674 138 947 152 279 53 330 62 395<br />
Afghanistan 119 148 30 3 90 146<br />
Algeriet 694 1 263 553 767 140 496<br />
Argentina 855 1 154 2 879 3 124 -2 024 -1 970<br />
Australien 4 770 6 078 749 1 388 4 020 4 690<br />
Bahamaøerne 253 131 1 1 252 130<br />
Bahrain 171 146 164 227 7 -81<br />
Bangladesh 274 327 1 568 1 899 -1 294 -1 572<br />
Brasilien 3 193 4 613 2 640 2 622 553 1 991<br />
Canada 6 815 6 339 2 400 2 205 4 415 4 134<br />
Chile 725 970 781 831 -56 138<br />
Colombia 376 419 788 1 683 -412 -1 264<br />
De Britiske Jomfruøer 6 968 1 1 5 9676<br />
De Forenede Arabiske Emirater 2 201 2 354 632 485 1 569 1 869<br />
De Nederlandske Antiller 42 187 3 179 39 9<br />
Den Dominikanske Republik 453 433 6 6 447 427<br />
Egypten 1 432 1 400 128 187 1 303 1 213<br />
Færøerne 1 2 317 2 350 1 052 1 022 1 265 1 328<br />
Ghana 152 192 13 237 139 -45<br />
Gibraltar 90 264 1 - 89 263<br />
Grønland 2 2 953 3 089 2 354 2 570 600 520<br />
Hongkong 8 046 9 167 1 044 933 7 002 8 234<br />
Hviderusland 378 341 337 226 41 115<br />
Indien 2 702 3 201 4 115 5 310 -1 413 -2 110<br />
Indonesien 808 609 1 247 1 513 -439 -903<br />
Irak 285 244 - - 285 244<br />
1 Færøerne er medregnet i Europa. 2 Grønland er medregnet i Nord-amerika. Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/13<br />
346 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 336 (side 2 af 2)<br />
Udenrigshandel med varer fordelt efter lande<br />
Eksport Import Handelsbalance<br />
2010 2011* 2010 2011* 2010 2011*<br />
Iran 1 027 1 172 46 66 981 1 107<br />
Island 1 935 2 116 568 639 1 367 1 477<br />
Israel 1 129 1 212 576 527 554 685<br />
Japan 10 654 10 473 2 209 2 903 8 445 7 570<br />
Jordan 414 455 13 14 401 441<br />
Kasakhstan 340 358 681 564 -340 -207<br />
Kenya 171 137 9 19 162 118<br />
Kina 13 392 15 141 36 169 36 163 -22 777 -21 021<br />
Kroatien 661 893 179 191 482 701<br />
Kuwait 477 410 652 671 -175 -261<br />
Libanon 626 659 24 24 602 635<br />
Libyen 270 156 348 163 -78 -7<br />
Malaysia 948 1 128 1 543 1 414 -595 -286<br />
Marokko 397 342 149 140 247 201<br />
Marshalløerne 65 355 - - 65 355<br />
Mexico 2 535 2 063 638 786 1 897 1 276<br />
New Zealand 1 179 603 931 1 098 248 -494<br />
Nigeria 546 884 10 3 536 881<br />
Norge 34 263 38 908 18 607 23 578 15 657 15 330<br />
Oman 884 880 10 187 875 692<br />
Pakistan 424 646 476 549 -52 96<br />
Panama 2 685 517 171 15 2 514 502<br />
Peru 311 266 608 681 -297 -414<br />
Philippinerne 658 552 327 323 330 230<br />
Qatar 521 460 14 1 450 507 -990<br />
Rusland 9 721 12 064 6 570 11 869 3 151 195<br />
Saudi Arabien 3 197 3 119 26 259 3 171 2 861<br />
Schweiz 5 085 5 660 4 776 4 739 308 921<br />
Serbien 476 589 98 139 378 451<br />
Singapore 2 176 7 356 3 425 668 -1 250 6 688<br />
Sri Lanka 168 138 131 134 36 3<br />
Sydafrika 1 397 1 627 812 1 258 586 368<br />
Sydkorea 3 865 3 876 2 641 2 084 1 224 1 792<br />
Syrien 270 236 11 12 259 224<br />
Taiwan 1 510 1 663 2 758 2 929 -1 247 -1 266<br />
Thailand 1 387 1 432 4 261 4 015 -2 874 -2 583<br />
Tunesien 171 405 162 64 9 341<br />
Tyrkiet 3 769 3 935 4 439 4 889 -670 -954<br />
Ukraine 1 401 1 717 799 936 602 781<br />
Uruguay 383 475 70 80 312 394<br />
USA 35 621 37 698 15 147 14 683 20 474 23 015<br />
Venezuela 390 381 651 615 -260 -233<br />
Vietnam 749 1 173 1 245 1 535 -496 -363<br />
Yemen 232 246 - - 232 246<br />
Uoplyst land 3. Lande 98 152 - - 98 152<br />
ØMU-lande 205 467 221 223 215 438 236 168 -9 971 -14 945<br />
OECD-lande 456 625 501 479 384 508 425 455 72 117 76 024<br />
EFTA-lande 41 292 46 715 23 963 28 971 17 329 17 744<br />
BRIK 29 008 35 019 49 494 55 964 -20 486 -20 945<br />
Europa 410 778 458 854 373 678 420 727 37 100 38 127<br />
Afrika 6 590 7 810 3 425 3 940 3 165 3 870<br />
Nordamerika 45 390 47 126 19 901 19 457 25 489 27 669<br />
Syd- og Mellemamerika 13 209 13 564 10 184 10 847 3 025 2 717<br />
Asien 60 276 69 578 66 237 67 170 -5 961 2 407<br />
Oceanien 6 142 7 209 1 693 2 502 4 450 4 707<br />
mio. kr.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 347
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 337 (side 1 af 2) Udenrigshandel med varer fordelt efter lande og varegrupper. 2011*<br />
SITC Udvalgte varegrupper I alt EU-lande (27) Ikke-EU i alt BRIK<br />
Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import<br />
I alt 604 293 524 644 389 619 372 365 214 674 152 279 35 019 55 964<br />
0 Næringsmidler og levende dyr i alt 97 487 58 316 66 798 41 833 30 689 16 483 6 485 1 869<br />
01 Kød og kødvarer 30 961 9 295 20 301 8 935 10 659 360 2 891 87<br />
02 Mejeriprodukter og fugleæg 14 799 5 033 9 799 4 243 4 999 790 502 12<br />
03 Fisk, krebsdyr, bløddyr og varer deraf 16 364 11 032 12 736 2 855 3 628 8 177 1 069 517<br />
04 Korn og kornvarer 6 872 5 142 4 297 4 954 2 575 188 644 11<br />
05 Frugt og grøntsager 3 157 9 931 2 437 8 732 720 1 199 47 287<br />
06 Sukker, sukkerprodukter og honning 2 178 1 919 1 431 1 718 747 202 14 89<br />
07 Kaffe, te, kakao, chokolade, krydderier 1 506 4 053 1 154 3 383 352 671 26 166<br />
08 Foderstoffer (undtagen umalet korn) 6 351 8 410 4 369 3 793 1 982 4 618 293 678<br />
1 Drikkevarer og tobak i alt 5 966 6 598 4 785 5 218 1 181 1 380 14 42<br />
11 Drikkevarer 4 656 5 727 3 898 4 548 758 1 180 6 2<br />
12 Tobak og tobaksvarer 1 311 870 887 670 424 201 8 40<br />
2 Råstoffer, ikke spiselige i alt 27 420 16 798 14 876 13 350 12 544 3 448 2 106 615<br />
21 Huder, skind og pelsskind, uberedte 8 988 1 919 1 031 1 749 7 957 170 924 1<br />
24 Træ og kork 973 5 734 693 4 949 280 784 97 347<br />
28 Malme og metalaffald 6 287 808 4 614 738 1 673 70 590 7<br />
3 Mineral. brændsels- og smørestoffer i alt 60 907 53 465 51 957 22 921 8 951 30 544 608 8 917<br />
32 Kul, koks og briketter 125 4 558 121 391 4 4 168 - 1 563<br />
33 Rå mineralolier og produkter deraf 52 168 43 362 44 105 19 214 8 063 24 149 608 7 354<br />
34 Gas 4 995 1 764 4 979 545 16 1 218 - -<br />
35 Elektrisk strøm 3 619 3 781 2 751 2 772 868 1 010 - -<br />
4 Anim. og veg. olier, fedtstoffer, voks i alt 3 768 4 259 2 269 2 491 1 498 1 768 363 162<br />
5 Kemikalier og kemiske produkter i alt 96 444 61 121 51 167 51 675 45 277 9 445 7 954 3 273<br />
51 Organiske kemikalier 9 628 6 091 5 906 4 336 3 722 1 755 715 664<br />
52 Uorganiske kemikalier 898 2 777 662 2 205 236 572 10 167<br />
53 Farve- og garvestoffer 3 633 3 552 2 871 2 852 763 700 103 255<br />
54 Medicinske og farmaceutiske produkter 57 434 20 908 25 565 16 847 31 870 4 062 5 478 1 651<br />
55 Flygtige olier, parfume, toilet- og rensemidler 4 534 4 944 3 037 4 499 1 496 446 78 92<br />
57 Plast, ubearbejdet 1 571 8 805 1 310 8 350 261 454 75 50<br />
58 Plast, bearbejdet 5 184 5 834 3 953 5 414 1 231 420 170 48<br />
6 Bearb. varer, hovedsaglig halvfabrikata i alt 58 051 77 023 42 907 60 118 15 145 16 905 2 239 8 206<br />
62 Gummi, bearbejdet, i.a.n. 1 276 4 267 917 3 511 359 755 74 315<br />
63 Træ- og korkvarer, undt. møbler 3 070 4 743 2 604 3 815 466 928 22 456<br />
64 Papir, pap; varer af papir, pap og papir masse 5 638 10 833 4 399 10 071 1 239 762 101 326<br />
65 Tekstilgarn, tekstilstof og tekstilvarer 5 977 6 934 4 489 4 492 1 488 2 442 108 1 157<br />
66 Varer af ikke-metalliske mineraler i.a.n. 6 990 6 811 4 029 5 411 2 961 1 400 353 756<br />
67 Jern og stål 8 953 18 843 6 097 14 854 2 856 3 989 1 063 2 709<br />
68 Ikke jernholdige metaller 3 546 6 857 3 130 4 724 416 2 133 76 132<br />
7 Maskiner og transportmidler i alt 152 373 157 126 84 888 126 830 67 485 30 295 11 891 11 899<br />
71 Kraftmaskiner og motorer 22 186 7 787 11 109 6 480 11 077 1 307 1 421 453<br />
72 Specialmaskiner til forskellige industrier 19 941 12 268 9 541 10 096 10 400 2 172 2 337 508<br />
73 Maskiner til metalbearbejdning 1 258 1 033 515 776 743 257 183 54<br />
74 Maskiner og tilbehør til industrien i.a.n. 39 981 24 719 23 676 20 159 16 305 4 560 4 486 2 253<br />
75 Kontormaskiner; databehandlingsmaskiner 9 254 19 366 5 110 15 848 4 145 3 518 671 2 200<br />
76 App. til telekomm., lydoptag. /gengivelse 10 702 20 251 6 118 16 649 4 584 3 602 651 1 614<br />
77 Elektriske maskiner og app. i.a.n., tilbehør 22 061 27 365 14 477 20 966 7 584 6 399 1 586 2 819<br />
78 Køretøjer 15 370 35 102 12 093 31 319 3 277 3 783 450 1 058<br />
79 Andre transportmidler 11 620 9 235 2 250 4 538 9 370 4 697 106 940<br />
8 Bearbejdede varer i.a.n. i alt 92 863 82 730 64 740 45 240 28 123 37 490 2 967 20 786<br />
81 Bygge-, sanitets-, varme- og belysningsart. 2 780 3 118 2 058 2 245 722 872 36 645<br />
82 Møbler og dele dertil 11 930 8 281 7 584 5 184 4 346 3 096 133 2 211<br />
83 Rejseartikler, kufferter, tasker o.l. 645 1 485 475 710 170 775 17 668<br />
84 Beklædningsgenstande og tilbehør 24 506 25 492 20 542 7 918 3 964 17 574 239 11 536<br />
85 Fodtøj 3 986 5 711 3 106 3 186 879 2 525 90 1 350<br />
87 Tekniske / videnskabelige instrumenter i.a.n. 17 492 10 566 9 886 6 885 7 606 3 681 1 621 699<br />
88 Fotografiske og optiske artikler i.a.n.; ure 1 746 2 716 1 023 1 681 724 1 035 119 323<br />
9 Diverse varer og transaktioner i.a.n. i alt 9 014 7 208 5 233 2 689 3 781 4 520 391 193<br />
mio. kr.<br />
Anm.: Kun udvalgte 2-cifrede SITC-varegrp. er vist i tabellen, som derfor ikke summerer til totalerne.<br />
BRIK består af landene Brasilien, Rusland, Indien og Kina<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/sitc2r4y<br />
348 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
OECD-lande Kina Norge Storbritannien Sverige Tyskland USA<br />
Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import<br />
mio. kr.<br />
501 479 425 455 15 141 36 163 38 908 23 578 57 500 32 644 77 052 70 366 96 395 107 193 37 698 14 683<br />
79 497 47 863 2 716 665 3 555 2 506 11 139 2 109 10 454 5 031 19 079 13 926 2 166 890<br />
26 076 9 095 1 435 4 113 51 5 215 375 2 600 312 5 371 4 068 927 -<br />
11 206 4 979 155 - 358 30 1 828 133 2 090 746 2 632 1 509 335 73<br />
14 260 6 534 720 417 668 2 055 1 179 350 1 530 584 3 331 790 112 383<br />
5 275 4 884 52 5 421 53 388 428 766 866 1 688 1 586 324 9<br />
2 693 9 272 1 164 163 11 192 174 1 173 452 449 1 997 33 217<br />
2 052 1 769 1 5 561 4 26 78 509 310 327 454 6 7<br />
1 206 3 608 3 6 81 60 30 205 440 864 347 1 001 19 11<br />
5 468 4 350 75 42 930 209 336 195 582 202 934 1 849 29 144<br />
5 348 6 055 2 2 349 89 286 442 713 247 2 269 827 133 184<br />
4 202 5 387 2 1 193 64 229 434 519 236 1 931 587 98 164<br />
1 146 668 0 1 157 26 57 9 194 12 337 240 35 20<br />
17 636 13 863 1 529 222 775 745 674 396 2 065 3 486 6 577 2 273 201 330<br />
1 316 1 652 907 - 1 85 - 5 56 356 54 131 2 -<br />
798 4 228 88 27 85 87 43 45 195 1 733 295 645 8 78<br />
5 420 758 393 3 145 12 92 2 592 555 2 817 146 9 7<br />
58 759 36 051 1 11 4 487 12 397 14 725 9 008 19 584 7 330 8 204 2 433 1 427 519<br />
124 561 - - 2 99 - 3 - 38 112 81 - 51<br />
50 027 31 148 1 11 3 617 11 287 14 655 8 989 18 183 5 458 2 524 894 1 427 459<br />
4 989 561 - - 1 1 70 17 404 10 3 814 509 - 9<br />
3 619 3 781 - - 868 1 010 - - 997 1 823 1 754 949 - -<br />
3 075 2 934 38 1 705 164 447 55 887 215 415 1 471 44 239<br />
76 624 55 925 2 962 1 167 3 329 1 119 4 292 4 337 9 577 5 769 8 171 14 640 13 847 1 679<br />
7 910 5 031 256 461 97 115 323 394 337 187 835 1 632 939 388<br />
835 2 559 3 59 65 152 10 178 140 165 204 817 73 139<br />
3 229 3 068 29 153 232 116 149 205 578 798 790 848 54 49<br />
44 168 18 492 2 313 235 1 146 264 2 739 1 713 3 902 1 526 3 702 3 803 11 315 531<br />
4 192 4 820 15 59 960 41 191 547 1 622 585 319 1 003 21 178<br />
1 392 8 622 40 44 51 175 31 298 374 989 292 2 055 31 39<br />
4 731 5 662 58 42 460 53 342 362 691 759 852 1 756 186 57<br />
51 532 64 922 609 4 795 5 253 3 274 6 704 2 750 8 241 10 836 11 457 20 099 1 874 865<br />
1 078 3 797 45 258 86 28 61 632 188 358 293 1 419 56 41<br />
2 866 3 751 10 268 225 108 362 96 436 539 794 780 29 14<br />
5 214 10 400 75 264 474 291 401 171 1 073 3 265 929 2 854 77 46<br />
5 190 4 891 46 812 461 84 626 305 682 477 1 150 1 275 213 57<br />
6 182 5 743 67 699 862 116 282 243 1 210 630 1 097 1 936 568 158<br />
7 115 15 576 87 210 899 569 377 539 1 471 2 763 1 900 5 232 137 81<br />
3 333 6 515 38 109 105 1 690 112 193 410 804 1 203 1 617 92 36<br />
116 625 139 497 5 550 11 071 10 103 1 845 12 791 9 379 13 619 27 825 21 445 39 875 11 856 5 124<br />
18 947 7 258 1 017 359 757 300 5 248 268 599 620 1 872 2 350 4 309 126<br />
14 279 11 541 890 466 1 518 405 686 866 1 975 1 413 2 001 3 678 1 396 667<br />
947 937 78 53 74 14 47 57 64 100 179 278 191 35<br />
30 280 21 676 2 184 2 130 1 846 285 2 194 860 3 242 2 527 6 119 7 514 2 261 563<br />
7 722 16 464 214 2 194 1 848 58 326 855 2 365 3 951 698 3 797 437 329<br />
8 391 17 756 216 1 611 874 211 699 1 541 1 497 8 308 1 422 1 858 752 400<br />
18 512 23 040 847 2 729 1 220 238 2 073 2 234 2 157 3 900 3 281 7 145 1 722 898<br />
13 510 32 937 60 728 1 168 143 587 1 275 1 587 6 270 5 600 12 604 415 125<br />
4 038 7 887 45 802 798 191 932 1 424 133 736 273 652 373 1 980<br />
85 228 51 966 1 416 18 106 9 443 708 6 000 3 752 11 361 9 243 17 797 10 783 5 388 2 698<br />
2 531 2 361 6 605 307 58 132 57 488 603 298 550 97 19<br />
11 189 4 977 64 2 136 2 389 286 789 68 1 323 1 718 2 146 780 467 64<br />
596 746 3 515 89 6 37 85 102 117 152 228 6 7<br />
23 662 10 021 12 9 381 2 359 21 1 212 454 3 236 1 323 6 261 1 429 78 41<br />
3 743 3 205 19 1 198 570 8 213 128 748 367 1 046 605 19 10<br />
14 285 9 424 861 682 580 83 1 180 805 1 200 855 2 206 2 139 1 936 1 573<br />
1 408 2 216 76 320 87 8 143 222 98 480 311 469 157 58<br />
7 426 6 379 320 122 909 730 441 416 552 385 981 864 761 2 156<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 349
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 338<br />
Import af varer fordelt efter anvendelse<br />
BEC – varegrupper 2010 2011*<br />
Import i alt 475 117 524 644<br />
Varer fortrinsvis til direkte anvendelse i landbrug og gartneri i alt 12 485 14 613<br />
Korn, umalet samt lettere forarbejdede varer af korn 1 510 1 802<br />
Foderstoffer 7 951 8 947<br />
Gødningsstoffer 1 410 2 117<br />
Andre varer til landbrug og gartneri 1 614 1 747<br />
Varer fortrinsvis til direkte anvendelse i bygge- og anlægsvirksomhed i alt 33 590 37 781<br />
Tømmer af nåletræ, bearbejdet 2 037 2 001<br />
Varer af ikke-metalliske mineraler til bygningsbrug 3 382 3 483<br />
Varer af jern og stål til anvendelse i bygge- og anlægsvirksomhed 7 721 9 821<br />
Forskellige færdigvarer til anvendelse i bygge- og anlægsvirksomhed 6 912 8 024<br />
Andre varer til anvendelse i bygge- og anlægsvirksomhed 13 538 14 452<br />
Varer fortrinsvis til direkte anvendelse øvrige byerhverv i alt 142 389 157 440<br />
Oliefrø, -nødder og -kerner (undtagen mel) 1 339 1 428<br />
Papirmasse og papiraffald 462 451<br />
Papir, pap og varer deraf 8 176 8 717<br />
Tekstilfibre 209 270<br />
Tekstilgarn 726 866<br />
Tekstilstoffer 2 815 2 971<br />
Kemiske grundstoffer og forbindelser 7 384 8 229<br />
Plast, samt varer deraf 13 359 14 756<br />
Andre kemiske materialer og produkter 11 618 13 287<br />
Jern og stål 13 651 17 176<br />
Ikke-jernholdige metaller 5 485 6 214<br />
Forskellige metalvarer 4 361 4 911<br />
Andre råvarer og halvfabrikata 21 493 24 848<br />
Dele og tilbehør til ikke-elektriske maskiner og mekaniske instrumenter 20 884 21 336<br />
Dele og tilbehør til elektriske maskiner og apparater 10 676 10 607<br />
Andre dele og tilbehør 3 223 3 555<br />
Dele og tilbehør til transportmidler 15 834 17 282<br />
Flyvemaskinemotorer 100 57<br />
Motorer fortrinsvis til andre transportmidler 596 480<br />
Brændselsstoffer, smørestoffer, elektrisk strøm i alt 38 226 52 626<br />
Kul, koks og briketter 2 625 4 500<br />
Rå jordolie 9 014 12 402<br />
Lette og middelsvære olier (motorbenzin mv) 6 274 7 597<br />
Gasolier og brændselsolier 15 712 21 152<br />
Andre brændselsstoffer, smørestoffer og elektrisk strøm 4 601 6 975<br />
Maskiner og andet kapitaludstyr i alt 56 783 61 551<br />
Landbrugs- og mejerimaskiner 1 931 2 821<br />
Kontormaskiner og automatiske databehandlingsmaskiner 12 389 13 799<br />
Maskiner og mekaniske redskaber til bygge- og anlægsvirksomhed 839 1 481<br />
Andre maskiner, apparater og instrumenter, ikke elektriske 19 015 17 574<br />
Elektriske maskiner, apparater og udstyr 22 610 25 876<br />
Transportmidler i alt 32 786 32 995<br />
Skibe 8 365 4 109<br />
Fly 2 364 1 364<br />
Jernbanemateriel og motorkøretøjer til erhvervsmæssig brug 6 050 8 481<br />
Personbiler 16 006 19 042<br />
Varer fortrinsvis til direkte forbrug i alt 152 454 160 213<br />
Næringsmidler, drikkevarer og tobak 47 470 51 268<br />
Andre ikke-varige forbrugsvarer 26 023 26 907<br />
Beklædning 24 016 25 588<br />
Fodtøj 5 370 5 650<br />
Andre halvvarige forbrugsvarer 24 828 25 746<br />
Lystfartøjer, campingvogne og andre transportmidler til privat brug 1 612 1 693<br />
Andre varige forbrugsvarer 23 135 23 361<br />
Varer ikke andetsteds medtaget 6 405 7 424<br />
mio. kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk.dk/bec2Y<br />
350 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 339<br />
Eksport af varer fordelt efter oprindelse<br />
KONJ – varegruppe 2010 2011*<br />
Eksport i alt 542 484 604 293<br />
Animalske landbrugsprodukter i alt 41 608 44 413<br />
Levende hornkvæg; okse- og kalvekød, fersk, kølet eller frosset 2 503 2 660<br />
Levende svin; svinekød 23 667 25 244<br />
Fjerkræ; fjerkrækød, fersk, kølet eller frosset 1 622 1 445<br />
Smør 1 672 1 736<br />
Ost 7 597 7 842<br />
Æg med skal 76 114<br />
Svine- og fjerkræfedt 370 498<br />
Kvæg- og hestehuder, uberedte 277 372<br />
Tarme, blærer og maver af andre dyr end fisk 617 613<br />
Spiseligt slagteaffald af kvæg, får, svin og heste 1 533 2 060<br />
Andre animalske landbrugsprodukter 1 674 1 830<br />
Vegetabilske landbrugsprodukter i alt 9 542 10 572<br />
Korn 3 048 3 324<br />
Frø, frugter og sporer til udsæd 1 558 1 796<br />
Blomster, planter, frugt og grøntsager 3 605 3 748<br />
Andre vegetabilske landbrugsprodukter 1 331 1 704<br />
Kød- og mælkekonserves i alt 6 683 7 191<br />
Kødkonserves 3 499 3 842<br />
Mælkekonserves 3 184 3 348<br />
Industriprodukter i alt (undtagen kød- og mælkekonserves, skibe mv.) 400 074 441 306<br />
Sukker og melasse 1 348 1 171<br />
Andre industrielt forarbejdede landbrugsprodukter 20 695 21 717<br />
Fisk, krebs- og bløddyr, tilberedt eller konserveret 3 863 4 196<br />
Foderstoffer (undtagen halm og rodfrugter mv.) 5 860 6 324<br />
Øl 1 810 1 853<br />
Andre drikkevarer (undtagen frugt- og grøntsagssaft) 2 699 2 802<br />
Animalske og vegetabilske olier og fedtstoffer 2 590 3 381<br />
Medicinske og pharmaceutiske produkter 51 210 57 434<br />
Andre kemiske artikler 37 245 39 507<br />
Læder og lædervarer; beredte pelsskind 449 466<br />
Gummi, bearbejdet 1 133 1 276<br />
Træ- og korkvarer, undtagen møbler 3 367 3 116<br />
Papir og pap; varer af papir, pap og papirmasse 5 134 5 638<br />
Tekstil og beklædning 27 341 30 486<br />
Varer af ikke-metalliske mineraler 6 650 6 990<br />
Metaller 9 889 12 701<br />
Metalvarer mere bearbejdet 17 717 22 458<br />
Maskiner og instrumenter 133 962 144 246<br />
Transportmidler (undtagen skibe over 250 BT og fly) 14 223 18 105<br />
Møbler og dele dertil 11 745 12 184<br />
Forskellige varer af plast 7 491 7 866<br />
Andre industriprodukter 33 653 37 388<br />
Skibe over 250 BT, fly, bore- og produktionsplatforme 4 879 8 883<br />
Fisk, krebsdyr og bløddyr, ikke tilberedt eller konserveret 11 614 12 267<br />
Rå pelsskind 7 367 8 614<br />
Brændselsstoffer, smørestoffer og elektrisk strøm 51 753 60 110<br />
Andre varer 8 964 10 937<br />
mio. kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/konj2y<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 351
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 340<br />
Udenrigshandel med varer, kvantum- og enhedsværdiindeks<br />
Kvantum<br />
Enhedsværdi<br />
2009 2010 2011* 2009 2010 2011*<br />
1995=100<br />
Import 1<br />
Import i alt (undt. skibe mv. og fortrolige forsendelser) 144 156 170 115 117 122<br />
Varer fortrinvis til anvendelse i landbrug og gartneri i alt 107 115 142 141 146 138<br />
Varer fortrinvis til direkte anvendelse i bygge- og anlægsvirksomhed i alt 154 167 187 108 103 104<br />
Varer fortrinvis til direkte anvendelse i øvrige byerhverv i alt 120 132 144 112 111 112<br />
Brændselsstoffer, smørestoffer og elektrisk strøm i alt 111 110 119 262 327 413<br />
Maskiner og andet kapitaludstyr i alt 158 173 194 102 102 104<br />
Transportmidler i alt 107 130 157 115 111 113<br />
Varer fortrinvis til direkte forbrug i alt 189 207 218 108 108 111<br />
Eksport 1<br />
Eksporten i alt (undt. skibe mv. og fortrolige forsendelser) 149 157 167 116 121 126<br />
Animalske landbrugsvarer 131 137 142 105 106 109<br />
Vegetabilske landbrugsprodukter i alt 82 95 95 125 125 139<br />
Kød- og mælkekonserves i alt 84 93 94 114 128 136<br />
Industrivarer i alt 164 176 193 105 106 107<br />
Industriprodukter i alt, ekskl. maskiner og instrumenter 164 175 190 107 108 111<br />
Fisk, krebsdyr og bløddyr, ikke tilberedt eller konserveret 89 92 92 118 127 135<br />
Rå pelsskind 196 224 218 114 177 213<br />
Brændselsstoffer, smørestoffer og elektrisk strøm 160 149 136 324 403 513<br />
Bytteforhold • • • 101 103 104<br />
Anm.: I eksporten er gruppen andre varer udeladt, men den indgår i totalerne.<br />
1 Ekskl. skibe over 250 GT, fly og bore- og produktionsplatforme.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/bec42, konj42 og byt22<br />
352 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 341<br />
De mest importerede varer<br />
2010 2011*<br />
tusinde kr.<br />
Import i alt 475 117 082 524 643 640<br />
1 Lægemidler bestående a blandede el ublandede produkter, til terapeutisk el profylaktisk brug, i<br />
doseret stand 9 830 822 10 176 919<br />
2 Gasolier, undt til behandling el omdannelse ved bestemte processer, indhold af svovl max 0,05<br />
vægt% 7 572 379 9 900 206<br />
3 Jordolie og rå olier hidhørende fra bituminøse mineraler, undt i form af kondensater af naturgas 6 863 384 8 916 029<br />
4 Motorkøretøjer til personbefordring,diesel- el semi-dieselmotor,nye,o 1500 max 2500 kubikcm,<br />
undt til beboelse el camping 5 946 308 7 754 269<br />
5 Bærbare digitale autom. databehandlingsmaskiner max 10 kg, bestående af mindst en<br />
centralenhed, et tastatur og en skærm 5 079 502 5 872 724<br />
6 Telefoner til celleopdelt radiotelefoni eller andre trådløse net 4 544 892 5 796 947<br />
7 Brændselsolier, indhold af svovl max 1 vægt%, ej til omdannelse ved bestemte processer 4 478 539 5 311 787<br />
8 Personbiler, med forbrændingsmotor,med frem-/tilbagegående stempel,nye,o 1500 max 3000<br />
kubikcm, ej til beboelse/camping 4 552 334 4 669 921<br />
9 Oliekager o a restprodukter fra udvinding af sojaolie, også formalet el i form af piller 3 703 051 4 071 984<br />
10 Jetpetroleum af middelsvær olie 3 178 121 3 830 177<br />
11 Elektrisk strøm 3 072 213 3 781 194<br />
12 Jordolie og rå olier hidrørende fra bituminøse mineraler, i form af kondensater af naturgas 2 150 582 3 485 893<br />
13 Motorkøretøjer, til personbefordring,med forbrændingsmotor med frem-/tilbagegående stempel,<br />
nye, o 1000 max 1500 kubikcm 2 331 180 2 867 991<br />
14 Kød af hornkvæg, udbenet, fersk/kølet 2 217 014 2 555 910<br />
15 Dele til flyvemaskiner el helikoptere, undt propeller, rotorer og landingsstel samt dele dertil 2 365 761 2 510 553<br />
16 Gasolier, undt til behandling el omdannelse ved bestemte processer,indhold af svovl over 0,05<br />
vægt% max 0,2 vægt% 1 471 138 2 416 616<br />
17 Træpiller 1 478 174 2 263 252<br />
18 Dele og tilbehør til trykkemaskiner, kopieringsmaskiner, printere, telefaxapparater, i.a.n. 2 004 262 2 200 560<br />
19 Gearkasser 2 975 310 2 149 871<br />
20 Jern- og stålkonstruktioner, i.a.n. 2 029 843 2 146 921<br />
21 T-shirt og undertrøjer, trikotage, af bomuld 1 953 103 1 969 415<br />
22 Apparater til modtag,konvertering,overførsel og gendannelse a tale, billeder el a data, heru app til<br />
kobling/rutning 1 497 822 1 928 109<br />
23 Halvfabrikata af jern el ulegeret stål,u 0,25 vægt% kulstof, rektangulært, valset el støbt 1 377 588 1 883 959<br />
24 Dele og tilbehør til automatiske databehandlingsmaskiner og enheder dertil, undt sammensatte<br />
elektroniske komponenter 1 645 142 1 838 169<br />
25 Brændselsolier, indhold af svovl o 1 max 2 vægt%, ej til omdannelse ved bestemte processer 590 106 1 801 839<br />
Anm. 1: Der gøres opmærksom på, at visse varer er hemmeligholdte af hensyn til statistisk<br />
fortrolighed, og at listen derfor skal anvendes med forsigtighed.<br />
Anm. 2: Bemærk, at den internationale gruppering af varer ændres lidt fra år til år, dvs. at nogle<br />
grupper slås sammen, og andre deles op. Derved kan varernes placering på listen ændres alene som<br />
følge af ændringer til grupperingen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/kn8y<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 353
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 342<br />
De mest eksporterede varer<br />
2010 2011*<br />
tusinde kr.<br />
Eksport i alt 542 483 823 604 293 241<br />
1 Jordolie og rå olier hidhørende fra bituminøse mineraler, undt i form af kondensater af naturgas 24 592 877 30 813 529<br />
2 Lægemidler bestående a blandede el ublandede produkter, til terapeutisk el profylaktisk brug, i<br />
doseret stand 13 442 581 13 976 240<br />
3 Generatorer, elektriske, vinddrevne 9 736 183 10 600 012<br />
4 Pelsskind af mink, rå, hele, også uden hoved, hale og ben 7 282 614 8 548 616<br />
5 Hæmoglobin, blodglobuliner og serumglobuliner 6 510 407 8 427 115<br />
6 Kød af tamsvin, udbenet, frosset, undt forende, kam og brystflæsk og stykker deraf 5 766 626 6 039 056<br />
7 Tårne og gittermaster, af jern og stål, samt dele dertil 3 018 670 5 476 542<br />
8 Enzymer, enzymkoncentrater og tilberedte enzymer, undt osteløbe,lipoprotein lipase og aspergillus<br />
alkalin protease 5 511 893 5 336 350<br />
9 Gasolier, undt til behandling el omdannelse ved bestemte processer, indhold af svovl max 0,05<br />
vægt% 2 817 135 5 022 836<br />
10 Høreapparater, undt dele og tilbehør 4 351 796 4 874 883<br />
11 Brændselsolier, indhold af svovl max 1 vægt%, ej til omdannelse ved bestemte processer 3 556 848 4 690 113<br />
12 Tilberedte næringsmidler med indhold af mælkefedt på 26 vægtprocent og derover 4 088 646 4 672 179<br />
13 Skinke og stykker deraf,af tamsvin, ikke udbenet, fersk/kølet 4 295 427 4 606 018<br />
14 Elektrisk strøm 4 185 670 3 619 160<br />
15 Motorbenzin af lette olier, blyindhold max 0,013 g pr l, oktantal u 95 2 295 396 3 560 654<br />
16 Kanyler, katedre, nåle o l, undt sprøjter, injektionsnåle af metal og suturnåle 3 126 742 3 535 716<br />
17 Bore- og produktionsplatforme, flydende el til nedsænkning 13 521 3 347 121<br />
18 Tamsvin, levende, af vægt u 50 kg, undt racerene avlsdyr 2 948 265 3 173 956<br />
19 Dele til kraftmaskiner og motorer, undt til reaktionsmotorer, hydrauliske motorer 2 464 031 3 123 591<br />
20 Affald og skrot af jern og stål, i.a.n. 2 045 403 2 826 866<br />
21 Frisk ost samt ostemasse, fedtindhold max 40 vægt% 2 498 978 2 722 795<br />
22 Kød af tamsvin, udbenet, fersk/kølet, skinke, bov, kam, forende, brystflæsk og stykker deraf 2 317 453 2 669 564<br />
23 Statiske vekselrettere, o 7,5 kVa, undt ensrettere og -ensretterapparter, til svejsning,<br />
akkumulatorladere 1 805 488 2 581 755<br />
24 Forende og stykker deraf, af tamsvin,ikke udbenet,fersk/kølet 2 266 505 2 541 030<br />
25 Jern- og stålkonstruktioner, i.a.n. 2 005 323 2 406 183<br />
Anm. 1: Der gøres opmærksom på, at visse varer er hemmeligholdte af hensyn til statistisk<br />
fortrolighed, og at listen derfor skal anvendes med forsigtighed.<br />
Anm. 2: Bemærk, at den internationale gruppering af varer ændres lidt fra år til år, dvs. at nogle<br />
grupper slås sammen, og andre deles op. Derved kan varernes placering på listen ændres alene som<br />
følge af ændringer til grupperingen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/kn8y<br />
354 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 343 (side 1 af 2)<br />
Udenrigshandel med tjenester fordelt efter lande<br />
Eksport Import Handelsbalance<br />
2009* 2010* 2009* 2010* 2009* 2010*<br />
Alle lande 1 295 548 339 943 271 595 291 798 23 953 48 146<br />
EU-lande (27) 141 388 158 148 150 287 154 641 -8 899 3 507<br />
Belgien 5 605 7 455 3 676 4 244 1 930 3 211<br />
Bulgarien 544 590 549 660 -5 -69<br />
Cypern 546 527 534 891 12 -364<br />
Estland 453 596 569 575 -115 21<br />
Finland 5 986 6 950 2 584 2 894 3 402 4 055<br />
Frankrig, Monaco 8 685 10 266 8 335 8 761 350 1 505<br />
Grækenland 1 866 1 834 3 444 3 631 -1 578 -1 797<br />
Irland 2 508 2 153 2 431 2 527 77 -373<br />
Italien 5 495 6 970 7 449 8 417 -1 954 -1 447<br />
Letland 680 947 674 805 6 142<br />
Litauen 936 1 213 1 022 1 147 -86 66<br />
Luxembourg 715 985 688 878 26 107<br />
Malta 127 212 523 313 -396 -101<br />
Nederlandene 10 679 11 643 9 818 9 486 861 2 157<br />
Polen 2 959 3 549 2 518 2 818 441 731<br />
Portugal 941 1 057 986 1 082 -46 -25<br />
Rumænien 303 446 297 297 6 149<br />
Slovakiet 469 509 459 622 10 -113<br />
Slovenien 225 352 158 174 67 178<br />
Spanien 5 794 7 363 10 044 10 651 -4 250 -3 289<br />
Storbritannien 18 815 19 903 24 484 23 584 -5 669 -3 681<br />
Sverige 31 895 33 453 26 272 27 522 5 623 5 932<br />
Tjekkiske Rep. 965 1 017 1 791 2 168 -826 -1 151<br />
Tyskland 30 475 33 608 37 948 37 424 -7 473 -3 815<br />
Ungarn 1 134 1 366 771 725 363 641<br />
Østrig 1 622 2 018 2 255 2 339 -633 -321<br />
EU Institutioner 970 1 166 8 9 962 1 157<br />
Ikke-EU i alt 154 160 181 795 121 308 137 157 32 852 44 638<br />
Afghanistan 202 281 867 1 249 -665 -968<br />
Algeriet 455 417 216 235 239 182<br />
Angola 178 192 118 166 61 26<br />
Argentina 583 794 315 363 268 431<br />
Australien 3 386 4 434 2 150 2 543 1 236 1 891<br />
Bahamaøerne 243 304 275 210 -33 93<br />
Bahrain 343 407 152 166 192 242<br />
Bangladesh 71 65 487 511 -416 -446<br />
Bermudaøerne 433 805 393 556 40 248<br />
Brasilien 3 348 4 191 1 579 1 721 1 769 2 470<br />
Canada 2 096 2 860 1 964 1 806 132 1 054<br />
Chile 1 061 1 732 765 826 296 907<br />
Colombia 468 624 440 336 28 288<br />
Costa Rica 470 616 171 177 299 440<br />
Dominik.Rep 94 258 56 52 39 205<br />
Ecuador 572 569 180 361 392 208<br />
Egypten 834 1 110 1 247 4 302 -412 -3 191<br />
Forenede Arabiske Emirater 3 164 3 629 1 426 1 652 1 738 1 977<br />
Færøerne 362 436 322 323 40 114<br />
Ghana 307 272 652 773 -345 -501<br />
Grønland 1 094 933 1 531 1 573 -437 -640<br />
Hviderusland 69 238 36 41 33 197<br />
Hongkong 3 007 4 066 2 972 3 049 35 1 017<br />
Indien 3 281 4 342 2 658 2 535 623 1 806<br />
Indonesien 785 1 068 551 577 234 491<br />
Irak 231 150 263 207 -32 -57<br />
1 Inkl. Internationale organisationer og ufordelt handel. Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
mio.kr.<br />
www.statistikbanken.dk/uht6<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 355
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 343 (side 2 af 2)<br />
Udenrigshandel med tjenester fordelt efter lande<br />
Eksport Import Handelsbalance<br />
2009* 2010* 2009* 2010* 2009* 2010*<br />
Iran 519 279 236 202 283 78<br />
Island 556 552 969 1 083 -414 -531<br />
Israel 651 811 320 338 331 474<br />
Japan 5 383 6 649 4 051 4 877 1 332 1 772<br />
Jordan 198 162 167 310 31 -148<br />
Kasakhstan 51 48 26 36 25 12<br />
Kenya 256 384 542 679 -286 -295<br />
Kina 10 455 13 999 7 183 8 137 3 273 5 863<br />
Kroatien 244 343 599 687 -355 -343<br />
Kuwait 466 357 303 284 163 73<br />
Libanon 189 195 66 74 123 122<br />
Liberia 261 267 682 603 -420 -336<br />
Makedonien 36 58 86 97 -50 -39<br />
Malaysia 811 908 549 1 240 262 -332<br />
Marokko 463 537 544 938 -82 -401<br />
Marshalløerne 29 101 280 976 -252 -875<br />
Mexico 981 1 256 709 771 272 485<br />
Mozambique 209 126 502 562 -293 -436<br />
New Zealand 1 983 2 263 672 737 1 311 1 526<br />
Nigeria 347 502 337 398 10 104<br />
Norge 20 687 25 575 9 879 9 691 10 808 15 885<br />
Oman 297 371 258 245 39 125<br />
Pakistan 443 594 357 352 86 243<br />
Panama 790 934 2 102 2 231 -1 312 -1 297<br />
Peru 296 338 139 141 157 197<br />
Philippinerne 307 419 582 568 -275 -149<br />
Qatar 552 502 189 223 363 278<br />
Rusland 3 416 5 019 2 407 2 295 1 009 2 724<br />
Saudi Arabien 1 123 1 109 535 1 234 589 -125<br />
Schweiz 9 065 9 912 8 076 9 640 989 272<br />
Serbien 85 67 68 51 17 16<br />
Singapore 4 080 4 674 6 494 6 914 -2 414 -2 240<br />
Sri Lanka 204 220 229 259 -25 -38<br />
Sydafrika 1 334 1 768 1 269 1 551 65 217<br />
Sydkorea 3 935 5 118 2 087 2 441 1 848 2 677<br />
Syrien 645 131 98 133 548 -2<br />
Taiwan 1 330 1 410 1 017 860 313 549<br />
Tanzania 128 175 539 750 -411 -575<br />
Thailand 1 240 1 417 2 284 2 545 -1 045 -1 129<br />
Tunesien 106 169 136 149 -30 20<br />
Tyrkiet 1 630 1 933 2 650 3 008 -1 020 -1 075<br />
Uganda 103 97 547 649 -445 -552<br />
Ukraine 377 484 451 415 -74 69<br />
Uruguay 219 308 121 121 97 187<br />
USA 42 816 46 002 31 573 34 618 11 244 11 384<br />
Venezuela 597 498 506 489 91 9<br />
Vietnam 590 601 925 1 060 -335 -459<br />
Yemen 72 32 35 29 37 3<br />
Europa 178 265 203 498 176 055 182 247 2 210 21 251<br />
Afrika 7 056 8 225 9 690 14 312 -2 634 -6 087<br />
Nordamerika 46 006 49 795 35 068 37 997 10 939 11 798<br />
Syd- og Mellemamerika 11 353 14 433 9 511 9 777 1 842 4 657<br />
Asien 45 074 54 415 38 042 43 053 7 033 11 362<br />
Oceanien 5 581 6 946 3 217 4 399 2 364 2 547<br />
ØMU-lande 81 735 93 902 91 332 94 332 -9 597 -430<br />
EFTA 30 434 36 178 19 039 20 510 11 395 15 668<br />
OECD 230 091 262 715 210 740 222 332 19 351 40 383<br />
BRIK 20 500 27 551 13 827 14 688 6 674 12 863<br />
mio. kr.<br />
356 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 344 Udenrigshandel med tjenester efter lande og tjenestegrupper. 2011*<br />
I alt EU- lande (27) Ikke-EU i alt OECD BRIK<br />
Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import<br />
Tjenester i alt 352 229 306 101 161 153 165 175 191 076 140 924 271 027 235 354 31 013 16 875<br />
Transport 214 086 159 608 77 507 68 043 136 578 91 566 151 540 109 515 26 067 13 447<br />
Søtransport 182 819 127 936 53 929 44 152 128 891 83 784 122 040 81 976 25 671 12 566<br />
Søtransport, person 1 598 256 1 355 155 243 101 1 594 245 4 4<br />
Søtransport, gods 173 127 62 734 50 632 26 908 122 496 35 826 113 310 47 267 25 452 2 743<br />
Søtransport, hjælpevirksomhed 8 095 64 946 1 941 17 088 6 153 47 857 7 136 34 464 219 9 816<br />
Lufttransport 14 687 12 071 10 225 7 226 4 462 4 845 13 755 10 074 246 438<br />
Anden transport (end sø- og luft) 16 579 19 601 13 355 16 664 3 226 2 937 15 744 17 465 148 444<br />
Rejser 33 098 53 023 22 863 37 095 10 235 15 927 32 286 43 938 413 1 160<br />
Andre tjenester 105 044 93 469 60 784 60 036 44 260 33 433 87 201 81 900 4 534 2 269<br />
Kommunikationstjenester 3 177 4 389 2 024 2 947 1 153 1 442 2 654 3 703 34 61<br />
Bygge- og anlægstjenester 1 824 4 034 888 1 870 937 2 164 1 470 3 542 13 122<br />
Forsikringstjenester 1 473 2 945 952 1 991 521 954 1 268 2 532 42 24<br />
Finansielle tjenester 4 040 2 022 2 482 1 349 1 557 673 3 133 1 807 65 8<br />
Data- og informationstjenester 10 831 11 906 7 587 8 240 3 244 3 665 10 330 11 376 107 260<br />
Royalties og licenser 14 347 8 462 5 411 5 258 8 936 3 204 10 782 8 251 1 781 37<br />
Andre forretningstjenester 61 952 49 287 38 310 33 542 23 641 15 745 53 375 43 214 2 140 1 631<br />
Audiovisuelle tjenester 1 2 967 5 748 1 466 4 369 1 502 1 381 2 084 5 665 145 23<br />
Offentlige tjenester 4 433 4 676 1 664 470 2 769 4 205 2 105 1 810 207 103<br />
mio. kr.<br />
USA Tyskland Sverige Storbritannien Norge Kina<br />
Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import Eksport Import<br />
Tjenester i alt 48 651 34 395 34 274 39 387 35 536 29 178 19 929 25 503 26 441 11 064 14 875 8 668<br />
Transport 36 004 19 863 14 514 20 320 14 911 9 156 11 462 8 690 10 937 4 329 12 319 6 893<br />
Søtransport 34 371 18 734 9 097 14 133 5 572 2 914 9 863 7 173 7 537 2 806 12 207 6 446<br />
Søtransport, person 18 40 473 21 179 17 211 38 219 49 0 0<br />
Søtransport, gods 34 235 7859 8 127 10 509 4 992 1 883 9 396 4 633 2 428 2 220 12 161 963<br />
Søtransport, hjælpevirksomhed 120 10 834 497 3 604 402 1 017 255 2 501 4 892 538 46 5 483<br />
Lufttransport 1367 766 903 809 6 345 4 024 875 866 1 549 761 91 247<br />
Anden transport (end sø- og luft) 264 363 4 513 5 377 2 994 2 216 724 650 1 851 761 21 201<br />
Rejser 1 755 2 610 8 821 10 321 9 103 5 192 51 2 643 6 633 1 859 189 632<br />
Andre tjenester 10 889 11 922 10 937 8 747 11 525 14 830 8 416 14 172 8 866 4 874 2 369 1 143<br />
Kommunikationstjenester 149 168 318 144 918 1 759 251 258 363 413 9 17<br />
Bygge- og anlægstjenester 262 895 416 304 42 134 256 398 292 163 7 78<br />
Forsikringstjenester 32 92 79 469 118 98 335 722 215 278 16 13<br />
Finansielle tjenester 343 122 123 103 519 174 502 481 121 158 31 0<br />
Data- og informationstjenester 1 094 2 062 1 182 1 009 2 134 2 503 662 1 469 1 067 732 38 44<br />
Royalties og licenser 2 466 2 616 719 1 028 435 1 360 893 696 349 174 1 269 10<br />
Andre forretningstjenester 6 244 4 600 7 866 5 196 6 820 6 607 5 180 9 123 6 072 2 561 923 898<br />
Audiovisuelle tjenester 1 94 663 191 467 512 2 189 242 999 359 393 24 17<br />
Offentlige tjenester 205 704 43 27 27 6 95 26 28 2 52 66<br />
1 Samt tjenester ifm. uddannelse, sundhed, kultur og rekreation. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
mio. kr.<br />
www.statistikbanken.dk/uht3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 357
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 345<br />
Betalingsbalancen over for udlandet<br />
2009* 2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
A. Løbende indtægter i alt 949 868 1 053 556 1 162 510<br />
Eksport af varer (fob) 492 350 538 262 599 382<br />
Tjenester 1 295 548 339 944 352 229<br />
Aflønning af ansatte 6 493 6 650 6 740<br />
Formueindkomst 130 883 146 299 180 799<br />
Løbende overførsler fra EU 10 175 8 506 9 192<br />
Andre løbende overførsler 14 419 13 894 14 167<br />
B. Løbende udgifter i alt 895 236 956 705 1 046 722<br />
Import af varer (fob) 450 545 489 774 547 698<br />
Tjenester 1 271 596 291 798 306 101<br />
Aflønning af ansatte 17 967 16 234 16 707<br />
Formueindkomst 101 633 104 128 120 699<br />
Løbende overførsler til EU 19 774 19 220 19 751<br />
Andre løbende overførsler 33 722 35 551 35 766<br />
C. Overskud på løbende poster (A-B) 54 634 96 851 115 788<br />
D. Kapitaloverførsler mv., nettoindtægt -216 591 4 230<br />
E. Finansielle poster, ændring af nettopassiver -37 790 -18 372 -139 123<br />
Direkte investeringer -12 745 -61 134 -47 657<br />
I udlandet -33 872 -19 512 -126 870<br />
I Danmark 21 127 -41 622 79 214<br />
Porteføljeinvesteringer 69 673 -24 566 11 792<br />
Fordringer -126 344 -84 598 31 251<br />
Forpligtelser 196 018 60 032 -19 457<br />
Derivater 13 696 22 421 768<br />
Andre investeringer 63 655 71 071 -48 142<br />
Fordringer 194 429 -45 628 54 222<br />
Forpligtelser -130 776 116 699 -102 364<br />
Valutareserve -172 070 -26 164 -55 885<br />
F. Fejl og udeladelser (-C-D-E) -16 626 -79 070 19 106<br />
1 Se underopdeling af tjenester i afsnittet Udenrigsøkonomi, Udenrigshandel med tjenester. Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bop3<br />
Tabel 346 Overgang fra varehandelsopgørelse til betalingsbalanceopgørelse. 2011*<br />
Import<br />
Eksport<br />
Udenrigshandlens vareimport 524 644 Udenrigshandlens vareeksport 604 293<br />
+ Proviantering og bunkring 41 361<br />
+ Reparationer mv. 3 695 + Reparationer mv. 2 342<br />
- Returvarer 7 253 - Returvarer 7 253<br />
- Fragt mv. på indførslen 14 748<br />
= Betalingsbalancens vareimport 547 699 = Betalingsbalancens vareeksport 599 382<br />
mio. kr.<br />
www.statistikbanken.dk/13<br />
358 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Udenrigsøkonomi<br />
Tabel 347<br />
Betalingsbalancens løbende poster og kapitalbalancen<br />
Varer og<br />
tjenester,<br />
netto 1<br />
mio. kr.<br />
Formueindkomst,<br />
netto 1<br />
mio. kr.<br />
Betalingsbalancens<br />
løbende poster, netto 1<br />
mio. kr.<br />
I pct. af bruttonationalproduktet<br />
Nettoaktiver over for<br />
udlandet ultimo året (Kapitalbalancen) 2<br />
mio. kr.<br />
I pct. af bruttonationalproduktet<br />
Pr. indbygger<br />
kr.<br />
1960 -458 33 -407 -1,0 -417 -1,0 -90<br />
1970 -3 452 -334 -4 077 -3,4 -14 929 -12,6 -3 016<br />
1975 -1 800 -1 866 -3 176 -1,5 -26 818 -12,4 -5 294<br />
1980 -4 090 -9 580 -13 400 -3,6 -99 700 -26,7 -19 457<br />
1985 -533 -27 045 -28 833 -4,7 -243 500 -39,6 -47 593<br />
1990 41 863 -33 891 3 425 0,4 -282 000 -33,5 -54 795<br />
1995 41 306 -25 815 7 153 0,7 -268 000 -26,3 -50 657<br />
2000 77 693 -33 001 18 208 1,4 -218 000 -16,8 -40 754<br />
2005 82 229 13 671 67 137 4,3 61 000 3,9 11 239<br />
2010* 96 634 42 171 96 851 5,5 184 000 10,5 33 090<br />
2011* 97 812 60 100 115 788 6,5 437 000 24,4 78 308<br />
1 Ændret opgørelse fra og med 1988 til IMF's femte betalingsbalancemanual og Færøerne og Grønland<br />
som udland. 2 Fra og med ultimo 1991 varetages opgørelsen af Danmarks Nationalbank.<br />
Kilde (for nettoaktiver): Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal for kapitalbalancen forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/bop6<br />
Tabel 348<br />
Aktiver og passiver over for udlandet (Kapitalbalancen)<br />
31. december 2009* 2010* 2011*<br />
INSTRUMENTER<br />
mia. kr.<br />
Aktiver i alt 4 061 4 539 4 693<br />
Aktiver i alt ekskl. reserveaktiver 3 663 4 109 4 203<br />
Direkte investeringer 1 106 1 234 1 396<br />
Porteføljeinvesteringer 1 539 1 767 1 705<br />
Aktier mv. 613 736 701<br />
Obligationer mv. 926 1 031 1 005<br />
Finansielle derivater,netto 21 39 92<br />
Andre investeringer 996 1 068 1 010<br />
Reserveaktiver 398 431 490<br />
Passiver i alt 3 988 4 355 4 256<br />
Direkte investeringer 799 779 837<br />
Porteføljeinvesteringer 1 709 1 953 1 896<br />
Aktier mv. 348 520 452<br />
Obligationer mv. 1 362 1 433 1 445<br />
Andre investeringer 1 480 1 623 1 523<br />
SEKTORER<br />
Aktiver i alt 4 061 4 539 4 693<br />
Private selskaber og husholdninger 2 486 2 875 3 022<br />
Offentlig forvaltning og service 30 35 38<br />
Monetære og Finansielle Institutioner 1 146 1 197 1 141<br />
Danmarks Nationalbank 400 432 492<br />
Passiver i alt 3 988 4 355 4 256<br />
Private selskaber og husholdninger 1 548 1 753 1 689<br />
Offentlig forvaltning og service 267 285 375<br />
Monetære og Finansielle Institutioner 2 169 2 312 2 188<br />
Nationalbanken (valutareserven) 5 5 5<br />
Nettoaktiver i alt (aktiver - passiver) 73 184 437<br />
Private selskaber og husholdninger 938 1 122 1 333<br />
Offentlig forvaltning og service -237 -251 -337<br />
Monetære og Finansielle Institutioner -1 023 -1 115 -1 046<br />
Danmarks Nationalbank 395 428 487<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 359
Udenrigsøkonomi<br />
360 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Nationalregnskab<br />
1<br />
Dansk økonomi 2000 til 2011<br />
Økonomisk vækst i 2011<br />
Bruttonationalproduktet steg med 1,0 pct. i 2011. Efter fire år med høje vækstrater<br />
i 2004-2007, økonomisk nedgang i 2008 og den historiske tilbagegang på 5,8 pct. i<br />
2009 genvandt dansk økonomi således noget af det tabte i 2010 og 2011.<br />
Figur 1<br />
Årlig realvækst i BNP<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
-5<br />
-6<br />
Pct.<br />
01 03 05 07 09 11<br />
www.statistikbanken.dk/nat02<br />
Til sammenligning voksede det reale BNP med gennemsnitligt 2,4 pct. årligt fra<br />
2003 til 2007, som var den seneste periode med højkonjunktur, mens den gennemsnitlige<br />
vækstrate i 2008 og 2009 var -3,3 pct. I 2010 og 2011 var den gennemsnitlige<br />
vækstrate 1,1 pct.<br />
Fortsat fald i beskæftigelsen<br />
Tilbagegangen i beskæftigelsen fortsatte i 2011. Beskæftigelsen faldt med 12.000<br />
personer i 2011, svarende til 0,4 procent. Det gennemsnitlige antal beskæftigede i<br />
2011 var 2.780.000. Heraf var 39.000 på orlov.<br />
Ændringer i beskæftigelsen optræder ofte med nogen forsinkelse i forhold til væksten<br />
i BNP. Det sås ligeledes tydeligt ved afdæmpningen af den økonomiske vækst i<br />
2001, i 2004, hvor konjunkturerne vendte og under den økonomiske krise efter<br />
2008.<br />
Figur 2<br />
Årlig vækst i beskæftigelsen<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
-20<br />
-40<br />
-60<br />
-80<br />
-100<br />
-120<br />
Tusinde personer<br />
1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
Anm.: Inklusive orlov.<br />
www.statistikbanken.dk/nat18<br />
De vareproducerende erhverv (landbrug mv., industri, energi- og byggevirksomhed)<br />
beskæftiger en stadig faldende andel af arbejdsstyrken. I 2000 var 25,6 pct.<br />
beskæftiget i de vareproducerende erhverv, mens andelen var 20,7 pct. i 2011. I<br />
løbet af perioden øgedes beskæftigelsen især i de private serviceerhverv (fra 39,9<br />
pct. i 2000 til 43,3 pct. i 2011). Andelen af ansatte inden for offentlige og personlige<br />
tjenesteydelser var 34,5 pct. i 2000, mens den i 2011 var 35,9 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 361
Nationalregnskab og betalingsbalance<br />
2<br />
Indenlandsk efterspørgsel og udenrigshandel<br />
Fremgang i efterspørgslen fra eksportmarkedet<br />
Den samlede efterspørgsel steg med 2,3 pct. i 2011 og fortsatte dermed den stigende<br />
tendens fra 2010. Fremgangen var sammensat af en markant stigning i eksportefterspørgslen<br />
og et lille fald i efterspørgslen fra hjemmemarkedet. Den forøgede<br />
efterspørgsel blev dækket via stigninger i både BNP og importen, hvor importen<br />
stod for det største bidrag til væksten i den samlede forsyning.<br />
Den samlede efterspørgsel og den samlede forsyning vil pr. definition være identiske,<br />
og de vil derfor stige med samme rate. En fremgang i efterspørgslen kan<br />
komme fra øget eksport eller hjemlig efterspørgsel. En stigning i forsyningen kan<br />
dækkes vha. fremgang i importen eller den hjemlige værdiskabelse målt ved BNP.<br />
Perioder med kraftig vækst i efterspørgslen medfører ofte tilsvarende vækst i importen,<br />
da fremgang i BNP på kort sigt ikke kan dække den påkrævede stigning i<br />
forsyningen. Denne tendens ses f.eks. i perioden 2004-2006, hvor bidragene fra<br />
importen til den samlede vækst i forsyningen var store og stigende.<br />
I 2008, hvor nedgangen i BNP satte ind, var der en marginal stigning i den samlede<br />
efterspørgsel, som var sammensat af en stigning i eksporten og en faldende hjemlig<br />
efterspørgsel. Forsyningen viste samme billede – importen steg, mens BNP<br />
faldt. Store fald i efterspørgslen fra både eksport- og hjemmemarkedet i 2009 bidrog<br />
til en kraftig tilbagegang i den samlede efterspørgsel. Dette medførte en markant<br />
tilbagegang i forsyningen fra både importen og BNP.<br />
Figur 3<br />
Bidrag til årlig realvækst i efterspørgsel og forsyning<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
-5<br />
-6<br />
-7<br />
-8<br />
Vækstbidrag i pct.<br />
Efterspørgsel<br />
Eksport<br />
Hjemlig<br />
efterspørgsel<br />
Samlet<br />
Efterspørgsel<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
-5<br />
-6<br />
-7<br />
-8<br />
Vækstbidrag i pct.<br />
Forsyning<br />
Import<br />
BNP<br />
Samlet<br />
forsyning<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
362 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Figur 4<br />
Import og eksport i pct.<br />
af BNP, årets priser<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Pct.<br />
1996 2001 2006 2011<br />
Eksport af varer og tjenester<br />
Import af varer og tjenester<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
Stigning i eksport og import i 2011<br />
Efter et markant fald i samhandlen med udlandet i 2009, vendte udviklingen i<br />
2010, hvor både eksporten og importen steg. Udviklingen fortsatte og forstærkedes<br />
i 2011, hvor især eksporten nærmede sig niveauet i 2008.<br />
Opgjort i årets priser er ikke mindst tjenestehandlen steget kraftigt de foregående<br />
ti år. Tjenesteimporten blev stort set fordoblet i perioden 2000 til 2008, og tjenesteeksporten<br />
voksede næsten lige så hurtigt.<br />
Handelen med varer steg betydeligt i samme periode, om end ikke helt så markant.<br />
Vareimporten steg ca. 60 procent mens eksporten af varer steg ca. 40 procent.<br />
Den højere vækst i tjenestehandlen kan bl.a. tilskrives en kraftigere prisudvikling i<br />
forhold til varehandlen. Fusioner og virksomhedsopkøb i søfartserhvervet er en<br />
anden faktor, der har påvirket tjenestehandlen.<br />
Kapitalapparatet stort set uændret i 2010<br />
Den del af nationalformuen, der er placeret i faste aktiver (nettobeholdningen af<br />
fast realkapital) var stort set uændret fra 2009 til 2010. Der var fra 2000 til 2010<br />
en realvækst på 12,5 pct. Nettobeholdningen af fast realkapital har i hele perioden<br />
været kontinuert voksende, dog ikke meget i 2010. Ændringen i kapitalapparatet<br />
(nettobeholdningen af fast realkapital) mellem to opgørelsestidspunkter i årets<br />
priser afspejler nettoinvesteringerne (de faste bruttoinvesteringer fratrukket forbruget<br />
af fast realkapital) og de nominelle omvurderinger i perioden.<br />
Figur 5<br />
Nettobeholdningen af fast realkapital<br />
4 800<br />
Mia. kr.<br />
4 600<br />
4 400<br />
4 200<br />
4 000<br />
3 800<br />
3 600<br />
1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
2,50<br />
2,25<br />
2,00<br />
1,75<br />
1,50<br />
1,25<br />
1,00<br />
0,75<br />
0,50<br />
0,25<br />
0,00<br />
Realvækst i pct.<br />
1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010<br />
Anm.: 2000-priser, kædede værdier.<br />
www.statistikbanken.dk/nat08<br />
Stor stigning i produktiviteten<br />
På grundlag af nationalregnskabets tal for præsterede arbejdstimer kan timeproduktiviteten<br />
beregnes som den markedsmæssige bruttoværditilvækst pr. arbejdstime.<br />
I 2010 steg timeproduktiviteten 5,8 pct. efter en nedgang i 2009 på 1,2 pct.<br />
Den gennemsnitlige årlige vækstrate i perioden 2000 til 2010 var 0,9 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 363
Nationalregnskab og betalingsbalance<br />
Figur 6<br />
Markedsmæssig bruttoværditilvækst<br />
i kædede 2000-priser pr. time, årlig vækstrate<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
Pct.<br />
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/nat23<br />
Fald i lønkvoten<br />
De samlede indkomster fra produktionen består af løn og overskud i virksomhederne<br />
(bruttooverskud af produktionen og blandet indkomst). Lønnens andel af de<br />
samlede indkomster faldt betydeligt i 2010 til under 2007 niveau og dalede yderligere<br />
i 2011.<br />
Fra 1995 til 2006 havde lønkvoten en svagt stigende tendens, dog med fald i 2000<br />
og 2004.<br />
Fra 2006 til 2009 steg lønkvoten markant og nåede i 2009 sit hidtil højeste niveau<br />
med 67,7 pct. inden faldet til 64,5 pct. i 2010 og 64,3 pct. i 2011.<br />
Figur 7<br />
Lønkvote<br />
69<br />
Pct.<br />
68<br />
67<br />
66<br />
65<br />
64<br />
63<br />
62<br />
61<br />
60<br />
59<br />
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
364 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
3<br />
Opsparing og betalingsbalance<br />
Overskud på betalingsbalancen<br />
Samfundets opsparingskvote (dvs. opsparingen i pct. af den disponible bruttonationalindkomst)<br />
steg jævnt fra 21,3 pct. i 1998 til 24,3 pct. i 2001. Herefter lå opsparingskvoten<br />
forholdsvis stabilt til og med 2008 med sit højeste niveau i 2006,<br />
hvor den nåede 25,7 pct. I 2009 faldt opsparingskvoten til 21,0 pct. og er siden<br />
steget til 22,6 pct. i 2010 og 23,7 pct. i 2011.<br />
Figur 8<br />
Opsparingskvote, årets priser<br />
28<br />
Pct.<br />
27<br />
26<br />
25<br />
24<br />
23<br />
22<br />
21<br />
20<br />
19<br />
18<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
Siden 1999 har der været overskud på betalingsbalancens løbende poster og dermed,<br />
når også kapitaloverførsler indregnes, også positiv nettofordringserhvervelse.<br />
Nettofordringserhvervelsen faldt i både 2006 og 2007, men er siden steget<br />
markant og er for 2011 opgjort til 120,0 mia. kr.<br />
4<br />
Finansielle fordringer<br />
Stigning i husholdningernes finansielle nettoformue<br />
I 2010 fortsatte husholdningernes finansielle nettoformue med at stige efter ellers<br />
at være faldet i 2007 og 2008.<br />
Forklaringen skal findes i udviklingen af andre ændringer i status, netto, hvor positive<br />
kursreguleringer i 2009 og 2010 har givet kursgevinster til husholdningerne,<br />
hvorimod negative kursreguleringer i 2007 og 2008 har givet husholdningerne<br />
markante kurstab.<br />
Det er især kursreguleringer på aktier, som har påvirket husholdningernes finansielle<br />
nettoformue både direkte og indirekte gennem deres pensionsopsparinger i<br />
livsforsikringsselskaber og pensionskasser.<br />
Udover husholdningssektoren opstilles der i nationalregnskabet finansielle regnskaber<br />
for yderligere tre hovedsektorer: Selskabssektoren, sektoren for offentlig<br />
forvaltning og service samt udland.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 365
Nationalregnskab og betalingsbalance<br />
Sektorernes finansielle fordringer udgøres af en række finansielle aktiver og passiver,<br />
som omfatter bl.a. aktier, obligationer og lån. Forskellen mellem de samlede<br />
finansielle aktiver og de samlede finansielle passiver udgør den finansielle nettoformue.<br />
Figur 9<br />
Udviklingen i husholdningssektorens finansielle nettoformue<br />
Mia. kr.<br />
Fordringserhvervelse, netto<br />
Andre ændringer i status, netto<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
-200<br />
-400<br />
-600<br />
Ændring i finansiel nettoformue<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
5<br />
Inflationen<br />
Lav inflation i 2011<br />
Inflationen, målt ved den årlige stigning i prisindekset på BNP, var i 2011 0,8 pct.<br />
De senere år har budt på store udsving i inflationsudviklingen med markante stigninger<br />
i 2008 og 2010 og store fald i 2009 og 2011. I perioden forinden, fra 1990-<br />
2007, var inflationen i forhold til tidligere både lav og meget stabil. Den gennemsnitlige<br />
årlige prisstigning var 2,0 pct., og kun i 2000 og 2005 nåede inflationen op<br />
omkring 3 pct.<br />
Figur 10<br />
Inflation målt ved årlig stigning i BNP-deflatoren<br />
4,5<br />
Pct.<br />
4,0<br />
3,5<br />
3,0<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/nat01 og nat02<br />
366 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
6<br />
International sammenligning<br />
International økonomisk vækst<br />
I 2009 var den økonomiske nedgang blevet global, med massiv økonomisk tilbagegang<br />
i de fleste lande med stor betydning for den økonomiske udvikling i Danmark.<br />
I 2010 vendte den økonomiske udvikling med markante stigninger i BNP til følge. I<br />
2011 oplevede Sverige og Tyskland betydelig vækst på henholdsvis 3,9 og 3,0 pct.<br />
Der var moderat økonomisk vækst i Storbritannien, USA og EU som helhed mens<br />
Japan oplevede økonomisk nedgang på 0,7 pct. Danmark oplevede i 2011, ligesom<br />
i 2010, en mere afdæmpet vækst end EU som helhed. Både Tyskland, Sverige og<br />
USA er i 2011 over niveauet fra 2007, hvor krisen startede.<br />
Figur 11<br />
BNP i udvalgte lande, faste priser<br />
Danmark<br />
USA<br />
Sverige<br />
Storbritannien<br />
EU27<br />
Tyskland<br />
Japan<br />
130<br />
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
Indeks, 2000=100<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Kilde: Eurostat, New Cronos.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 367
Nationalregnskab<br />
Tabel 349<br />
Forsyningsbalance<br />
Bruttonationalprodukt<br />
i markedspriser<br />
Import af<br />
varer og<br />
tjenester<br />
Forsyning<br />
i alt<br />
Privat<br />
forbrug<br />
Offentlig<br />
forbrug<br />
Bruttoinvestering<br />
Eksport af<br />
varer og<br />
tjenester<br />
årets priser, mio. kr.<br />
2004 1 466 180 593 572 2 059 752 707 214 389 028 298 508 665 004<br />
2005 1 545 257 681 203 2 226 460 745 139 402 509 321 807 757 006<br />
2006 1 631 659 797 745 2 429 404 786 583 422 604 370 615 849 602<br />
2007 1 695 264 846 518 2 541 782 820 408 439 979 396 153 885 241<br />
2008 1 753 152 903 963 2 657 115 840 017 465 404 392 109 959 585<br />
2009* 1 667 839 731 135 2 398 974 814 897 496 957 293 385 793 734<br />
2010* 1 754 648 790 654 2 545 302 850 920 510 184 301 156 883 042<br />
2011* 1 786 477 862 516 2 648 993 867 916 511 299 312 574 957 203<br />
2005-priser kædede værdier 1 , mio.kr.<br />
2004 1 508 375 613 413 2 121 948 717 787 397 438 305 256 700 787<br />
2005 1 545 257 681 203 2 226 460 745 139 402 509 321 807 757 006<br />
2006 1 597 714 772 600 2 370 314 771 596 413 635 360 213 824 872<br />
2007 1 623 010 805 729 2 428 894 794 952 419 185 367 028 847 735<br />
2008 1 610 288 832 649 2 443 223 792 482 427 189 348 136 876 018<br />
2009* 1 516 348 735 744 2 252 446 758 882 438 059 268 271 790 431<br />
2010* 1 535 994 761 391 2 296 664 773 166 439 273 272 637 815 929<br />
2011* 1 551 315 801 009 2 349 579 769 234 434 796 280 166 871 233<br />
årlig realvækst i pct.<br />
2004 2,3 7,7 5,7 4,7 1,8 6,7 2,8<br />
2005 2,4 11,1 8,1 3,8 1,3 5,4 8,0<br />
2006 3,4 13,4 9,1 3,6 2,8 11,9 9,0<br />
2007 1,6 4,3 4,6 3,0 1,3 1,9 2,8<br />
2008 -0,8 3,3 4,5 -0,3 1,9 -5,1 3,3<br />
2009* -5,8 -11,6 -9,7 -4,2 2,5 -22,9 -9,8<br />
2010* 1,3 3,5 6,1 1,9 0,3 1,6 3,2<br />
2011* 1,0 5,2 4,1 -0,5 -1,0 2,8 6,8<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat01, nat02 og nat04<br />
368 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 350<br />
Indkomstbegreber og indkomstanvendelse<br />
2009* 2010* 2011*<br />
årets priser mio. kr.<br />
Aflønning af ansatte (residente producenters udgifter) 972 335 974 249 986 940<br />
+ Bruttooverskud af produktionen og bl. indkomst 464 851 536 564 548 591<br />
Bruttofaktorindkomst, BFI 1 437 186 1 510 814 1 535 531<br />
+ Andre produktionsskatter minus -subsidier - 2 844 - 443 - 730<br />
Bruttoværditilvækst 1 434 342 1 510 371 1 534 801<br />
+ Produktskatter 249 036 260 034 266 776<br />
÷ Produktsubsidier 15 539 15 757 15 099<br />
Bruttonationalprodukt, BNP 1 667 839 1 754 648 1 786 477<br />
+ Aflønning af ansatte fra udlandet 6 493 6 650 6 741<br />
÷ Aflønning af ansatte til udlandet 17 966 16 234 16 708<br />
+ Subsidier fra udlandet 8 853 7 399 7 427<br />
÷ Produktion- og importskatter til udlandet 2 995 3 275 3 282<br />
+ Formueindkomst fra udlandet 127 824 143 209 177 420<br />
÷ Formueindkomst til udlandet 95 415 96 793 114 195<br />
Bruttonationalindkomst, BNI 1 694 633 1 795 606 1 843 879<br />
+ Løb. indkomst- og formueskatter mv. fra udlandet 4 457 4 320 4 381<br />
+ Andre løbende overførsler mv. fra udlandet 11 284 10 682 11 552<br />
÷ Løb. indkomst- og formueskatter mv. til udlandet 959 959 959<br />
÷ Andre løbende overførsler mv. til udlandet 49 541 50 537 51 275<br />
Disponibel bruttonationalindkomst 1 659 874 1 759 111 1 807 577<br />
÷ Privat forbrug 814 897 850 920 867 916<br />
÷ Offentlig forbrug 496 957 510 184 511 299<br />
Bruttoopsparing 348 019 398 007 428 361<br />
÷ Selskaber og husholdningernes bruttoinvesteringer 1 259 500 263 497 274 340<br />
÷ Offentlige bruttoinvesteringer 33 885 37 661 38 234<br />
Løbende saldo overfor udlandet 54 634 96 851 115 787<br />
+ Modtagne kapitaloverførsler fra udlandet 2 226 2 346 6 015<br />
÷ Betalte kapitaloverførsler til udlandet 2 704 1 953 2 023<br />
÷ Anskaf. af ikke-finansielle ikke-producerende<br />
aktiver, netto 262 197 238<br />
Fordringserhvervelse, netto 54 417 97 441 120 017<br />
1 Inkl. lagerændringer. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat01 og nat03<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 369
Nationalregnskab<br />
Tabel 351<br />
Nettoværditilvækst, forbrug og bruttoinvestering<br />
Nettoværditilvækst Samlet forbrug 1 Faste bruttoinvesteringer<br />
Faste<br />
priser<br />
Årlig stigning<br />
i faste priser<br />
Faste<br />
priser<br />
Faste priser<br />
pr. indbygger<br />
Årlig stigning<br />
i faste priser<br />
pr. indbygger<br />
i faste<br />
priser<br />
1980=100 pct. 1980=100 pct. 1980=100<br />
1930-1939 gns. 31 2,5 28 40 1,4 17<br />
1940-1946 gns. 31 0,2 27 34 0,6 14<br />
1947-1950 gns. 39 4,4 36 44 0,6 26<br />
1951-1957 gns. 44 1,7 40 46 1,0 33<br />
1958-1965 gns. 57 4,6 53 58 4,1 56<br />
1966-1973 gns. 79 3,7 76 79 3,6 95<br />
1974-1975 gns. 88 -1,5 87 88 -0,9 101<br />
1976-1979 gns. 95 3,4 97 98 3,8 111<br />
1980-1981 gns. 100 -0,5 100 100 -1,4 94<br />
1982-1986 gns. 110 3,5 107 107 3,1 119<br />
1987-1993 gns. 121 0,8 114 113 -0,1 148<br />
1994-2000 gns. 140 2,9 132 128 2,1 192<br />
2001-2003 gns. 152 0,0 141 135 0,6 211<br />
2004-2007 gns. 158 1,7 156 147 3,0 296<br />
2008-2011* gns. 154 -1,3 158 147 -1,1 223<br />
1 Inkl. lagerforøgelser. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/nat02<br />
Tabel 352<br />
Danmark og udlandet<br />
2009* 2010* 2011*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Eksport af varer 492 351 538 263 599 382<br />
+ Turistindtægter 35 285 38 361 36 833<br />
+ Eksport af øvrige tjenester 266 097 306 419 320 988<br />
+ Aflønning af ansatte fra udlandet 6 493 6 650 6 741<br />
+ Subsidier fra udlandet 8 853 7 399 7 427<br />
+ Formueindkomst fra udlandet 127 824 143 209 177 420<br />
+ Løbende indkomst- og formueskatter mv. fra udlandet 4 457 4 320 4 381<br />
+ Andre løbende overførsler mv. fra udlandet 11 284 10 682 11 552<br />
Løbende indtægter fra udlandet i alt 952 646 1 055 302 1 164 723<br />
+ Modtagne kapitaloverførsler mv. fra udlandet 2 226 2 346 6 015<br />
+ Afhænd. af ikke-finansielle ikke-producerende aktiver 377 302 330<br />
Indtægter fra udlandet i alt 955 248 1 057 951 1 171 068<br />
Import af varer 461 848 502 673 562 446<br />
+ Turistudgifter mv. 54 509 58 821 57 698<br />
+ Import af øvrige tjenester 214 778 229 159 242 371<br />
+ Aflønning af ansatte til udlandet 17 966 16 234 16 708<br />
+ Produktions- og importskatter til udlandet 2 995 3 275 3 282<br />
+ Formueindkomst til udlandet 95 415 96 793 114 195<br />
+ Løbende indkomst- og formueskatter mv. til udlandet 959 959 959<br />
+ Andre løbende overførsler mv. til udlandet 49 541 50 537 51 275<br />
Løbende udgifter til udlandet i alt 898 012 958 452 1 048 936<br />
+ Betalte kapitaloverførsler mv. til udlandet 2 704 1 953 2 023<br />
+ Anskaffelse af ikke-finansielle ikke-producerende aktiver 115 105 92<br />
Udgifter til udlandet i alt 900 831 960 510 1 051 051<br />
Varebalance (handelsbalance) 30 503 35 589 36 936<br />
Tjenestebalance 32 096 56 799 57 751<br />
Vare- og tjenestebalancen 62 599 92 388 94 687<br />
Saldo på de løbende poster 54 634 96 851 115 787<br />
Fordringserhvervelse, netto 54 417 97 441 120 017<br />
Anm.: Tallene er ekskl. Grønland og Færøerne. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
370 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 353<br />
Offentlig forvaltning og service<br />
2009* 2010* 2011*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Produktion 521 732 537 266 537 351<br />
÷ Forbrug i produktionen 170 597 174 897 176 841<br />
Bruttoværditilvækst, BVT 351 135 362 369 360 510<br />
÷ Forbrug af fast realkapital 33 105 33 935 34 700<br />
Nettoværditilvækst 318 030 328 434 325 810<br />
Bruttoværditilvækst, BVT 351 135 362 369 360 510<br />
÷ Andre produktionsskatter minus -subsidier -4 159 -5 196 -4 874<br />
Bruttofaktorindkomst, BFI 355 294 367 565 365 384<br />
÷ Aflønning af ansatte (indenlandske producenters udgifter) 322 188 333 630 330 684<br />
Bruttooverskud af produktionen 33 105 33 935 34 700<br />
+ Produktions- og importskatter 279 815 292 783 301 594<br />
÷ Subsidier 43 304 44 824 46 503<br />
+ Formueindkomst, netto 2 681 -27 2 198<br />
Primær bruttoindkomst 272 298 281 867 291 989<br />
+Løbende indkomst- og formueskatter mv. 494 932 520 008 534 753<br />
+ Bidrag til sociale ordninger 32 062 33 970 35 198<br />
+ Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier • • •<br />
+ Andre Løbende overførsler 13 204 15 487 16 355<br />
I alt bruttoindtægter 812 496 851 332 878 295<br />
+Løbende indkomst- og formueskatter mv. • • •<br />
+ Bidrag til sociale ordninger • • •<br />
+ Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 283 643 303 691 311 643<br />
+ Andre løbende overførsler 42 986 44 477 44 422<br />
I alt bruttoudgifter 326 629 348 168 356 064<br />
Disponibel bruttoindkomst 485 867 503 164 522 231<br />
÷ Sociale overførsler i naturalier 353 815 365 304 366 081<br />
Korrigeret disponibel bruttoindkomst 132 053 137 860 156 150<br />
Disponibel bruttoindkomst 485 867 503 164 522 231<br />
÷ Samlet forbrug 496 957 510 184 511 299<br />
Bruttoopsparing -11 090 -7 020 10 932<br />
Korrigeret disponibel bruttoindkomst 132 053 137 860 156 150<br />
÷ Faktisk kollektivt konsum 143 142 144 880 145 218<br />
Bruttoopsparing -11 090 -7 020 10 932<br />
+ Kapitaloverførsler, netto -119 -3 247 -7 561<br />
Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler -11 208 -10 267 3 372<br />
÷ Faste bruttoinvesteringer mv. 33 885 37 661 38 234<br />
÷ Lagerændringer 0 0 0<br />
÷ Anskaffelse af ikke-finans. ikke-producerede aktiver, netto 762 -515 -121<br />
Fordringserhvervelse, netto -45 855 -47 413 -34 742<br />
Nye tal forventes offentliggjort juli <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat03<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 371
Nationalregnskab<br />
Tabel 354<br />
Selskabssektor<br />
2009* 2010* 2011*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Produktion 2 094 335 2 218 723 2 343 935<br />
÷ Forbrug i produktionen 1 195 513 1 259 538 1 366 374<br />
Bruttoværditilvækst, BVT 898 823 959 185 977 561<br />
÷ Forbrug af fast realkapital 188 031 180 715 176 375<br />
Nettoværditilvækst 710 791 778 470 801 185<br />
Bruttoværditilvækst, BVT 898 823 959 185 977 561<br />
÷ Andre produktionsskatter minus -subsidier 1 576 3 498 3 170<br />
Bruttofaktorindkomst, BFI 897 247 955 687 974 391<br />
÷ Aflønning af ansatte (indenlandske producenters udgifter) 597 447 587 674 602 336<br />
Bruttooverskud af produktionen 299 800 368 013 372 055<br />
+ Formueindkomst, netto 29 551 16 690 38 159<br />
Primær bruttoindkomst 329 351 384 703 410 214<br />
+ Løbende indkomst-og formueskatter mv. • • •<br />
+ Bidrag til sociale ordninger 140 768 136 485 0<br />
+ Sociale ydelser undt. sociale overførsler i naturalier • • •<br />
+ Andre løbende overførsler 48 209 51 620 52 386<br />
I alt bruttoindtægter 518 328 572 808 598 531<br />
+ Løbende indkomst-og formueskatter mv. 38 650 48 161 50 309<br />
+ Bidrag til sociale ordninger • • •<br />
+ Sociale ydelser undt. sociale overførsler i naturalier 61 740 65 813 77 727<br />
+ Andre løbende overførsler 52 325 57 305 58 558<br />
I alt bruttoudgifter 152 715 171 279 186 594<br />
Disponibel bruttoindkomst 365 613 401 529 411 937<br />
÷ Korr. for ændr. i hushold. nettoformue i pensionskass. 79 028 70 672 58 204<br />
Bruttoopsparing 286 585 330 857 353 732<br />
+ Kapitaloverførsler, netto 365 -618 9 139<br />
Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler<br />
286 949 330 238 362 871<br />
÷ Faste bruttoinvesteringer mv. 190 324 180 003 185 271<br />
÷ Lagerændringer -20 241 -4 034 2 252<br />
÷ Anskaf. af ikke-finan. ikke-producerede aktiver, netto -643 60 -177<br />
Fordringserhvervelse, netto 117 509 154 209 175 526<br />
Anm.: Enkeltmandsvirksomheder er med i husholdningssektoren. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat03<br />
372 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 355<br />
Husholdningssektor<br />
2009* 2010* 2011*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Produktion 326 375 332 842 354 431<br />
÷ Forbrug i produktionen 141 990 144 028 157 701<br />
Bruttoværditilvækst, BVT 184 386 188 815 196 730<br />
÷ Forbrug af fast realkapital 76 096 75 649 74 434<br />
Nettoværditilvækst 108 290 113 165 122 296<br />
Bruttoværditilvækst, BVT 184 386 188 815 196 730<br />
÷ Andre produktionsskatter minus -subsidier -261 1 255 974<br />
Bruttofaktorindkomst, BFI 184 647 187 560 195 756<br />
÷ Aflønning af ansatte (indenlandske producenters udgifter) 52 699 52 945 53 920<br />
Bruttooverskud af produktionen og blandet indkomst 131 948 134 615 141 836<br />
+ Aflønning af ansatte (modtaget af indenlandske lønmodtagere) 960 861 964 666 976 973<br />
+ Produktions- og importskatter • • •<br />
+ Subsidier • • •<br />
+ Formueindkomst, netto 176 29 754 22 867<br />
Primær bruttoindkomst 1 092 986 1 129 035 1 141 676<br />
+ Løbende indkomst- og formueskatter mv. • • •<br />
+ Bidrag til sociale ordninger • • •<br />
+ Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 343 156 366 933 386 517<br />
+ Andre løbende overførsler 37 168 38 620 37 577<br />
I alt bruttoindtægter 1 473 310 1 534 588 1 565 770<br />
+ Løbende indkomst- og formueskatter mv. 452 784 468 487 481 023<br />
+ Bidrag til sociale ordninger 173 146 170 952 171 580<br />
+ Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier • • •<br />
+ Andre løbende overførsler 38 984 40 733 39 759<br />
I alt bruttoudgifter 664 915 680 172 692 361<br />
Disponibel bruttoindkomst 808 395 854 416 873 409<br />
+ Sociale overførsler i naturalier 353 815 365 304 366 081<br />
Korrigeret disponibel bruttoindkomst 1 162 210 1 219 720 1 239 490<br />
Disponibel bruttoindkomst 808 395 854 416 873 409<br />
+ Korr. for ændr. i hushold. nettoformue i pensionskasser 79 028 70 672 58 204<br />
÷ Individuel forbrug 814 897 850 920 867 916<br />
Bruttoopsparing 72 526 74 168 63 697<br />
Korrigeret disponibel bruttoindkomst 1 162 210 1 219 720 1 239 490<br />
+ Korr. for ændr. i hushold. nettoformue i pensionskasser 79 028 70 672 58 204<br />
÷ Faktisk individuelt forbrug 1 168 712 1 216 224 1 233 998<br />
Bruttoopsparing 72 526 74 168 63 697<br />
+ Kapitaloverførsler, netto -725 4 259 2 413<br />
Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 71 802 78 427 66 110<br />
÷ Faste bruttoinvesteringer mv. 89 319 87 449 86 297<br />
÷ Lagerændringer 100 79 520<br />
÷ Anskaffelser af ikke-finan. ikke-producerede aktiver, netto -381 257 60<br />
Fordringserhvervelse, netto -17 236 -9 358 -20 767<br />
Anm. 1: Enkeltmandsvirksomheder er med i husholdningssektoren.<br />
Anm. 2: Husholdninger samt non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH).<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat03<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 373
Nationalregnskab<br />
Tabel 356<br />
Produktion<br />
Årets priser 2005-priser, kædede værdier 1<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
I alt 2 942 440 3 088 832 3 235 717 2 697 219 2 727 735 2 784 765<br />
Heraf: Offentlig forvaltning 521 732 537 266 537 351 458 718 461 246 455 760<br />
A Landbrug, skovbrug og fiskeri 62 911 73 146 81 776 60 981 63 200 62 569<br />
B Råstofindvinding 47 427 63 140 75 763 42 728 40 310 37 266<br />
C Industri 547 871 559 328 589 876 510 813 511 828 522 060<br />
D-E Forsyningsvirksomhed 84 638 98 266 102 156 69 441 76 608 74 409<br />
D Energiforsyning 53 686 62 469 63 470 44 454 48 072 44 306<br />
E Vandforsyning og renovation 30 952 35 797 38 686 25 149 28 696 30 358<br />
F Bygge og anlæg 189 788 176 767 187 567 166 846 153 668 157 523<br />
G-I Handel og transport mv. 628 338 694 624 733 239 605 232 632 821 670 769<br />
G Handel 312 652 330 287 353 394 274 182 284 548 296 730<br />
H Transport 265 614 313 515 325 704 287 017 304 922 329 760<br />
I Hoteller og restauranter 50 072 50 823 54 141 44 712 44 938 46 684<br />
J Information og kommunikation 155 136 161 142 167 973 158 746 161 469 165 686<br />
K Finansiering og forsikring 148 441 153 123 156 060 145 878 146 591 144 968<br />
La Ejend.hand.,udl. af erhv.ejend. 65 249 67 191 73 473 54 150 54 530 58 226<br />
Lb Boliger 161 388 167 029 172 572 143 663 144 952 146 148<br />
M-N Erhvervsservice 244 598 252 034 269 291 214 430 217 716 229 285<br />
M Videnservice 165 790 169 674 176 640 143 841 145 298 149 767<br />
N Rejsebureauer, rengøring mv. 78 807 82 360 92 651 70 481 72 332 79 511<br />
O-Q Off. adm., undervisn., sundhed 524 853 538 816 539 084 460 693 461 702 456 285<br />
O Off. adm., forsvar og politi 146 884 150 226 150 183 128 298 128 111 126 546<br />
P Undervisning 126 126 132 227 132 497 110 404 112 956 111 727<br />
Q Sundhed og socialvæsen 251 843 256 363 256 404 222 017 220 649 218 025<br />
R-S Kultur, fritid og anden service 81 802 84 225 86 888 70 671 70 688 70 778<br />
R Kultur og fritid 39 605 40 596 42 391 34 045 34 084 34 672<br />
SA Andre serviceydelser 39 908 41 259 42 263 34 647 34 626 34 347<br />
SB Private husholdning. med ansatte 2 289 2 370 2 234 1 974 1 971 1 756<br />
mio. kr.<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat07n<br />
374 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 357<br />
Bruttoværditilvækst<br />
Årets priser 2005-priser, kædede værdier 1<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
Produktion i alt 1 434 342 1 510 371 1 534 801 1 291 160 1 303 808 1 317 791<br />
Heraf: Offentlig forvaltning 351 135 362 369 360 510 302 165 304 536 301 702<br />
A Landbrug, skovbrug og fiskeri 13 564 19 619 22 967 16 328 15 531 14 797<br />
B Råstofindvinding 36 071 52 103 64 377 33 861 32 166 29 547<br />
C Industri 176 286 174 063 167 042 163 379 165 908 168 430<br />
D-E Forsyningsvirksomhed 33 457 38 043 35 728 29 150 31 669 30 217<br />
D Energiforsyning 21 944 25 264 22 580 21 384 22 627 20 346<br />
E Vandforsyning og renovation 11 513 12 779 13 148 7 784 8 876 9 434<br />
F Bygge og anlæg 76 854 70 684 73 852 64 657 58 963 60 727<br />
G-I Handel og transport mv. 252 947 289 408 294 516 235 933 248 776 260 178<br />
G Handel 166 935 175 215 183 878 139 091 144 101 150 479<br />
H Transport 63 892 92 693 89 716 77 269 86 653 90 937<br />
I Hoteller og restauranter 22 120 21 501 20 922 19 173 19 169 19 996<br />
J Information og kommunikation 66 495 68 611 69 115 76 633 78 371 80 721<br />
K Finansiering og forsikring 93 450 94 496 93 645 93 041 90 901 87 425<br />
La Ejend.hand.,udl. af erhv.ejend. 36 865 37 794 41 066 29 138 29 097 31 290<br />
Lb Boliger 122 216 127 067 130 104 110 402 111 148 111 012<br />
M-N Erhvervsservice 113 357 112 804 117 213 93 838 94 498 100 656<br />
M Videnservice 75 905 75 048 76 434 61 372 62 004 65 278<br />
N Rejsebureauer, rengøring mv. 37 452 37 756 40 779 32 287 32 302 35 200<br />
O-Q Off. adm., undervisn., sundhed 360 622 372 144 370 478 308 216 310 846 307 929<br />
O Off. adm., forsvar og politi 92 707 95 119 94 464 77 642 77 985 77 271<br />
P Undervisning 93 551 97 531 97 334 80 613 82 081 81 325<br />
Q Sundhed og socialvæsen 174 365 179 494 178 680 150 045 150 876 149 427<br />
R-S Kultur, fritid og anden service 52 157 53 535 54 697 43 477 43 384 43 459<br />
R Kultur og fritid 23 423 23 790 24 452 19 213 19 198 19 510<br />
SA Andre serviceydelser 26 445 27 375 28 012 22 282 22 206 22 177<br />
SB Private husholdning. med ansatte 2 289 2 370 2 234 1 974 1 971 1 756<br />
mio. kr.<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat07n<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 375
Nationalregnskab<br />
Tabel 358<br />
Aflønning af ansatte samt bruttooverskud af produktionen<br />
Aflønning af ansatte<br />
Bruttooverskud af produktionen og<br />
blandet indkomst<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
I alt 972 335 974 249 986 940 464 851 536 564 548 591<br />
Heraf: Offentlig forvaltning 322 188 333 630 330 684 33 105 33 935 34 700<br />
A Landbrug, skovbrug og fiskeri 8 234 8 204 8 390 13 545 19 484 23 180<br />
B Råstofindvinding 1 790 1 832 1 947 34 370 50 358 62 523<br />
C Industri 129 025 123 552 125 123 48 603 51 741 43 240<br />
D-E Forsyningsvirksomhed 11 457 11 933 12 301 21 916 26 003 23 316<br />
D Energiforsyning 6 565 6 690 6 907 15 373 18 559 15 658<br />
E Vandforsyning og renovation 4 893 5 244 5 394 6 543 7 444 7 658<br />
F Bygge og anlæg 58 744 55 517 56 443 18 282 15 275 17 530<br />
G-I Handel og transport mv. 206 152 204 060 208 774 48 844 87 168 87 703<br />
G Handel 134 075 132 302 134 354 33 581 43 520 50 182<br />
H Transport 54 622 54 395 56 336 10 506 39 438 34 603<br />
I Hoteller og restauranter 17 456 17 363 18 084 4 756 4 211 2 918<br />
J Information og kommunikation 49 116 49 777 51 026 18 102 19 525 18 828<br />
K Finansiering og forsikring 50 853 49 907 51 390 39 019 40 742 38 188<br />
La Ejend.hand.,udl. af erhv.ejend. 9 136 9 405 10 142 24 620 25 062 27 407<br />
Lb Boliger 3 691 3 779 3 895 110 310 114 153 116 585<br />
M-N Erhvervsservice 85 470 85 157 87 601 28 975 28 668 30 707<br />
M Videnservice 56 840 56 652 58 370 19 981 19 279 19 007<br />
N Rejsebureauer, rengøring mv. 28 631 28 506 29 231 8 994 9 389 11 699<br />
O-Q Off. adm., undervisn., sundhed 323 578 335 477 333 987 40 192 39 544 39 582<br />
O Off. adm., forsvar og politi 79 144 80 693 79 894 14 485 15 279 15 486<br />
P Undervisning 86 333 90 728 91 090 8 095 7 619 7 120<br />
Q Sundhed og socialvæsen 158 101 164 055 163 003 17 611 16 646 16 977<br />
R-S Kultur, fritid og anden service 35 087 35 648 35 920 18 074 18 842 19 800<br />
R Kultur og fritid 11 819 11 973 12 126 12 465 12 647 13 211<br />
SA Andre serviceydelser 20 980 21 306 21 560 5 609 6 196 6 589<br />
SB Private husholdning. med ansatte 2 289 2 370 2 234 - - -<br />
mio. kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat07n<br />
376 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 359<br />
Præsterede timer - rettelse<br />
Præsterede timer for lønmodtagere<br />
Samlede præsterede timer<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
tusinde timer<br />
Produktion i alt 4 063 661 3 967 532 3 957 340 4 387 151 4 290 681 4 283 644<br />
Heraf: Offentlig forvaltning 1 273 396 1 291 597 1 274 839 1 273 396 1 291 597 1 274 839<br />
A Landbrug, skovbrug og fiskeri 65 312 62 368 62 236 130 178 127 292 128 794<br />
B Råstofindvinding 5 632 5 529 5 769 5 700 5 598 5 837<br />
C Industri 509 246 474 395 470 279 522 942 488 547 484 264<br />
D-E Forsyningsvirksomhed 41 745 42 426 42 906 41 790 42 471 42 950<br />
D Energiforsyning 21 785 21 517 21 777 21 785 21 517 21 777<br />
E Vandforsyning og renovation 19 960 20 909 21 130 20 005 20 954 21 173<br />
F Bygge og anlæg 246 564 228 513 229 769 286 706 270 083 273 018<br />
G-I Handel og transport mv. 972 171 941 717 947 815 1 076 036 1 042 805 1 048 843<br />
G Handel 593 526 576 443 575 565 661 137 643 241 642 084<br />
H Transport 255 556 246 045 250 481 273 980 262 690 267 354<br />
I Hoteller og restauranter 123 090 119 230 121 769 140 919 136 874 139 405<br />
J Information og kommunikation 160 003 158 274 156 795 170 832 169 178 167 768<br />
K Finansiering og forsikring 137 446 129 964 129 479 137 446 129 964 129 479<br />
La Ejend.hand.,udl. af erhv.ejend. 44 562 44 905 47 050 55 552 55 995 58 236<br />
Lb Boliger 22 677 22 105 22 697 23 279 22 712 23 314<br />
M-N Erhvervsservice 375 570 357 454 362 731 416 668 399 222 404 640<br />
M Videnservice 210 935 203 958 204 761 240 429 233 996 234 890<br />
N Rejsebureauer, rengøring mv. 164 634 153 496 157 970 176 238 165 227 169 750<br />
O-Q Off. adm., undervisn., sundhed 1 293 416 1 312 549 1 294 633 1 314 384 1 333 249 1 315 266<br />
O Off. adm., forsvar og politi 263 154 261 939 256 316 263 157 261 942 256 319<br />
P Undervisning 324 001 334 061 332 359 327 440 337 461 335 734<br />
Q Sundhed og socialvæsen 706 261 716 549 705 959 723 788 733 846 723 213<br />
R-S Kultur, fritid og anden service 189 315 187 332 185 180 205 639 203 564 201 237<br />
R Kultur og fritid 64 426 62 730 63 254 68 082 66 375 66 813<br />
SA Andre serviceydelser 99 432 98 908 98 240 112 100 111 495 110 738<br />
SB Private husholdning. med ansatte 25 457 25 695 23 686 25 457 25 695 23 686<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat18n<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 377
Nationalregnskab<br />
Tabel 360<br />
Beskæftigede og lønmodtagere<br />
Beskæftigede i alt 1 Heraf lønmodtagere 2<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
antal personer<br />
I alt 2 855 651 2 792 760 2 780 409 2 682 403 2 620 513 2 609 680<br />
Heraf: Offentlig forvaltning 850 091 860 361 848 105 850 091 860 361 848 105<br />
A Landbrug, skovbrug og fiskeri 74 494 72 556 72 067 39 926 38 140 38 195<br />
B Råstofindvinding 3 427 3 303 3 423 3 386 3 263 3 385<br />
C Industri 339 623 315 021 311 665 331 778 307 262 303 954<br />
D-E Forsyningsvirksomhed 25 788 26 219 26 398 25 764 26 194 26 376<br />
D Energiforsyning 13 226 13 073 13 187 13 226 13 072 13 187<br />
E Vandforsyning og renovation 12 562 13 146 13 211 12 538 13 122 13 189<br />
F Bygge og anlæg 173 818 162 619 162 956 150 537 139 436 139 909<br />
G-I Handel og transport mv. 721 682 703 867 705 571 674 720 657 238 659 323<br />
G Handel 463 021 452 743 450 967 434 684 424 644 423 080<br />
H Transport 159 481 154 437 155 896 149 509 144 516 146 054<br />
I Hoteller og restauranter 99 180 96 687 98 708 90 527 88 078 90 189<br />
J Information og kommunikation 105 332 102 348 102 670 99 735 96 783 97 141<br />
K Finansiering og forsikring 92 775 86 858 86 846 92 775 86 858 86 846<br />
La Ejend.hand.,udl. af erhv.ejend. 30 475 30 568 31 898 25 099 25 217 26 577<br />
Lb Boliger 11 756 11 910 12 077 11 347 11 504 11 674<br />
M-N Erhvervsservice 272 743 263 670 265 878 246 309 237 403 239 817<br />
M Videnservice 152 611 147 868 148 939 134 118 129 469 130 653<br />
N Rejsebureauer, rengøring mv. 120 132 115 802 116 939 112 191 107 934 109 164<br />
O-Q Off. adm., undervisn., sundhed 869 820 880 773 867 510 857 155 868 152 854 955<br />
O Off. adm., forsvar og politi 158 525 158 077 154 141 158 524 158 075 154 140<br />
P Undervisning 219 455 224 985 223 462 217 540 223 079 221 569<br />
Q Sundhed og socialvæsen 491 840 497 711 489 908 481 091 486 998 479 247<br />
R-S Kultur, fritid og anden service 133 918 133 048 131 451 123 872 123 063 121 529<br />
R Kultur og fritid 45 207 44 766 44 422 43 252 42 831 42 510<br />
SA Andre serviceydelser 71 702 71 005 70 969 63 611 62 955 62 960<br />
SB Private husholdning. med ansatte 17 009 17 277 16 059 17 009 17 277 16 059<br />
1 Inklusive beskæftigede midlertidigt på orlov. 2 Inklusive lønmodtagere midlertidigt på orlov. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat18n<br />
378 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 361<br />
Privat forbrug<br />
Årets priser 2005-priser, kædede værdier 1<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
Privat forbrug i alt 814 897 850 920 867 916 758 882 773 166 769 234<br />
Husholdningers forbrug på dansk<br />
område 799 004 834 444 851 102 743 026 758 400 754 881<br />
Fødevarer 80 933 82 416 84 329 70 771 71 916 71 326<br />
Drikkevarer og tobak 37 958 40 261 42 903 34 340 34 241 34 525<br />
Beklædning og fodtøj 36 238 36 910 36 628 35 729 36 639 35 821<br />
Boligbenyttelse 186 517 192 819 199 384 164 843 166 066 167 355<br />
Elektricitet og brændsel 47 510 55 864 51 355 42 037 46 565 39 836<br />
Boligudstyr, husholdningstjenester mv. 44 768 45 203 44 501 41 416 41 714 40 623<br />
Medicin, lægeudgifter o.l. 23 714 23 860 23 455 22 834 22 853 22 667<br />
Anskaffelse af kørekøjer 27 417 36 556 40 109 28 175 37 840 41 910<br />
Anden transport og kommunikation 76 126 78 973 83 179 70 702 70 330 70 639<br />
Fritidsudstyr, underholdning og rejser 90 459 92 458 92 855 88 551 89 232 89 008<br />
Andre varer og tjenester 147 365 149 123 152 404 141 879 139 825 140 951<br />
Turistbalance 2 339 2 420 2 463 . . . . . . . . .<br />
Turistindtægter -35 285 -38 361 -36 833 -32 549 -34 796 -32 707<br />
Turistudgifter 37 624 40 780 39 296 36 853 38 079 35 619<br />
Organisationer, foreninger mv. 13 555 14 056 14 352 11 589 11 581 11 478<br />
Varer 368 636 391 207 395 170 348 017 361 924 354 958<br />
Varige 78 881 86 051 89 224 83 065 91 218 94 981<br />
Halvvarige 82 856 84 024 83 618 79 960 81 255 79 935<br />
Ikke varige 206 898 221 132 222 327 183 653 188 666 180 377<br />
Tjenester 430 368 443 237 455 932 395 092 396 745 400 019<br />
Boligbenyttelse 186 517 192 819 199 384 164 843 166 066 167 355<br />
Andre tjenester 243 851 250 418 256 548 229 891 230 285 232 271<br />
mio. kr.<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat05<br />
Tabel 362<br />
Investeringer<br />
Årets priser 2005-priser, kædede værdier 1<br />
2009* 2010* 2011* 2009* 2010* 2011*<br />
Maskiner og inventar 72 019 74 453 80 964 73 327 75 611 82 758<br />
Transportmidler 41 222 39 790 31 288 42 537 42 795 33 767<br />
Bygninger og anlæg 158 641 143 827 151 085 136 693 122 873 124 892<br />
Boligbyggeri 79 956 74 456 83 330 68 928 63 856 69 443<br />
Andet byggeri 49 676 40 412 39 811 43 529 35 433 33 778<br />
Anlæg 29 009 28 959 27 944 23 797 23 046 21 244<br />
Stambesætninger 122 -196 -56 -288 417 46<br />
Anskaffelse af værdigenstande, netto 2 541 2 711 2 663 1 945 2 022 1 958<br />
Købt og egenudviklet software 34 576 41 780 41 422 31 625 35 176 35 535<br />
Orginalværker inden for underholdning, kultur og kunst 1 895 1 883 1 766 1 733 1 679 1 538<br />
Efterforskningsboringer 2 511 865 672 2 470 815 567<br />
Faste bruttoinvesteringer 313 527 305 112 309 803 289 294 278 588 279 593<br />
Heraf: nye investeringer i offentlig forvaltning og service 34 189 37 341 39 624 31 298 33 967 35 265<br />
Lagerforøgelser -20 142 -3 956 2 771 -14 061 -2 628 2 165<br />
Bruttoinvesteringer 293 386 301 157 312 574 268 271 272 637 280 166<br />
Forbrug af fast realkapital 297 232 290 300 216 562 268 680 262 765 261 594<br />
Nettoinvesteringer -3 847 10 857 96 012 1 754 -3 406 -6 420<br />
mio. kr.<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat04<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 379
Nationalregnskab<br />
Tabel 363<br />
Faste bruttoinvesteringer<br />
2006 2007 2008 2006 2007 2008<br />
årets priser, mio. kr.<br />
2005-priser, kædede værdier 1 , mio. kr.<br />
Faste Bruttoinvesteringer I alt 353 363 368 698 368 757 344 770 346 166 331 793<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 131 428 140 881 141 176 133 073 139 392 135 817<br />
Bygninger og anlæg 188 775 194 298 188 927 178 613 174 384 160 198<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 33 159 33 519 38 654 33 084 32 744 36 760<br />
Heraf: Offentlig forvaltning 31 748 31 846 32 994 30 930 29 726 29 637<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 7 657 7 782 7 984 7 956 7 938 8 141<br />
Bygninger og anlæg 21 692 21 305 21 734 20 579 19 132 18 475<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 2 399 2 760 3 276 2 396 2 702 3 129<br />
A Landbrug, skovbrug og fiskeri 14 566 17 754 16 540 14 209 16 729 14 969<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 8 618 10 029 9 636 8 549 9 702 9 008<br />
Bygninger og anlæg 5 530 7 243 6 352 5 242 6 537 5 447<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 418 481 552 417 473 529<br />
B Råstofindvinding 5 832 7 751 8 263 5 743 7 268 7 290<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 1 711 2 284 2 624 1 758 2 278 2 562<br />
Bygninger og anlæg 3 405 4 666 4 103 3 264 4 218 3 398<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 716 800 1 536 720 768 1 388<br />
C Industri 30 568 33 734 37 183 30 116 32 165 33 942<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 19 747 19 333 20 314 19 566 18 648 18 709<br />
Bygninger og anlæg 6 641 9 865 11 657 6 377 9 007 10 151<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 4 180 4 536 5 213 4 173 4 440 4 976<br />
D-E Forsyningsvirksomhed 15 302 14 993 15 338 14 842 13 901 12 435<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 5 362 5 949 5 087 5 294 5 710 4 560<br />
Bygninger og anlæg 9 379 8 373 9 651 8 987 7 562 7 295<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 561 671 600 560 656 572<br />
F Bygge og anlæg 9 079 8 190 7 032 8 976 7 893 6 681<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 6 794 5 904 5 593 6 764 5 764 5 419<br />
Bygninger og anlæg 1 825 1 697 757 1 754 1 553 656<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 459 589 682 458 577 651<br />
G-I Handel og transport mv. 61 753 66 477 80 513 61 557 64 105 74 208<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 43 358 49 731 50 670 43 671 48 623 47 555<br />
Bygninger og anlæg 12 851 12 109 24 804 12 352 11 044 21 342<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 5 544 4 637 5 039 5 534 4 537 4 809<br />
J Information og kommunikation 20 769 18 860 21 767 20 852 18 378 19 632<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 5 305 4 831 4 232 5 691 5 124 4 446<br />
Bygninger og anlæg 6 962 5 848 8 536 6 667 5 283 6 483<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 8 503 8 180 8 999 8 494 8 003 8 589<br />
K Finansiering og forsikring 7 095 7 713 8 125 7 225 7 701 7 999<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 2 192 2 460 2 439 2 334 2 594 2 598<br />
Bygninger og anlæg 170 219 114 162 199 98<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 4 734 5 035 5 573 4 728 4 914 5 309<br />
LA Ejend.hand.,udl. af erhv.ejend. 13 258 17 927 8 545 12 849 16 546 7 620<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 1 781 3 149 3 131 1 842 3 191 3 133<br />
Bygninger og anlæg 10 825 14 146 4 860 10 356 12 787 4 179<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 653 631 554 651 620 532<br />
LB Boliger 110 963 110 035 96 936 104 534 98 495 83 740<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 2 558 2 553 2 863 2 695 2 628 2 886<br />
Bygninger og anlæg 107 894 106 879 93 246 101 329 95 289 80 188<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 511 604 827 510 595 795<br />
M-N Erhvervsservice 19 464 20 871 21 110 19 567 20 619 20 583<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 15 879 15 750 15 226 16 034 15 740 15 142<br />
Bygninger og anlæg 1 147 2 553 2 519 1 097 2 307 2 168<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 2 438 2 568 3 365 2 436 2 509 3 208<br />
O-Q Off. adm., undervisn., sundhed 30 863 29 853 32 590 30 211 28 162 29 704<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 9 694 9 553 10 460 10 032 9 732 10 651<br />
Bygninger og anlæg 19 154 17 855 18 941 18 167 16 094 16 153<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 2 015 2 445 3 189 2 013 2 394 3 047<br />
R-S Kultur, fritid og anden service 13 851 14 541 14 815 14 091 14 463 14 464<br />
Maskiner, inventar og transportmidler 8 430 9 355 8 901 8 843 9 673 9 195<br />
Bygninger og anlæg 2 993 2 845 3 389 2 858 2 578 2 914<br />
Andre faste bruttoinvesteringer, i.a.n. 2 428 2 341 2 525 2 390 2 260 2 349<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat06n<br />
380 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 364 (side 1 af 2)<br />
Forsyning med varer. 2008 – rettelse<br />
SITC<br />
Dansk<br />
omsætning<br />
Import<br />
inkl.<br />
told<br />
Eksport<br />
Indenlandsk<br />
forsyning<br />
Anvendt til<br />
Forbrug i<br />
produktionen<br />
Husholdningernes<br />
forbrug<br />
Offentligt 1<br />
forbrug<br />
Investeringer,<br />
lagre<br />
0 Næringsmidler og levende dyr i alt 166 533 54 642 82 053 139 123 98 108 40 386 69 560<br />
00 Levende dyr 23 178 209 2 711 20 677 20 786 169 - -278<br />
01 Kød og kødvarer 37 973 7 729 28 410 17 292 6 329 10 759 - 204<br />
02 Mejeriprodukter og fugleæg 36 582 4 481 12 683 28 381 21 284 6 809 - 288<br />
03 Fisk, krebsdyr, bløddyr og varer deraf 12 219 10 318 13 656 8 881 8 198 690 - -8<br />
04 Korn og kornvarer 14 727 6 665 5 075 16 318 12 413 5 272 - -1 367<br />
05 Frugt og grøntsager 7 602 9 670 2 520 14 752 6 704 7 868 - 180<br />
06 Sukker, sukkerprodukter og honning 4 276 2 019 2 394 3 901 2 429 1 426 - 46<br />
07 Kaffe, te, kakao, chokolade, krydderier 2 600 3 188 1 131 4 657 1 522 3 093 - 42<br />
08 Foderstoffer (undtagen umalet korn) 16 540 7 343 4 341 19 542 16 772 1 302 - 1 468<br />
09 Diverse næringsmidler i.a.n. 10 837 3 020 9 133 4 724 1 672 2 998 69 -16<br />
1 Drikkevarer og tobak i alt 12 574 6 709 5 664 13 619 4 154 9 255 - 210<br />
11 Drikkevarer 9 196 5 877 4 079 10 994 3 662 7 221 - 111<br />
12 Tobak og tobaksvarer 3 378 832 1 584 2 625 491 2 034 - 99<br />
2 Råstoffer, ikke spiselige (undt. brændsel) i alt 20 883 15 430 17 674 18 639 20 167 3 305 - -4 832<br />
21 Huder, skind og pelsskind, uberedte 2 977 1 015 4 965 -973 402 - - -1 375<br />
22 Olieholdige frø og frugter 1 970 1 920 466 3 424 3 318 12 - 94<br />
23 Gummi, herunder syntetisk og regenereret 91 296 120 267 266 - - 0<br />
24 Træ og kork 2 444 4 614 773 6 286 5 059 1 119 - 108<br />
25 Papirmasse og papiraffald 41 404 83 362 366 - - -4<br />
26 Tekstilfibre og affald 766 300 604 461 423 18 - 21<br />
27 Gødningsstoffer og mineraler 2 717 1 273 792 3 198 3 122 140 - -64<br />
28 Malme og metalaffald 830 1 362 3 184 -992 2 815 - - -3 807<br />
29 Animalske og vegetabilske materialer i.a.n 9 047 4 246 6 686 6 607 4 395 2 016 - 195<br />
3 Mineral. brændsels- og smørestoffer o.l. i alt 155 475 88 448 73 813 170 109 140 054 23 277 - 6 778<br />
32 Kul, koks og briketter 355 5 026 39 5 342 4 903 84 - 356<br />
33 Rå mineralolier og produkter deraf 88 491 79 114 56 429 111 176 94 544 10 182 - 6 450<br />
34 Gas 42 515 95 12 712 29 898 26 926 3 000 - -28<br />
35 Elektricitet 24 114 4 212 4 634 23 692 13 681 10 011 - -<br />
4 Anim. og veg. olier, fedtstoffer og voks i alt 4 452 4 188 3 353 5 287 4 938 210 - 139<br />
41 Animalske olier og fedtstoffer 1 524 1 042 1 477 1 090 1 033 29 - 27<br />
42 Veg. olier og fedtstoffer, rå el. delvis bearb. 2 366 2 089 1 346 3 110 2 851 161 - 98<br />
43 Anim. el. veg. olier mv., bearbejdede; voks 561 1 057 530 1 087 1 054 20 - 13<br />
5 Kemikalier og kemiske produkter i alt 78 468 59 723 69 230 68 961 58 057 5 898 4 153 853<br />
51 Organiske kemikalier 9 311 5 260 7 533 7 038 6 851 40 - 148<br />
52 Uorganiske kemikalier 1 212 3 376 735 3 853 3 829 31 - -7<br />
53 Farve- og garvestoffer 3 993 3 393 3 536 3 850 3 442 308 - 99<br />
54 Medicinske og farmaceutiske produkter 40 633 17 081 38 132 19 582 12 177 2 932 4 153 320<br />
55 Flygtige olier, parfume, toilet- og rensemidler 2 663 5 366 3 408 4 621 2 141 2 179 - 302<br />
56 Gødningsstoffer, bearbejdede 198 2 715 261 2 652 2 595 51 - 6<br />
57 Plast, ubearbejdet 1 198 9 735 1 639 9 295 9 218 4 - 73<br />
58 Plast, bearbejdet 7 812 6 559 4 494 9 877 9 682 160 - 36<br />
59 Kemiske materialer og produkter i.a.n. 11 448 6 238 9 493 8 193 8 122 193 - -122<br />
6 Bearb. varer, hovedsagligt halvfabrikata i alt 101 018 92 692 57 824 135 885 126 471 5 932 466 3 015<br />
61 Læder og lædervarer i.a.n.; beredte pelsskind 77 745 291 530 379 123 - 28<br />
62 Gummi, bearbejdet, i.a.n. 980 4 075 1 157 3 898 3 616 191 - 91<br />
63 Træ- og korkvarer, undt. møbler 12 111 6 236 3 938 14 409 13 716 567 - 125<br />
64 Papir og pap; varer af papir, pap og papirmasse 8 355 11 888 4 925 15 318 14 186 786 466 -121<br />
65 Tekstilgarn, tekstilstof og tekstilvarer 5 747 8 257 6 398 7 606 5 582 1 461 - 563<br />
66 Varer af ikke-metalliske mineraler i.a.n. 23 001 8 088 10 458 20 631 18 993 1 274 - 363<br />
67 Jern og stål 6 497 24 072 9 655 20 914 20 804 5 - 105<br />
68 Ikke jernholdige metaller 3 244 7 979 3 131 8 091 8 017 13 - 62<br />
69 Metalvarer i.a.n. 41 006 21 352 17 870 44 488 41 178 1 511 - 1 798<br />
mio. kr.<br />
1 Varer, der indgår i produktionen af tjenesteydelser i offentlig forvaltning og service, er indeholdt i<br />
"Forbrug i produktionen". Varer anvendt til offentligt forbrug omfatter hovedsageligt<br />
tilskudsordninger, fx til medicin.<br />
Nye tal offentliggøres november <strong>2012</strong><br />
www.dst.dk/inputoutput<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 381
Nationalregnskab<br />
Tabel 364 (side 2 af 2)<br />
Forsyning med varer. 2008 – rettelse<br />
SITC<br />
Dansk<br />
omsætning<br />
Import<br />
inkl.<br />
told<br />
Eksport<br />
Indenlandsk<br />
forsyning<br />
Anvendt til<br />
Forbrug i<br />
produktionen<br />
Husholdningernes<br />
forbrug<br />
Offentligt 1<br />
forbrug<br />
Investeringer,<br />
lagre<br />
7 Maskiner og transportmidler i alt 156 782 189 312 134 786 211 308 96 302 27 655 356 86 994<br />
71 Kraftmaskiner og motorer 42 558 12 115 25 369 29 304 19 542 61 - 9 701<br />
72 Specialmaskiner til forskellige industrier 19 809 18 171 17 531 20 449 5 276 337 - 14 835<br />
73 Maskiner til metalbearbejdning 1 457 2 197 1 286 2 369 530 - - 1 839<br />
74 Maskiner og -tilbehør til industrien i.a.n. 42 722 30 357 35 264 37 815 23 454 163 - 14 198<br />
75 Kontormaskiner; aut. databehandlingsmaskiner 2 603 20 622 6 588 16 637 4 001 2 958 7 9 671<br />
76 App. til telekomm.,lydoptagelse og -gengivelse 7 024 16 645 8 718 14 950 8 127 4 245 - 2 578<br />
77 Elektriske maskiner og apparater i.a.n.; tilbehør 20 674 25 787 15 692 30 769 22 149 3 720 3 4 897<br />
78 Køretøjer 9 210 41 184 13 800 36 595 5 652 15 873 347 14 724<br />
79 Andre transportmidler 10 724 22 234 10 538 22 421 7 571 300 - 14 550<br />
8 Bearbejdede varer i.a.n. i alt 87 603 83 480 75 799 95 284 48 611 29 396 1 140 16 136<br />
81 Bygge-, sanitets-, varme- og belysningsartikler 4 673 3 618 2 721 5 570 3 309 584 4 1 673<br />
82 Møbler og dele dertil 18 662 8 921 12 960 14 623 2 604 5 530 148 6 341<br />
83 Rejseartikler, kufferter, tasker o.l. 6 1 349 506 850 167 611 - 72<br />
84 Beklædningsgenstande og -tilbehør 2 984 25 007 17 595 10 396 1 589 7 925 - 882<br />
85 Fodtøj 422 5 526 3 042 2 907 231 2 317 8 352<br />
87 Tekniske og videnskabelige instrumenter i.a.n. 14 920 10 152 14 363 10 708 6 904 189 14 3 601<br />
88 Fotografiske og optiske artikler i.a.n.; ure 1 046 2 694 1 204 2 536 1 371 976 36 153<br />
89 Diverse forarbejdede varer i.a.n. 44 891 26 211 23 408 47 693 32 436 11 263 930 3 064<br />
9 Diverse varer og transaktioner i.a.n. i alt 24 986 67 944 983 -58 - 19<br />
93 Varer, ikke klassificeret efter art - 858 42 815 815 - - -<br />
96 Mønter 24 1 2 24 0 1 - 23<br />
97 Guld, ubearbejdet, halvfabrikata og affald - 128 23 105 167 -59 - -4<br />
mio. kr.<br />
Tabel 365 Bruttonationalprodukt fordelt efter regioner og landsdele. 2010<br />
Bruttonationalprodukt<br />
Bruttonationalprodukt<br />
pr. indbygger 1<br />
Bruttonationalprodukt<br />
pr. indbygger 1<br />
Gns. årlig<br />
realvækst<br />
2004-2010<br />
Årlig realvækst<br />
2010<br />
årets priser mio. kr. årets priser 1 000 kr. hele landet = 100 pct.<br />
Hele landet 2 1 754 648 316 100 0,3 1,3<br />
Region Hovedstaden 633 183 375 118 1,1 3,0<br />
København by 294 099 429 136 1,4 1,2<br />
Københavns omegn 212 330 413 131 0,7 3,7<br />
Nordsjælland 117 576 263 83 1,0 6,2<br />
Bornholm 9 177 218 69 -0,5 0,3<br />
Region Sjælland 181 254 221 70 -1,0 1,2<br />
Østsjælland 54 655 233 74 -0,2 4,3<br />
Vest- og Sydsjælland 126 599 216 68 -1,3 -0,1<br />
Region Syddanmark 341 694 285 90 0,3 0,8<br />
Fyn 123 556 255 81 0,1 1,5<br />
Sydjylland 218 137 305 97 0,4 0,3<br />
Region Midtjylland 370 506 295 93 0,8 0,6<br />
Østjylland 242 216 292 92 1,5 1,9<br />
Vestjylland 128 290 300 95 -0,3 -1,9<br />
Region Nordjylland 167 849 290 92 1,1 -0,3<br />
Nordjylland 167 849 290 92 1,1 -0,3<br />
Uden for regional inddeling 3 60 163 0 0 -7,8 -4,9<br />
1 Det er ikke muligt at beregne BNP pr. indbygger uden for region. 2 For hele landet er tallene i<br />
overensstemmelse med den tidligere offentliggørelse – Nationalregnskab 2008, novemberversion.<br />
3 Kategorien udenfor region omfatter aktiviteterne i forbindelse med udvinding af råolie og naturgas i<br />
Nordsøen, produktion af anlægsinvesteringer i Nordsøen samt danske ambassader og andre offentlige<br />
aktiviteter i udlandet.<br />
Nye tal offentliggøres februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/rnat11 og rnat21<br />
382 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 366 Input-output tabel. 2008<br />
Input i brancher<br />
Landbrug,<br />
fiskeri og<br />
råstof<br />
Industri Forsyningsvirksomhed<br />
Bygge<br />
og<br />
anlæg<br />
Handel og Information<br />
Transport og<br />
mv. kommunikation<br />
Finans,<br />
bolig og<br />
erhvervsservice<br />
Off. adm<br />
mv. og<br />
kultur<br />
Input<br />
i alt<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Landbrug, fiskeri og råstof 9 558 63 300 17 900 715 461 15 422 296 92 668<br />
Industri 16 041 105 656 2 258 42 312 26 155 7 759 8 045 9 835 218 061<br />
Forsyningsvirksomhed 1 610 12 542 6 791 365 7 006 1 633 3 793 9 435 43 174<br />
Bygge og anlæg 1 684 2 669 4 682 2 017 3 974 3 402 32 262 5 937 56 628<br />
Handel og transport mv. 5 940 46 314 3 449 25 765 82 250 9 071 18 519 25 790 217 098<br />
Information og kommunikation 316 5 857 1 289 694 14 817 23 592 32 472 16 581 95 618<br />
Finans, bolig og erhvervsservice 10 607 36 454 7 001 27 764 75 082 20 203 103 363 39 092 319 567<br />
Off. adm mv. og kultur 305 2 973 587 410 4 638 3 589 8 453 20 753 41 707<br />
Indenlandsk leverance i alt 46 061 275 764 43 957 100 043 214 383 69 264 207 329 127 719 1 084 520<br />
Import inkl. told 15 639 184 016 9 231 28 416 230 292 18 641 39 184 28 575 553 995<br />
Produktskatter, netto og moms 3 711 4 199 1 551 1 774 11 759 46 19 691 26 848 69 579<br />
Anvendelse i køberpris 65 412 463 979 54 739 130 233 456 434 87 950 266 204 183 142 1 708 093<br />
Andre produktionsskatter, netto -6 914 -969 111 -40 -1 380 -571 14 417 -3 042 1 612<br />
Aflønning af ansatte 9 600 141 853 10 920 66 545 213 148 49 487 153 697 334 037 979 286<br />
Bruttooverskud af produktionen og<br />
bl. indkomst 74 160 51 565 26 439 23 135 83 903 15 585 188 014 55 036 517 837<br />
Produktionsværdi 142 257 656 427 92 209 219 873 752 105 152 452 622 332 569 173 3 206 829<br />
Endelig anvendelse<br />
Privat<br />
forbrug<br />
Offentligt<br />
forbrug<br />
Faste bruttoinvesteringer<br />
Maskiner<br />
og<br />
transportmidler<br />
Bygninger<br />
og anlæg<br />
Øvrige<br />
investeringer<br />
Lagerforøgelser<br />
Eksport I alt I alt<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Landbrug, fiskeri og råstof 3 435 30 9 0 709 -1 978 47 385 49 590 142 257<br />
Industri 45 646 982 31 390 0 2 036 12 488 345 824 438 367 656 427<br />
Forsyningsvirksomhed 33 248 0 0 0 275 24 15 490 49 036 92 209<br />
Bygge og anlæg 4 167 6 264 196 151 153 160 0 1 305 163 245 219 873<br />
Handel og transport mv. 186 503 3 531 20 510 0 7 048 814 316 601 535 007 752 105<br />
Information og kommunikation 25 549 0 270 0 14 676 108 16 231 56 834 152 452<br />
Finans, bolig og erhvervsservice 235 179 4 737 4 887 11 896 5 039 135 40 892 302 765 622 332<br />
Off. adm mv. og kultur 77 374 442 245 14 178 4 188 0 3 466 527 466 569 173<br />
Indenlandsk leverance i alt 611 100 457 790 57 276 163 227 34 131 11 591 787 193 2 122 309 3 206 829<br />
Import inkl. told 90 820 5 340 68 203 648 11 713 8 862 172 973 358 559 912 553<br />
Turistindtægter mv. -36 437 - - - - - 36 437 - -<br />
Produktskatter, netto og moms 138 096 2 274 15 686 25 376 896 -15 -582 181 731 251 310<br />
Anvendelse i køberpris 803 579 465 404 141 165 189 251 46 740 20 437 996 022 2 662 599 4 370 692<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/natio1N<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 383
Nationalregnskab<br />
Tabel 367<br />
Fast realkapital<br />
Årets priser 2005-priser, kædede værdier 1<br />
2008 2009* 2010* 2008 2009* 2010*<br />
Bruttobeholdning i alt, primo 9 600 654 9 901 373 9 993 466 8 556 000 8 673 923 8 799 210<br />
Maskiner og inventar 1 104 140 1 160 534 1 195 378 1 079 838 1 100 841 1 141 574<br />
Transportmidler 438 243 458 611 471 253 433 456 452 042 465 866<br />
Bygninger og anlæg 7 877 745 8 085 572 8 125 492 6 872 039 6 943 099 7 011 694<br />
Boligbyggeri 4 180 575 4 311 899 4 370 426 3 672 717 3 714 058 3 760 836<br />
Erhvervsbygninger 2 422 767 2 490 114 2 470 696 2 115 767 2 140 346 2 158 153<br />
Anlæg 1 274 403 1 283 559 1 284 369 1 084 017 1 089 339 1 093 461<br />
Stambesætninger 7 753 7 931 7 934 7 725 7 718 7 624<br />
Købt og egenudviklet software 138 468 153 877 157 125 134 393 143 535 147 703<br />
Originalværker inden for<br />
underholdning, kultur og kunst 11 510 12 202 12 490 10 790 11 070 11 121<br />
Efterforskningsboringer 22 795 22 645 23 795 21 063 21 879 23 559<br />
Forbrug af fast realkapital i alt 298 683 297 232 290 300 267 336 268 680 262 765<br />
Maskiner og inventar 80 498 79 358 73 557 78 261 77 420 73 735<br />
Transportmidler 33 511 35 025 35 566 33 684 34 932 35 333<br />
Bygninger og anlæg 150 568 149 723 152 021 123 974 125 376 126 239<br />
Boligbyggeri 65 155 68 410 69 222 55 454 57 058 57 371<br />
Erhvervsbygninger 52 342 49 249 49 396 41 226 41 007 41 336<br />
Anlæg 33 071 32 063 33 403 27 275 27 354 27 576<br />
Stambesætninger • • • • • •<br />
Købt og egenudviklet software 31 416 30 503 26 540 29 267 28 740 24 870<br />
Originalværker inden for<br />
underholdning, kultur og kunst 1 907 1 850 1 715 1 766 1 694 1 530<br />
Efterforskningsboringer 782 774 901 704 761 850<br />
Nettobeholdning i alt, primo 5 252 737 5 439 765 5 405 642 4 673 421 4 733 812 4 741 302<br />
Maskiner og inventar 594 275 637 507 614 401 587 639 601 168 591 734<br />
Transportmidler 259 891 272 079 278 868 257 688 268 849 277 459<br />
Bygninger og anlæg 4 296 132 4 416 810 4 396 356 3 729 825 3 761 896 3 767 306<br />
Boligbyggeri 2 270 780 2 352 412 2 371 958 1 989 947 2 012 935 2 023 039<br />
Erhvervsbygninger 1 307 188 1 348 523 1 316 179 1 127 302 1 142 864 1 142 645<br />
Anlæg 718 164 715 875 708 219 613 124 606 860 602 454<br />
Stambesætninger 7 753 7 931 7 934 7 725 7 718 7 624<br />
Købt og egenudviklet software 76 250 86 502 87 801 75 908 81 045 83 006<br />
Originalværker inden for<br />
underholdning, kultur og kunst 6 283 6 668 6 839 5 890 6 049 6 090<br />
Efterforskningsboringer 12 152 12 268 13 441 11 229 11 853 13 309<br />
mio. kr.<br />
1 Kædede værdier er ikke additive. Summen af komponenterne er således ikke lig med den viste total.<br />
Størrelsen af differensen imellem de to kan ikke betragtes som indikator for resultaternes pålidelighed.<br />
Nye tal forventes offentliggjort november <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat08 og nat04<br />
384 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 368<br />
Finansielle konti. Danmark og udlandet<br />
Finansiel konto<br />
2008 2009* 2010*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Finansielle aktiver 40 707 76 373 14 954<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder 53 372 -8<br />
Sedler og mønt samt indskud 28 553 -147 132 45 428<br />
Værdipapirer undtagen aktier -103 860 153 602 -72 994<br />
Lån 95 504 30 746 33 654<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser -1 845 43 555 4 812<br />
Forsikringstekniske reserver -508 1 597 114<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 22 810 -6 367 3 948<br />
Finansielle passiver 91 602 130 790 112 395<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 100 184 -166 348 -84 372<br />
Værdipapirer undtagen aktier -92 233 184 992 59 598<br />
Lån 118 585 34 979 86 513<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser -47 417 87 073 46 742<br />
Forsikringstekniske reserver -2 381 1 621 417<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 14 864 -11 527 3 497<br />
Fordringserhvervelse, netto -50 896 -54 417 -97 441<br />
Konto for andre ændringer i status<br />
Finansielle aktiver 273 500 -161 363 375 101<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud -2 659 4 129 40 915<br />
Værdipapirer undtagen aktier 500 014 -219 429 166 628<br />
Lån -2 331 8 451 -1 033<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* -212 303 49 077 162 545<br />
Forsikringstekniske reserver -644 794 970<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -8 577 -4 385 5 076<br />
Finansielle passiver 226 407 -64 777 380 147<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud -35 353 8 269 14 486<br />
Værdipapirer undtagen aktier 561 754 -225 163 169 348<br />
Lån -29 888 -4 374 5 629<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* -266 883 149 299 178 579<br />
Forsikringstekniske reserver -52 -18 -14<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -3 171 7 210 12 119<br />
Ultimostatuskonto<br />
Finansielle aktiver 4 373 264 4 287 902 4 677 965<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 1 241 778 1 098 775 1 185 118<br />
Værdipapirer undtagen aktier 1 727 110 1 661 283 1 754 917<br />
Lån 522 019 561 216 593 837<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* 751 001 843 633 1 010 990<br />
Forsikringstekniske reserver 13 148 15 540 16 623<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 118 208 107 455 116 480<br />
Finansielle passiver 4 270 311 4 336 324 4 828 866<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 865 965 707 886 638 000<br />
Værdipapirer undtagen aktier 1 466 257 1 426 086 1 655 032<br />
Lån 672 768 703 373 795 515<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* 1 094 717 1 331 089 1 556 410<br />
Forsikringstekniske reserver 5 568 7 170 7 573<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 165 036 160 720 176 336<br />
Finansielle aktiver, netto 102 953 -48 422 -150 901<br />
Anm.: Finansielle konti for udlandet opstilles fra udlandets synspunkt. Et finansielt aktiv, som ejes af<br />
udlandet, er således et passiv for Danmark og omvendt.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat10, nat11, nat12 og nat13<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 385
Nationalregnskab<br />
Tabel 369<br />
Finansielle konti. Offentlig forvaltning og service<br />
Finansiel konto<br />
2008 2009* 2010*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Finansielle aktiver 158 322 74 157 37 571<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 146 703 -76 245 -15 863<br />
Værdipapirer undtagen aktier -27 643 55 279 12 405<br />
Lån 34 483 38 571 416<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser -2 039 1 658 2 572<br />
Forsikringstekniske reserver -67 8 -6<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 6 885 54 887 38 047<br />
Finansielle passiver 100 771 120 011 84 984<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 885 324 274<br />
Værdipapirer undtagen aktier 91 562 74 697 75 665<br />
Lån 11 582 7 971 5 899<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser • • •<br />
Forsikringstekniske reserver • • •<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -3 258 37 020 3 146<br />
Fordringserhvervelse, netto 57 551 -45 855 -47 413<br />
Konto for andre ændringer i status<br />
Finansielle aktiver 4 505 -947 25 025<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud - 233 -<br />
Værdipapirer undtagen aktier 2 243 2 461 9 833<br />
Lån 2 074 266 -334<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* -18 -71 12 808<br />
Forsikringstekniske reserver 15 11 8<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 190 -3 847 2 711<br />
Finansielle passiver 19 324 -13 792 23 195<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud - - -<br />
Værdipapirer undtagen aktier 26 124 -14 570 22 774<br />
Lån -6 800 766 421<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* • • •<br />
Forsikringstekniske reserver • • •<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender - 10 -<br />
Ultimostatuskonto<br />
Finansielle aktiver 1 015 750 1 088 959 1 151 555<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 299 769 223 757 207 894<br />
Værdipapirer undtagen aktier 129 458 187 198 209 436<br />
Lån 189 031 227 868 227 950<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* 262 551 264 137 279 517<br />
Forsikringstekniske reserver 573 591 593<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 134 368 185 408 226 166<br />
Finansielle passiver 908 187 1 014 406 1 122 585<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 14 182 14 506 14 780<br />
Værdipapirer undtagen aktier 601 208 661 335 759 775<br />
Lån 175 766 184 503 190 823<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* • • •<br />
Forsikringstekniske reserver • • •<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 117 032 154 062 157 208<br />
Finansielle aktiver, netto 107 563 74 553 28 970<br />
Anm.: Opgørelsen er ukonsolideret, dvs. at finansielle mellemværender mellem de enkelte enheder i<br />
sektoren ikke elimineres.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat10, nat11, nat12 og nat13<br />
386 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Nationalregnskab<br />
Tabel 370<br />
Finansielle konti. Selskabssektor<br />
Finansiel konto<br />
2008 2009* 2010*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Finansielle aktiver 1 643 589 -262 430 1 289 331<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder -53 -372 8<br />
Sedler og mønt samt indskud 449 540 -378 752 -85 598<br />
Værdipapirer undtagen aktier 642 581 90 473 317 786<br />
Lån 497 951 -43 329 198 519<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser 21 483 124 159 796 370<br />
Forsikringstekniske reserver -4 204 868 1 554<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 36 291 -55 478 60 692<br />
Finansielle passiver 1 589 703 -379 937 1 135 118<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 525 459 -415 667 59 569<br />
Værdipapirer undtagen aktier 513 728 25 289 103 888<br />
Lån 367 884 -102 336 91 009<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser 55 297 106 122 760 333<br />
Forsikringstekniske reserver 78 044 77 143 59 226<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 49 290 -70 486 61 092<br />
Fordringserhvervelse, netto 53 887 117 507 154 213<br />
Konto for andre ændringer i status<br />
Finansielle aktiver -1 634 020 542 893 580 106<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder 750 13 484 5 506<br />
Sedler og mønt samt indskud -34 114 3 067 -27 413<br />
Værdipapirer undtagen aktier 91 238 20 681 34 836<br />
Lån 15 499 31 550 5 160<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* -1 685 103 496 749 584 527<br />
Forsikringstekniske reserver 488 342 274<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -22 777 -22 980 -22 785<br />
Finansielle passiver -2 018 976 735 004 890 270<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud -17 905 4 994 3 436<br />
Værdipapirer undtagen aktier 1 198 52 287 18 232<br />
Lån 44 954 25 219 -8 525<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* -2 021 289 590 984 710 958<br />
Forsikringstekniske reserver -12 386 60 720 154 013<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -13 549 802 12 156<br />
Ultimostatuskonto<br />
Finansielle aktiver 14 296 393 14 576 858 16 446 293<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder 11 477 24 590 30 104<br />
Sedler og mønt samt indskud 2 463 836 2 088 151 1 975 140<br />
Værdipapirer undtagen aktier 3 874 716 3 985 870 4 338 492<br />
Lån 4 558 932 4 547 153 4 750 831<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* 2 570 723 3 191 633 4 572 528<br />
Forsikringstekniske reserver 25 947 27 157 28 985<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 790 763 712 305 750 212<br />
Finansielle passiver 15 705 120 16 060 188 18 085 577<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 3 939 016 3 528 343 3 591 349<br />
Værdipapirer undtagen aktier 3 839 529 3 917 105 4 039 225<br />
Lån 2 103 298 2 026 179 2 108 664<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* 3 342 512 4 039 618 5 510 909<br />
Forsikringstekniske reserver 1 815 688 1 953 550 2 166 789<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 665 077 595 392 668 640<br />
Finansielle aktiver, netto -1 408 726 -1 483 330 -1 639 284<br />
Anm.: Opgørelsen er ukonsolideret, dvs. at finansielle mellemværender mellem de enkelte enheder i<br />
sektoren ikke elimineres.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat10, nat11, nat12 og nat13<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 387
Nationalregnskab<br />
Tabel 371<br />
Finansielle konti. Husholdningssektor<br />
Finansiel konto<br />
2008 2009* 2010*<br />
årets priser i mio. kr.<br />
Finansielle aktiver 78 240 99 913 72 385<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 1 732 20 439 31 504<br />
Værdipapirer undtagen aktier 3 042 -16 765 -17 000<br />
Lån -16 13 466<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser -9 720 23 823 3 322<br />
Forsikringstekniske reserver 80 442 76 290 57 982<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 2 759 -3 887 -3 889<br />
Finansielle passiver 138 781 117 149 81 743<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud - - -<br />
Værdipapirer undtagen aktier 1 061 -2 388 1 047<br />
Lån 129 871 85 389 49 634<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser - - -<br />
Forsikringstekniske reserver • • •<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 7 849 34 148 31 063<br />
Fordringserhvervelse, netto -60 542 -17 236 -9 358<br />
Konto for andre ændringer i status<br />
Finansielle aktiver -424 444 268 387 285 436<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud -16 485 5 833 4 421<br />
Værdipapirer undtagen aktier -4 913 8 472 -1 390<br />
Lån - - -<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* -390 748 194 528 129 658<br />
Forsikringstekniske reserver -12 297 59 554 152 746<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender - - -<br />
Finansielle passiver -7 963 -20 950 -33 452<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud - - -<br />
Værdipapirer undtagen aktier -494 -371 -446<br />
Lån 6 975 18 654 6 267<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* - - -<br />
Forsikringstekniske reserver • • •<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -14 444 -39 234 -39 273<br />
Ultimostatuskonto<br />
Finansielle aktiver 3 717 260 4 085 560 4 443 381<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud 813 780 840 051 875 976<br />
Værdipapirer undtagen aktier 194 501 186 208 167 819<br />
Lån 161 175 641<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* 852 955 1 071 305 1 204 285<br />
Forsikringstekniske reserver 1 781 588 1 917 432 2 128 161<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 74 276 70 388 66 499<br />
Finansielle passiver 2 507 572 2 603 771 2 652 062<br />
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder • • •<br />
Sedler og mønt samt indskud - - -<br />
Værdipapirer undtagen aktier 18 791 16 032 16 632<br />
Lån 2 318 312 2 422 356 2 478 256<br />
Aktier og andre ejerandelsbeviser* - - -<br />
Forsikringstekniske reserver • • •<br />
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 170 469 165 383 157 173<br />
Finansielle aktiver, netto 1 209 688 1 481 789 1 791 318<br />
Anm. 1: Opgørelsen er ukonsolideret, dvs. at finansielle mellemværender mellem de enkelte enheder i<br />
sektoren ikke elimineres.<br />
Anm. 2: Husholdningssektor er inkl. non-profit institutioner rettet mod husholdninger.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/nat10, nat11, nat12 og nat13<br />
388 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Offentlige finanser<br />
1<br />
Den offentlige sektor<br />
Sammensætningen af den offentlige sektor<br />
Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt offentlige selskaber<br />
og selskabslignende virksomheder (selskabssektoren).<br />
Offentlig forvaltning og service producerer ikke-markedsmæssige tjenester, der<br />
hovedsageligt finansieres via skatter. Tjenesterne stilles således helt eller delvist<br />
gratis til rådighed for husholdningerne og virksomhederne (fx daginstitutioner,<br />
uddannelse og sygehuse).<br />
Selskabssektoren består af institutioner, der drives på markedsvilkår. Forskellen<br />
mellem offentlige selskaber og de offentlige selskabslignende virksomheder er, at<br />
de selskabslignende virksomheder er offentlige institutioner, hvis regnskaber er en<br />
del af stats- og kommuneregnskaberne (fx kommunale forsyningsvirksomheder).<br />
Offentlige selskaber er derimod privatretligt organiserede selskaber, der ejes eller<br />
domineres af offentlige myndigheder (fx DONG Energy A/S og DSB S-tog A/S).<br />
Dvs. at det offentlige har altid 100 pct. kontrol med de selskabslignende virksomheder,<br />
hvorimod kontrollen med selskaberne er mindre vidtgående.<br />
I det følgende anvendes en række forskellige betegnelser til beskrivelse af det offentlige<br />
område. Hvis beskrivelsen også omfatter den offentlige selskabssektor vil<br />
dette være nævnt eksplicit, men ellers er der kun tale om tal for offentlige forvaltning<br />
og service.<br />
Figur 1<br />
Den offentlige sektor fordelt efter område<br />
Den offentlige sektor<br />
Offentlig forvaltning og service<br />
Selskabssektoren<br />
Den statslige sektor<br />
De sociale kasser<br />
og fonde<br />
Den kommunale sektor<br />
Den regionale sektor<br />
Offentlige selskabslignende<br />
virksomheder<br />
Offentlige selskaber<br />
Politi<br />
Dronningen<br />
Forsvar<br />
Folketinget<br />
Overordnet vejnet<br />
Videregående<br />
uddannelser<br />
Arbejdsløshedskasser<br />
Lønmodtagernes<br />
Garantifond<br />
Folkeskole<br />
Ældrepleje<br />
Daginstitutioner<br />
Rådhuse<br />
Lokalt vejnet<br />
Genoptræning<br />
Sygehuse<br />
Statens Serum Institut<br />
Finanstilsynet<br />
Statens Luftfartsvæsen<br />
IT- og Telestyrelsen<br />
Danmarks Radio<br />
Danske Spil A/S<br />
DONG Energy A/S<br />
TV2<br />
Post Danmark A/S<br />
DSB<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 389
Offentlige finanser<br />
Kommunalreformen 2007<br />
Kommunalreformen trådte i kraft 1. januar 2007 og medførte store forandringer i<br />
den offentlige sektor. Reformen består af tre hovedelementer: Et nyt kommunalt<br />
danmarkskort, en ny opgavefordeling samt en finansierings- og udligningsreform.<br />
Ændringerne i den kommunale struktur medførte, at antallet af kommuner blev<br />
reduceret fra 271 til 98. Derudover blev amtskommunerne nedlagt, og der blev<br />
oprettet fem regioner.<br />
I samme omgang skete der en ændring i opgavefordelingen mellem stat, region og<br />
kommune. Fx overtog kommunerne de fleste natur- og miljøopgaver fra amterne,<br />
mens staten bl.a. overtog de videregående uddannelser fra amterne.<br />
Omfordelingen af opgaverne mellem sektorerne har tilsvarende medført en tilpasning<br />
af det kommunale udligningssystem, så det afspejler fordelingen af de nye<br />
opgaver. Kommunerne kom samtidig til at medfinansiere sygehusvæsenet.<br />
2<br />
Udviklingen i den offentlige sektor<br />
Størrelsen af den offentlige sektor konstant siden 1993<br />
I forhold til den samlede danske økonomi har størrelsen af den offentlige sektor<br />
ligget konstant mellem 27 og 30 pct. af bruttofaktorindkomsten (BFI) siden 1993.<br />
Aflønning af ansatte i den offentlige sektor udgør omkring en tredjedel af den samlede<br />
aflønning af ansatte i dansk økonomi, mens investeringerne siden 1999 har<br />
ligget på omkring 13-19 pct. af de samlede investeringer i dansk økonomi.<br />
Institutioner under offentlig forvaltning og service står for omkring 90 pct. af udgifterne<br />
til løn i den offentlige sektor, mens de siden 2006 har stået for ca. to tredjedele<br />
af investeringerne. Tidligere har investeringerne været mere jævnt fordelt<br />
mellem markedsmæssige enheder og offentlig forvaltning og service.<br />
Figur 2<br />
Bruttofaktorindkomst for den offentlige sektor i procent af samlet dansk BFI<br />
32<br />
28<br />
24<br />
Pct.<br />
Offentlige selskaber<br />
Offentlige selskabslignende selskaber<br />
20<br />
16<br />
12<br />
Offentlig forvaltning og service<br />
8<br />
4<br />
0<br />
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
www.statistikbanken.dk/nat01 og off14<br />
390 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Over de senere år er der gennemført en række privatiseringer i den offentlige selskabssektor.<br />
Dette har reduceret størrelsen af den offentlige sektor. TDC A/S er et<br />
eksempel på et selskab, der har skiftet status fra offentligt selskab til privat virksomhed,<br />
hvormed selskabet ikke længere er en del af den offentlige sektor.<br />
En sjettedel af den offentlige sektors BFI skabt i offentlige selskaber<br />
I 2010 skabte de offentlige selskaber 16 pct. af den offentlige sektors BFI. Men kun<br />
9 pct. af lønsummen bliver udbetalt i de offentlige selskaber. Samtidig finder 36<br />
pct. af den offentlige sektors bruttoinvesteringer sted i de offentlige selskaber.<br />
Figur 3 Offentlig sektor opdelt på off. forvaltning og service og off. selskaber. 2010<br />
Bruttofaktorindkomst Aflønning af ansatte Bruttoinvesteringer<br />
Offentlig forvaltning og service<br />
De offentlige selskaber<br />
www.statistikbanken.dk/off14<br />
Underskud på de offentlige finanser siden 2009<br />
Årene siden 2009 har vist et underskud på de offentlige finanser. Der havde i ti år<br />
forinden mellem 1999 og 2008 været overskud på de offentlige finanser bortset fra<br />
et mindre underskud i 2003.<br />
Figur 4<br />
Det offentlige overskud<br />
i pct. af BNP<br />
Pct.<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
-2<br />
-4<br />
-6<br />
-8<br />
-10<br />
-12<br />
76 81 86 91 96 01 06 11<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
og off3<br />
Årene mellem 1975 og 1998 var primært præget af underskud på de offentlige<br />
finanser. Dog var der overskud på de offentlige finanser i 1986 og 1987 som følge<br />
af en kortvarig højkonjunktur.<br />
Konjunkturudviklingen har stor indflydelse på de offentlige finanser. Højkonjunktur<br />
betyder bl.a., at dagpengeudgifterne falder, samtidig med at provenuet fra<br />
skatter og afgifter vokser. Det modsatte er tilfældet ved lavkonjunktur.<br />
Den offentlige nettoformue vendt til nettogæld i 2011<br />
Over- eller underskud på de offentlige finanser påvirker den offentlige gæld. Gældens<br />
størrelse er af betydning for den fremtidige økonomiske udvikling ved bl.a. at<br />
påvirke det fremtidige finanspolitiske råderum.<br />
I 2011 vendte den offentlige nettoformue og blev til en nettogæld på 3,5 pct. af<br />
BNP.<br />
I årene mellem 1995, hvor opgørelsen af nettogælden blev introduceret, og 2006<br />
havde offentlig forvaltning og service en nettogæld, der toppede i 1998 med 35,1<br />
pct. af BNP. Nettogælden var derefter faldende frem til 2007, hvor den vendte og<br />
blev til en nettoformue, der yderligere voksede frem til 2008, hvor den toppede<br />
med 6,1 pct. af BNP. Herefter har nettoformuen været faldende, hvilket medførte<br />
at nettoformuen igen blev vendt til nettogæld i 2011.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 391
Offentlige finanser<br />
Figur 5<br />
Drifts- og kapitaludgifter<br />
i pct. af BNP<br />
Pct.<br />
62<br />
60<br />
58<br />
56<br />
54<br />
52<br />
50<br />
48<br />
46<br />
44<br />
76 81 86 91 96 01 06 11<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
og off3<br />
Figur 6<br />
Ansatte i offentlig forvaltning<br />
og service<br />
i pct. af samlet beskæftigelse<br />
Pct.<br />
34<br />
33<br />
32<br />
31<br />
30<br />
29<br />
28<br />
27<br />
26<br />
76 81 86 91 96 01 06 11<br />
www.statistikbanken.dk/nat18n,<br />
nat18 og nat18x<br />
3<br />
Figur 7<br />
Offentlige udgifter i offentlig forvaltning og service<br />
Offentlige udgifters andel af BNP konstant siden 2009<br />
Størrelsen af offentlige forvaltning og service er politisk bestemt og er afhængig af<br />
økonomiske og samfundsstrukturelle forhold.<br />
Udbygningen af bl.a. undervisning, sociale forhold og sygehuse i 1970’erne førte<br />
til en kraftig vækst i offentlige forvaltning og service. Endvidere førte kvinders<br />
deltagelse på arbejdsmarkedet til øget efterspørgsel efter børnepasning.<br />
Væksten i drifts- og kapitaludgifternes andel af BNP toppede i 1993. Årende mellem<br />
1993 og 2008 har der været tendens til et fald i drifts- og kapitaludgifternes<br />
andel af BNP. I 2009 steg andelen af drifts- og kapitaludgifterne og udgjorde således<br />
57,9 pct. af BNP. Niveauet er næsten uændret i både 2010 og 2011, hvor andelen<br />
af drifts- og kapitaludgifterne udgjorde hhv. 57,6 og 57,7 pct. af BNP.<br />
Stagnation af antallet af offentlige ansatte siden 1993<br />
I den offentlige produktion er den væsentligste produktionsfaktor arbejdskraft (fx<br />
lærere, læger og ansatte i administrationen). Ca. to tredjedele af de offentlige forbrugsudgifter<br />
går til aflønning af ansatte.<br />
I 1970 udgjorde ansatte i offentlig forvaltning og service 21,2 pct. af den samlede<br />
beskæftigelse. Denne andel var i 1989 steget til 33,2 pct. Siden faldt andelen til<br />
30,8 pct. i 1993, hvorefter den stort set har været konstant.<br />
Den realøkonomiske fordeling af udgifterne<br />
Den realøkonomiske fordeling viser de offentlige udgifter opgjort på aktiviteter. I<br />
den realøkonomiske fordeling adskilles udgifterne mellem forbrug, løbende overførsler<br />
og kapitaludgifter. Den realøkonomiske fordeling viser således, om der er<br />
tale om forbrug i produktionen, omfordeling eller investeringer. Det offentlige<br />
forbrug består hovedsageligt af løn til ansatte og varekøb i forbindelse med produktionen<br />
af tjenester, som stilles til rådighed for borgerne.<br />
De løbende overførsler består primært af overførsler til husholdningerne, herunder<br />
pension og arbejdsløshedsdagpenge. Kapitaludgifterne dækker bl.a. over investeringer<br />
i skoler, hospitaler og veje.<br />
Offentlige udgifter 1 fordelt efter realøkonomisk kategori<br />
100<br />
Pct.<br />
Kapitaludgifter<br />
80<br />
60<br />
Løbende overførsler<br />
40<br />
20<br />
Offentligt forbrug<br />
0<br />
1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
1 Offentlige drifts- og kapitaludgifter inkl. forbrug af fast realkapital samt salg af varer og tjenester.<br />
www.statistikbanken.dk/off14 og off3<br />
392 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Fra 1975 og frem til midten af 1990’erne udgjorde det offentlige forbrug en stadig<br />
mindre andel af de samlede offentlige udgifter, mens løbende overførsler udgjorde<br />
en stadig større andel. I perioden fra midten af 1990’erne og frem til 2009 skete<br />
der en svag stigning i andelen af det offentlige forbrug, mens de løbende overførsler<br />
faldt svagt. I 2010 faldt andelen af det offentlige forbrug svagt, og der var en<br />
svag stigning i de løbende overførsler. Andelen af kapitaludgifterne var faldende<br />
frem til midten af 1980’erne, hvorefter de har været nogenlunde konstant.<br />
Offentlige udgifter fordelt efter formål<br />
I den funktionelle fordeling adskilles de offentlige udgifter efter formål. Den funktionelle<br />
fordeling giver et overblik over det indbyrdes størrelsesforhold mellem de<br />
enkelte udgiftsområder som fx sundhed, forsvar, undervisning mv.<br />
Den funktionelle fordeling af udgifterne har været nogenlunde stabil i perioden fra<br />
1985 og frem til i dag. Der har dog været en stigning i udgifterne til samfundsmæssige<br />
og sociale forhold på bekostning af udgifterne til overordnede offentlige<br />
tjenester og erhvervsøkonomiske forhold.<br />
Udgifter til generelle offentlige tjenester sammen med forsvar og offentlig orden<br />
og sikkerhed er de udgiftsområder, som historisk set er udgangspunktet for offentlig<br />
forvaltning og service. Udgifter til generelle offentlige tjenester udgør 13 pct. af<br />
de samlede udgifter og består bl.a. af udgifter til offentlig administration. Forsvar<br />
og offentlig orden og sikkerhed lægger beslag på hhv. 3 pct. og 2 pct. af ressourcerne.<br />
Undervisning, sundhedsvæsen og social beskyttelse er områder, der bliver betragtet<br />
som kerneydelser i en moderne velfærdsstat. 72,8 pct. af udgifterne i 2011 blev<br />
anvendt til disse tre store områder.<br />
Figur 8 Funktionel fordeling af drifts- og kapitaludgifter. 2011<br />
Generelle offentlige tjenester, 13 pct.<br />
Forsvar, 3 pct.<br />
Offentlig orden og sikkerhed, 2 pct.<br />
Økonomiske anliggender, 5 pct.<br />
Miljøbeskyttelse, 1 pct.<br />
Boliger og offentlige faciliteter, 1 pct.<br />
Sundhedsvæsen, 15 pct.<br />
Fritid, kultur og religion, 3 pct.<br />
Undervisning, 14 pct.<br />
Social beskyttelse, 45 pct.<br />
www.statistikbanken.dk/off23<br />
Social beskyttelse er den udgiftspost, der lægger beslag på de fleste ressourcer<br />
(44,6 pct.). Her er tale om bl.a. udgifter til folkepension, arbejdsløshedsdagpenge<br />
og kontanthjælp. Udgifter i forbindelse med undervisning og sundhedsvæsen udgør<br />
hhv. 13,7 pct. og 14,5 pct. af de samlede udgifter. 5,4 pct. af udgifterne anvendes<br />
især til anliggender inden for økonomi, handel og arbejdsmarked samt transport,<br />
kommunikation og andre erhverv. Til boliger og offentlige faciliteter samt til<br />
fritid, kultur og religion anvendes hhv. 0,8 pct. og 2,7 pct.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 393
Offentlige finanser<br />
4<br />
Finansieringen af de offentlige udgifter<br />
Figur 9<br />
Skatter og afgifter<br />
i pct. af BNP<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
Pct.<br />
35<br />
80 85 90 95 00 05 10<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
og off12<br />
Skatterne har siden 1988 udgjort en relativt konstant andel af BNP<br />
Udgifter i offentlig forvaltning og service medfører et tilsvarende finansieringsbehov,<br />
hvor især skatter og afgifter spiller en afgørende rolle.<br />
Mellem 1975 og 1988 steg andelen af skatter og afgifter af BNP fra 38,4 pct. til<br />
49,4 pct. Siden 1988 har denne andel været nogenlunde konstant og lå således i<br />
2010 på 47,7 pct.<br />
Skattestrukturen uændret i 40 år<br />
Den samlede beskatning kan fordeles på fire hovedarter: Indkomst- og formueskatter,<br />
produktions- og importskatter, kapitalskatter samt obligatoriske bidrag til sociale<br />
ordninger.<br />
Indkomst- og formueskatterne udgør den største del af de samlede skatter. Indkomst-<br />
og formueskatterne består af skat af indkomst optjent af personer og virksomheder<br />
(fx personskatter, selskabsskat og realrenteafgift) samt skatter knyttet<br />
til besiddelse af formuegoder (fx vægtafgift).<br />
Produktions- og importskatter er en anden stor post. Denne består hovedsageligt af<br />
moms og forskellige punktafgifter. Nogle produktions- og importskatter bruges til<br />
at påvirke adfærden hos borgere og virksomheder (fx "grønne" skatter og afgifter).<br />
Figur 10<br />
Nationalregnskabsfordeling af samlede skatter og afgifter<br />
100<br />
Pct.<br />
Obligatoriske bidrag til sociale ordninger<br />
Kapitalskatter<br />
80<br />
Løbende indkomst- og formueskatter<br />
60<br />
40<br />
20<br />
Produktions- og importskatter<br />
0<br />
1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010<br />
www.statistikbanken.dk/off3<br />
De sidste to poster, kapitalskatter og obligatoriske bidrag til sociale ordninger, har<br />
provenumæssigt ikke den store betydning. Sidstnævnte spiller en stor rolle i andre<br />
lande, hvor mange velfærdsydelser finansieres via obligatoriske bidrag, og hvor<br />
tildelingen af sociale ydelser sker i sammenhæng med borgerens tilknytning til<br />
arbejdsmarkedet.<br />
394 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
5<br />
Opgave- og byrdefordeling mellem delsektorerne<br />
Arbejdsdeling mellem delsektorerne<br />
Offentlig forvaltning og service kan underopdeles i delsektorerne kommuner, regioner,<br />
stat samt de sociale kasser og fonde. I Danmark sker der en høj grad af arbejdsdeling<br />
mellem de enkelte delsektorer. Denne arbejdsdeling kan beskrives ved<br />
at udgifterne fordeles efter opgave og byrde. Opgavefordelingen viser udgifterne<br />
fordelt efter den sektor, der varetager opgaverne i forhold til borgerne. Byrdefordelingen<br />
viser den sektor, der finansierer udgifterne.<br />
Staten dækker flere af udgifterne, end arbejdsdelingen tilsiger. Regionerne (fra<br />
2007), sociale kasser og fonde og især kommunerne dækker færre udgifter, end<br />
arbejdsdelingen tilsiger. Dette dækker over, at staten refunderer de øvrige delsektorer<br />
for en række udgifter – specielt de lovbundne udgifter på det sociale område.<br />
Figur 11 Opgave- og byrdefordeling mellem delsektorer. 2010<br />
Opgavefordeling<br />
Byrdefordeling<br />
Statslige sektor<br />
Sociale kasser og fonde<br />
Amtskommunale sektor<br />
Kommunale sektor<br />
6<br />
International sammenligning i EU27 i 2010<br />
Senest 1. januar i 2007 blev EU udvidet med to øst- og centraleuropæiske lande:<br />
Bulgarien og Rumænien. EU blev grundlagt med det Europæiske Kul- og Stålfællesskab<br />
i 1952 af landene: Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien, Luxembourg og<br />
Nederlandene. EU er siden blevet udvidet i 1973, hvor Danmark tiltrådte, 1981,<br />
1986, 1995, 2004 og senest 2007. Den største udvidelse skete i 2004 hvor EU blev<br />
udvidet med ti øst- og centraleuropæiske lande.<br />
Den offentlige sektors størrelse<br />
Den offentlige sektors størrelse, målt som de offentlige udgifter i pct. af BNP, varierer<br />
kraftigt i EU fra 38,1 pct. i Bulgarien til 66,8 pct. i Irland. Variationen kan være<br />
udtryk for enten et politisk valg eller for landets udviklingsstadie.<br />
Den offentlige sektor i Danmark er blandt de største i EU27, og i 2010 udgør de<br />
offentlige udgifter 58,2 pct. af BNP i Danmark, hvilket er næststørst i EU.<br />
Der er en tendens til, at den offentlige sektors størrelse vokser i takt med, at et land<br />
udvikles. Fx har i-lande en større offentlig sektor end u-lande.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 395
Offentlige finanser<br />
Figur 12 De offentlige udgifter i procent af BNP i EU. 2010<br />
80<br />
Pct. af BNP<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Irland<br />
Danmark<br />
Frankrig<br />
Finland<br />
Belgien<br />
Sverige<br />
Østrig<br />
Portugal<br />
Nederlandene<br />
EU27<br />
Storbritannien<br />
Italien<br />
Grækenland<br />
Slovenien<br />
Ungarn<br />
Tyskland<br />
Cypern<br />
Spanien<br />
Polen<br />
Letland<br />
Tjekkiet<br />
Malta<br />
Luxembourg<br />
Litauen<br />
Romænien<br />
Estland<br />
Slovakiet<br />
Kilde: Eurostat, tabel tec00023<br />
Skattesammenligning<br />
Skattetrykket (skatter og afgifter i pct. af BNP) varierer kraftigt i EU, fra 27,4 pct. i<br />
Litauen til 48,5 pct. i Danmark.<br />
Sammenligninger mellem lande skal foretages med varsomhed, da skattetrykket<br />
bl.a. afhænger af, om indkomstoverførsler (folkepension m.m.) foretages som nettooverførsler,<br />
bruttooverførsler eller fradrag.<br />
Ved nettooverførsler forstås overførsler, som er skattefrie for modtageren, hvorimod<br />
der ved bruttooverførsler skal betales skat af det overførte beløb. I Danmark<br />
er bruttooverførsler dominerende, hvilket alt andet lige betyder, at skatteindtægterne<br />
er større.<br />
Figur 13 Skatter og afgifter i procent af BNP. 2010<br />
50<br />
Pct. af BNP<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Danmark<br />
Belgien<br />
Sverige<br />
Frankrig<br />
Østrig<br />
Italien<br />
Finland<br />
EU27<br />
Tyskland<br />
Nederlandene<br />
Slovenien<br />
Luxembourg<br />
Ungarn<br />
Storbritannien<br />
Cypern<br />
Portugal<br />
Malta<br />
Estland<br />
Tjekkiet<br />
Grækenland<br />
Spanien<br />
Polen<br />
Irland<br />
Slovakiet<br />
Romænien<br />
Letland<br />
Bulgarien<br />
Litauen<br />
Kilde: Eurostat, tabel gov_a_tax_ag<br />
396 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Offentligt ØMU-underskud/overskud og ØMU-gæld i EU<br />
I den europæiske Økonomiske og Monetære Union (ØMU) tillægges sunde offentlige<br />
finanser betydelig vægt. ØMU-kriterierne bliver brugt som finanspolitisk rettesnor<br />
i EU og dækker over det offentlige ØMU-underskud/overskud og ØMU-gæld.<br />
ØMU-kriterierne foreskriver, at EU-landene ikke må have større underskud end 3<br />
pct. af BNP og ikke en større ØMU-gæld end 60 pct. af BNP.<br />
EU havde samlet et ØMU-underskud på 6,6 pct. af BNP i 2010. Det offentlige<br />
ØMU-underskud er lavt i bl.a. Danmark med 2,6 pct. af BNP, og i Sverige var der et<br />
overskud på 0,2 pct. af BNP. 22 lande har underskud og ligger over grænsen på 3<br />
pct. Det gælder bl.a. Irland og Grækenland, som har et ØMU-underskud på hhv.<br />
31,3 pct. og 10,6 pct.<br />
Figur 14 ØMU-overskud og ØMU-gæld i procent af BNP i EU. 2010<br />
ØMU-overskud i pct. af BNP<br />
2<br />
0<br />
Estland<br />
Sverige<br />
-2<br />
Luxembourg<br />
Danmark Finland<br />
-4<br />
Malta<br />
Bulgarien<br />
Ungarn<br />
Belgien<br />
Tjekkiet Slovenien<br />
Tyskland<br />
Italien<br />
Cypern Østrig<br />
-6<br />
Litauen<br />
Nederlandene<br />
Rumænien<br />
Polen<br />
EU27<br />
Frankrig<br />
-8<br />
Slovakiet<br />
Letland<br />
-10<br />
Spanien<br />
Portugal<br />
Grækenland<br />
-12<br />
Storbritannien<br />
-14<br />
-16<br />
0 20 40 60 80 100 120 140 160<br />
ØMU-gæld i pct. af BNP<br />
Kilde: Eurostat, tabel tsieb080 og tsieb090<br />
EU havde en ØMU-gæld på 80,1 pct. af BNP i 2010. Gennemsnit for EU ligger med<br />
andre ord over den fastsatte grænse på 60 pct. Bl.a. Italien og Grækenland havde<br />
en høj ØMU-gæld med hhv. 118,4 og 144,9 pct. af BNP, mens bl.a. Estland og Bulgarien<br />
havde en lav ØMU-gæld med hhv. 6,7 pct. og 16,3 pct. af BNP. Danmarks<br />
ØMU-gæld lå i 2010 på 43,7 pct. af BNP.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 397
Offentlige finanser<br />
Tabel 372<br />
Statens finanser, sammenfatning<br />
2011* <strong>2012</strong>*<br />
Driftsbudget<br />
Anlægs-<br />
Driftsbudget<br />
Udgift Indtægt<br />
budget<br />
Udgift Indtægt<br />
Anlægsbudget<br />
§ 1. Dronningen 71,1 - - 71,8 - -<br />
§ 2. Medlemmer af det<br />
Kongelige hus m.fl. 24,3 - - 24,6 - -<br />
§ 3. Folketinget 975,1 - - 988,3 - -<br />
§ 5. Statsministeriet 125,6 - - 131,3 - -<br />
§ 6. Udenrigsministeriet 14 858,5 603,0 - 15 392,5 328,0 -<br />
§ 7. Finansministeriet 8 453,8 623,0 - 7 108,4 2 300,1 -<br />
§ 8. Erhvervs- og<br />
Vækstministeriet 1 966,2 494,1 - 1 772,1 1 591,4 -<br />
§ 9. Skatteministeriet 5 267,1 1 041,0 - 5 220,3 1 023,5 -<br />
§ 10. Økonomi- og Indenrigsministeriet 194 028,9 8,0 - 204 391,1 8,0 -<br />
§ 11. Justitsministeriet 16 499,9 1 765,0 - 16 615,7 1 865,0 -<br />
§ 12. Forsvarsministeriet 22 283,9 18,8 771,5 22 803,6 18,8 501,2<br />
§ 14. Ministeriet for By, Bolig og<br />
Landdistrikter 1 422,7 - - 1 560,9 - -<br />
§ 15. Social- og Integrationsministeriet 132 609,7 - - 138 894,0 - -<br />
§ 16. Ministeriet for Sundhed og<br />
Forebyggelse 7 152,2 - - 6 087,1 - -<br />
§ 17. Beskæftigelsesministeriet 81 299,6 13 930,6 - 72 625,7 -3 909,7 -<br />
§ 19. Ministeriet for Forskning,<br />
Innovation og Videregående<br />
Uddannelser 41 566,2 22,9 - 44 156,3 20,7 -69,9<br />
§ 20. Ministeriet for Børn<br />
og Undervisning 28 549,8 - -198,1 30 239,8 - -92,1<br />
§ 21. Kulturministeriet 6 313,1 76,5 258,9 6 332,4 23,0 228,2<br />
§ 22. Ministeriet for Ligestilling<br />
og Kirke 629,2 - 16,5 604,1 - 3,7<br />
§ 23. Miljøministeriet 2 228,9 32,5 26,7 2 015,5 34,4 24,3<br />
§ 24. Ministeriet for Fødevarer,<br />
Landbrug og Fiskeri 2 802,6 - 25,3 2 786,7 - -6,1<br />
§ 28. Transportministeriet 6 782,0 356,3 10 217,8 6 837,2 203,0 16 436,9<br />
§ 29. Klima- Energi- og<br />
Bygningsministeriet 1 902,7 8 886,5 10,1 6 831,6 7 754,7 10,1<br />
§ 35. Generelle reserver 12 662,1 2 000,0 - 11 624,5 1 000,0 -<br />
§ 36. Pensionsvæsenet 20 401,1 - - 21 786,0 - -<br />
I alt 610 876,3 29 858,2 11 128,7 626 901,5 12 260,9 17 036,3<br />
§ 37. Renter 24 838,1 9 163,7 • 26 044,9 9 851,1 •<br />
§ 38. Skatter og afgifter 34 867,1 551 871,3 • 34 849,9 609 639,0 •<br />
I alt 671 771,1 649 348,3 11 128,7 687 328,2 616 669,4 17 036,3<br />
Overskud • -22 422,8 -11 128,7 • -70 658,8 -17 036,3<br />
Drifts- anlægs- og udlånsbudget • -33 551,5 • • -87 695,1 •<br />
§ 40. Genudlån mv. 11 528,3 • • 2 833,4 • •<br />
§ 41. Beholdningsbevægelser mv. • -4 093,9 • • 11 651,3 •<br />
§ 42. Afdrag på statsgælden (netto) -49 173,7 • • -78 877,2 • •<br />
mio. kr.<br />
I alt -37 645,4 -37 645,4 • -76 043,8 -76 043,8 •<br />
Kilde: Finanslov <strong>2012</strong>, Hovedoversigt over statsbudgettet<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
398 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 373<br />
Statens aktiver og passiver<br />
2008 2009 2010<br />
Aktiver i alt 898 834,1 989 196,3 974 107,2<br />
Anlægsaktiver 350 963,1 449 494,3 443 248,9<br />
Immaterielle anlægsaktiver 3 668,7 3 913,9 4 377,3<br />
Materielle anlægsaktiver 192 699,5 207 400,6 204 726,4<br />
Finansielle anlægsaktiver 154 594,9 238 179,8 234 145,2<br />
Statsforskrivninger til omkostningsbaserede bevillinger 1 131,1 1 297,4 1 107,6<br />
Udlån og langfristede tilgodehavender 104 420,4 139 992,0 140 392,3<br />
Emissionskurstab mv. -1 044,2 -3 472,9 -10 827,8<br />
Værdipapirer og kapitalindskud 50 087,6 100 363,3 103 473,1<br />
Omsætningsaktiver 405 883,1 400 365,8 396 050,4<br />
Varebeholdninger 15 214,4 13 692,3 13 750,7<br />
Igangværende arbejder for fremmed regning 345,1 170,8 216,4<br />
Debitorer 56 969,6 106 179,9 94 043,9<br />
Periodeafgrænsningsposter 8 929,1 9 238,7 6 422,6<br />
Tilgodehavender vedr. afgivne tilsagn 19 189,9 20 408,2 22 305,3<br />
Tilgodehavender hos Danmarks Erhvervsfond 381,7 768,1 467,9<br />
Teknisk tilgodehavende der modsvarer langfristet gæld<br />
i Statens KoncernBetalingssystem 43 186,1 41 768,1 41 577,7<br />
Andre tilgodehavender 9 867,6 17 137,9 26 351,8<br />
Mellemværende med Danmarks Nationalbank 230 642,0 193 278,3 177 089,9<br />
Finansministeriets ordinære konto 230 615,2 193 228,2 177 089,5<br />
Institutionernes konti i Danmarks Nationalbank 26,8 50,1 0,4<br />
Likvidbeholdninger 21 157,4 -2 276,5 13 824,6<br />
Statsinstitutionernes likvide beholdninger 2 587,2 2 925,2 707,5<br />
Likvide overførsler undervejs i bandsystemet pr. 31.dec. 18 570,2 -5 201,7 13 117,1<br />
Andre aktiver 141 987,9 139 336,2 134 807,9<br />
Aktiver for særlige fonde 141 987,9 139 336,2 134 807,9<br />
Den sociale pensionsfond 129 877,0 125 242,3 118 982,0<br />
Højteknologifonden 8 719,4 10 816,7 12 814,1<br />
Andre fonde 3 391,5 3 277,2 3 011,8<br />
Passiver i alt 898 834,1 989 196,3 974 107,2<br />
Egenkapital -2 138,2 -12 295,5 -95 429,0<br />
Egenkapital -2 138,2 -12 295,5 -95 429,0<br />
Hensættelser 89 937,8 96 225,5 103 249,3<br />
Hensættelser vedr. statens drift 1 977,7 2 084,3 1 735,4<br />
Afgivne tilsagn 87 960,1 94 141,3 101 513,9<br />
Langfristet gæld 628 536,8 696 340,2 761 370,0<br />
Indenlandsk statsgæld 429 508,6 487 915,5 576 413,3<br />
Udenlandsk statsgæld 133 091,7 139 588,4 114 730,8<br />
Periodiserede renter på statsgælden 1 588,8 1 689,1 2 105,2<br />
Prioritetsgæld 63,7 60,5 57,3<br />
Anden langfristet gæld 62 326,4 65 200,4 66 108,2<br />
Donationer 1 957,6 1 886,4 1 955,2<br />
Kortfristet gæld 40 509,8 69 589,8 70 109,0<br />
Modtagne forudbetalinger på igangværende arbejder 419,4 452,3 488,9<br />
Skyldige feriepenge 5 132,5 5 418,2 5 336,6<br />
Leverandører af varer og tjenester 14 489,0 42 230,7 26 425,9<br />
Periodeafgrænsningsposter 1 203,4 563,5 1 275,2<br />
Mellemregning med særlige fonde 124,2 - -<br />
Gæld til Eksport Kredit Fonden 3 534,2 3 534,2 4 841,2<br />
Gæld til EKF Eksportlåneordningen - 1 314,5 512,1<br />
Reserveret bevilling 1 932,1 2 267,7 1 430,8<br />
Forpligtelser vedr. ikke-statslige indeståender i<br />
Statens KoncernBetalingssystem 13 727,8 13 291,6 11 851,1<br />
Anden kortfristet gæld -52,6 517,1 17 947,1<br />
Andre Passiver 141 987,9 139 336,2 134 807,9<br />
Kapitaler for særlige fonde 141 987,9 139 336,2 134 807,9<br />
mio. kr.<br />
Kilde: Statsregnskabet 2009 og 2010<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 399
Offentlige finanser<br />
Tabel 374<br />
Statens gæld og låntagning<br />
1995 2000 2005 2009* 2010*<br />
pct. af BNP<br />
Samlet statsgæld 1 75,5 54,8 39,3 37,6 39,4<br />
Indenlandsk statsgæld 63,7 48,2 33,4 29,3 32,9<br />
Udenlandsk statsgæld 11,8 6,6 5,9 8,4 6,5<br />
mio. kr.<br />
Samlet låntagning 149 876 76 095 46 446 152 457 171 318<br />
Indenlandsk låntagning 137 173 65 672 30 925 123 781 160 720<br />
Udenlandsk låntagning 12 703 10 423 15 521 28 676 10 598<br />
1 Statens bruttogæld opgjort til nominel værdi. Kilde: Statsregnskab. Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.nationalbanken.dk<br />
Tabel 375<br />
Statens finansieringsbehov<br />
2009* 2010*<br />
mio. kr.<br />
Nettofinansieringsbehov 109 969 93 662<br />
+ Emissionskurstab, udenl. statslån 57 23<br />
+ Valutakursregulering af udenl. statslån mv. 6 391 13 871<br />
+ Emissionskurstab, indenl. statslån -4 316 -10 265<br />
+ Ændr. i DSP’s beh. af statspapirer 1 20 884 2 209<br />
= Ændring af statsgælden 132 985 99 500<br />
Samlet statsgæld pr. 31. december 338 851 438 351<br />
Indenlandsk gæld (netto), i alt 199 263 323 620<br />
Obligationsgæld i alt 487 915 576 413<br />
a. Statsobligationer 505 973 556 900<br />
b. Kortfristet statsgældsbeviser - -<br />
c. Præmieobligationer 100 -<br />
d. Swaps -19 153 -6 834<br />
e. Fiskeribankobligationer 995 887<br />
f. Skatkammerbeviser - 25 460<br />
DSP’s beholdning af statspapirer -77 720 -75 511<br />
Nettogæld til Danmarks Nationalbank -210 932 -177 282<br />
Udenlandsk gæld, i alt 139 588 114 731<br />
Bruttofinansieringsbehov 2 199 657 204 967<br />
Afdrag i alt 89 600 111 300<br />
a. Afdrag på indenlandske lån 67 900 74 800<br />
b. Afdrag på udenlandske lån 21 700 36 500<br />
Indenlandske låntagning, i alt 170 981 194 369<br />
a. Obligationer 123 781 160 720<br />
b. Træk på Nationalbanken 47 200 33 649<br />
Udenlandske låntagning, i alt 28 676 10 598<br />
1 DSP betyder Den Sociale Pensionsfond. 2 Opgjort til nominel værdi. Kilde: Statsregnskab. Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni 2013<br />
www.nationalbanken.dk<br />
400 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 376<br />
De sociale kassers og fondes udgifter og indtægter<br />
A-kasser mv.<br />
Lønmodtagernes<br />
Garantifond<br />
Sociale kasser<br />
og fonde i alt<br />
2010* 2011* 2010* 2011* 2010* 2011*<br />
Driftsudgifter 59 625 58 046 732 831 60 357 58 877<br />
Forbrugsudgift 2 974 2 817 63 71 3 037 2 888<br />
Renter mv. - - 1 1 1 1<br />
Indkomstoverførsler til husholdninger 43 034 41 566 668 759 43 702 42 325<br />
Indkomstoverførsler til den statslige sektor 13 617 13 663 - - 13 617 13 663<br />
Driftsindtægter 61 731 61 340 1 014 1 142 62 745 62 482<br />
Renter og udbytter mv. 72 73 - - 72 73<br />
Obligatoriske bidrag 16 610 17 026 908 982 17 518 18 008<br />
Indkomstoverførsler fra den statslige sektor 45 049 44 241 - - 45 049 44 241<br />
Andre løbende overførsler - - 106 160 106 160<br />
Driftsoverskud 2 106 3 294 282 311 2 388 3 605<br />
Kapitaludgifter, netto 2 551 2 682 - - 2 551 2 682<br />
Drifts- og kapitaloverskud -445 612 282 311 -163 923<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off3<br />
Tabel 377 Regionernes regnskaber. 2010<br />
Driftsvirksomhed Anlægsvirksomhed Drifts- og anlægsvirksomhed<br />
Udgifter Indtægter 1 Udgifter Indtægter<br />
1<br />
Netto<br />
mio. kr.<br />
Tilskud fra<br />
staten<br />
Generelle<br />
tilskud<br />
Netto<br />
Samtlige regioner 114 763 15 334 4 171 386 103 214 82 140 18 788<br />
Region Hovedstaden 36 974 6 187 1 057 90 31 754 25 741 5 862<br />
Region Sjælland 17 089 1 376 588 82 16 219 12 822 2 950<br />
Region Syddanmark 23 793 2 617 1 127 98 22 205 17 617 4 063<br />
Region Midtjylland 24 994 3 683 1 119 45 22 385 17 235 4 078<br />
Region Nordjylland 11 913 1 471 280 71 10 651 8 725 1 835<br />
Anm : Drifts- og anlægsudgifterne er anført ekskl. købsmoms.<br />
1 Inkl. statsrefusion.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regr31<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 401
Offentlige finanser<br />
Tabel 378 Regioners udgifter og finansiering. 2010<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Region<br />
Sjælland<br />
Region<br />
Syddanmark<br />
Region<br />
Midtjylland<br />
Region<br />
Nordjylland<br />
Alle<br />
regioner<br />
Sundhed i alt 34 510 15 448 21 829 22 560 10 688 105 035<br />
Sundhedsvæsen 27 105 11 708 16 619 17 027 8 050 80 509<br />
Sygesikring mv. 6 795 3 233 4 678 4 794 2 280 21 780<br />
Diverse udgifter 50 26 104 156 215 551<br />
Andel af fælles formål og administration 544 484 396 521 126 2 071<br />
Andel af renter 16 -3 32 62 17 124<br />
Social og specialundervisning i alt 968 715 1 018 1 459 758 4 918<br />
Sociale tilbud og specialundervisning 913 683 944 1 383 730 4 653<br />
Diverse udgifter 26 11 25 40 18 120<br />
Andel af fælles formål og administration 15 19 40 31 10 115<br />
Andel af renter 14 2 9 5 - 30<br />
Regional udvikling i alt 856 623 486 583 293 2 841<br />
Kollektiv trafik 481 381 172 276 151 1 461<br />
Kulturel virksomhed 7 5 6 8 4 30<br />
Erhvervsudvikling 121 88 113 173 56 551<br />
Uddannelse 45 5 12 22 22 106<br />
Miljø 149 89 91 81 53 463<br />
Diverse udgifter 39 37 76 12 3 167<br />
Andel af fælles udgifter og administration 14 18 18 9 4 63<br />
Andel af renter 0 0 -2 2 - 0<br />
Fælles formål og administration i alt 673 301 490 455 191 2 110<br />
Overførsel af renter -33 2 -29 -63 -17 -140<br />
Driftsudgifter, brutto 36 974 17 089 23 794 24 994 11 913 114 764<br />
Sygehusvæsen, anlæg 1 040 516 1 003 988 246 3 793<br />
Sociale tilbud og specialundervisning, anlæg 14 52 68 53 33 220<br />
Andre anlægsudgifter 3 20 56 78 1 158<br />
Drifts- og anlægsudgifter, brutto 38 031 17 677 24 921 26 113 12 193 118 935<br />
Driftsindtægter, sygehusvæsen 5 126 677 1 387 1 997 481 9 668<br />
Driftsindtægter, sociale tilbud og specialundervisning 957 598 962 1 345 800 4 662<br />
Andre driftsindtægter 104 101 268 341 189 1 003<br />
Andre anlægsindtægter 90 82 98 45 72 387<br />
Drifts- og anlægsudgifter, netto 31 754 16 219 22 206 22 385 10 651 103 215<br />
Renteudgifter 124 92 119 98 53 486<br />
Renteindtægter 91 94 90 35 35 345<br />
Statsrefusion 677 286 431 389 168 1 951<br />
Nettoudgift til udligning af moms -1 - - - - -1<br />
Til finansiering 31 109 15 931 21 804 22 059 10 501 101 404<br />
Finansiering i alt 31 109 15 931 21 804 22 059 10 501 101 404<br />
Heraf:<br />
Tilskud fra staten 25 741 12 822 17 617 17 235 8 725 82 140<br />
Kommunale bidrag 5 862 2 950 4 063 4 078 1 835 18 788<br />
Nettolåneoptagelser 1 169 - -311 213 -2 69<br />
Finansforskydninger 2 -663 159 435 533 -57 407<br />
mio. kr.<br />
Anm.: Regionernes låneoptagelse og finansforskydninger er beregnede tal, se note 1 og 2.<br />
1 Nettolåneoptagelsen er beregnet ud fra regionernes ultimo balance 2009 og 2010.<br />
2 Finansforskydningerne er beregnet som residual i forhold til de samlede nettoudgifter til finansiering.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regr31<br />
402 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 379 Regioners drifts- og anlægsregnskaber. 2010<br />
Sundhed<br />
Social og<br />
specialundervisning<br />
Regional<br />
udvikling<br />
Fælles formål<br />
og<br />
administration<br />
Renter<br />
mv.<br />
Tilsammen<br />
Nettoudgifter i alt 98 347 408 2 623 1 979 -141 103 216<br />
Bruttoudgifter i alt 108 906 5 138 2 866 2 169 -141 118 938<br />
Lønninger 1 47 670 3 874 298 1 137 - 52 979<br />
Varekøb 15 443 384 26 197 - 16 050<br />
Fødevarer 457 82 1 14 - 554<br />
Brændsel og drivmidler 1 081 76 4 19 - 1 180<br />
Køb af jord og bygninger 19 18 - - - 37<br />
Anskaffelser 1 491 23 2 44 - 1 560<br />
Øvrige varekøb 12 395 185 19 120 - 12 719<br />
Tjenesteydelser mv. 22 648 707 584 1 079 - 25 018<br />
Tjenesteydelser uden moms 9 740 226 125 150 - 10 241<br />
Entreprenør- og håndværkerydelser 2 353 201 45 47 - 2 646<br />
Betalinger til staten 60 -1 - 0 - 59<br />
Betalinger til kommuner 403 0 - 2 - 405<br />
Betalinger til regioner 5 185 2 - 3 - 5 190<br />
Øvrige tjenesteydelser 4 907 279 414 877 - 6 477<br />
Tilskud og overførsler 20 978 24 1 894 2 122 - 25 018<br />
Tjenestemandspensioner mv. 19 0 18 2 078 - 2 115<br />
Overførsler til personer 20 926 24 - 39 - 20 989<br />
Øvrige tilskud og overførsler 33 0 1 876 5 - 1 914<br />
Finansudgifter - 10 - - - 10<br />
Interne udgifter og indtægter 2 167 139 64 -2 366 -141 -137<br />
Overførte lønninger 101 26 0 277 - 404<br />
Overførte varekøb 826 1 1 2 - 830<br />
Overførte tjenesteydelser 3 415 218 66 -2 330 -141 1 228<br />
Interne indtægter -2 175 -106 -3 -315 - -2 599<br />
Bruttoindtægter i alt 10 559 4 730 243 190 - 15 722<br />
Indtægter 10 466 4 722 242 189 - 15 619<br />
Egne huslejeindtægter 134 14 - 5 - 153<br />
Salg af produkter og ydelser 1 052 120 0 12 - 1 184<br />
Betalinger fra staten 626 59 185 20 - 890<br />
Betalinger fra kommuner 966 4 406 2 11 - 5 385<br />
Betalinger fra regioner 5 931 6 6 5 - 5 948<br />
Øvrige indtægter 1 757 117 49 136 - 2 059<br />
Finansindtægter 2 93 8 1 1 - 103<br />
Finansindtægter 1 - 1 - - 2<br />
Tilskud fra kommuner 9 0 0 0 - 9<br />
Statstilskud 83 2 - 1 - 86<br />
Øvrige finansindtægter - 6 - - - 6<br />
mio. kr.<br />
Anm : Drifts- og anlægsudgifterne er anført ekskl. købsmoms.<br />
1 Fratrukket indtægter fra dagpengefonden. 2 Ekskl. statsrefusion.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regr11<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 403
Offentlige finanser<br />
Tabel 380 (side 1 af 2) Kommunernes regnskaber. 2010<br />
Driftsvirksomhed Anlægsvirksomhed Drifts- og anlægsvirksomhed<br />
Udgifter Indtægter 1 Udgifter Indtægter<br />
Netto<br />
Skatter<br />
Netto<br />
Generelle<br />
tilskud<br />
Netto<br />
Samtlige kommuner 409 693 119 384 18 973 6 077 303 205 223 588 77 384<br />
Region Hovedstaden i alt 125 237 33 730 6 555 1 753 96 309 78 674 17 033<br />
København 38 665 9 913 2 395 654 30 493 23 667 7 509<br />
Frederiksberg 6 275 1 654 386 54 4 953 4 343 592<br />
Albertslund 2 648 827 150 27 1 944 1 112 764<br />
Allerød 1 555 365 32 13 1 209 1 291 -75<br />
Ballerup 4 132 1 107 294 103 3 216 2 794 458<br />
Bornholm 3 358 938 111 37 2 494 1 415 1 069<br />
Brøndby 2 982 836 130 4 2 272 1 431 795<br />
Dragør 807 152 32 20 667 666 -2<br />
Egedal 2 610 657 124 24 2 053 1 853 142<br />
Fredensborg 2 965 821 66 11 2 199 1 895 310<br />
Frederikssund 3 296 902 153 102 2 445 1 901 523<br />
Furesø 2 619 586 65 44 2 054 2 073 113<br />
Gentofte 5 145 1 702 376 25 3 794 4 219 -931<br />
Gladsaxe 5 217 1 784 271 45 3 659 2 918 687<br />
Glostrup 1 772 533 46 18 1 267 1 025 233<br />
Gribskov 2 923 832 75 53 2 113 1 894 276<br />
Halsnæs 2 349 611 157 65 1 830 1 240 557<br />
Helsingør 4 773 1 238 387 19 3 903 2 693 881<br />
Herlev 2 150 549 79 14 1 666 1 160 434<br />
Hillerød 3 694 1 249 82 104 2 423 2 099 321<br />
Hvidovre 3 769 845 148 39 3 033 2 211 828<br />
Høje-Taastrup 3 846 939 158 35 3 030 2 140 815<br />
Hørsholm 1 551 346 123 40 1 288 1 609 -342<br />
Ishøj 2 023 685 96 32 1 402 777 648<br />
Lyngby-Taarbæk 3 642 867 110 135 2 750 2 981 -181<br />
Rudersdal 3 807 1 104 186 11 2 878 3 366 -555<br />
Rødovre 3 080 857 130 3 2 350 1 640 611<br />
Tårnby 2 678 598 135 1 2 214 1 639 476<br />
Vallensbæk 906 233 58 21 710 622 77<br />
Region Sjælland 61 039 18 161 2 011 768 44 121 31 726 12 490<br />
Faxe 2 495 711 80 15 1 849 1 379 491<br />
Greve 3 024 719 168 27 2 446 1 960 432<br />
Guldborgsund 4 762 1 310 121 19 3 554 2 203 1 255<br />
Holbæk 4 939 1 435 166 77 3 593 2 533 1 130<br />
Kalundborg 3 745 1 068 51 20 2 708 1 945 805<br />
Køge 4 078 1 133 207 248 2 904 2 256 829<br />
Lejre 1 708 432 82 8 1 350 1 138 162<br />
Lolland 4 081 1 091 103 60 3 033 1 658 1 437<br />
Næstved 5 806 1 741 149 72 4 142 2 943 1 239<br />
Odsherred 2 639 816 47 3 1 867 1 338 586<br />
Ringsted 2 546 859 61 21 1 727 1 341 473<br />
Roskilde 6 100 1 839 178 117 4 322 3 723 473<br />
Slagelse 6 628 2 451 210 22 4 365 2 727 1 586<br />
Solrød 1 238 268 106 34 1 042 1 007 -21<br />
Sorø 2 185 692 97 11 1 579 1 113 447<br />
Stevns 1 482 417 64 1 1 128 825 299<br />
Vordingborg 3 583 1 179 121 13 2 512 1 637 867<br />
mio. kr.<br />
Anm.: Drifts- og anlægsudgifterne er anført ekskl. moms.<br />
1 Inkl. statsrefusion.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regk31 og regk11<br />
404 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 380 (side 2 af 2) Kommunernes regnskaber. 2010<br />
Driftsvirksomhed Anlægsvirksomhed Drifts- og anlægsvirksomhed<br />
Skatter<br />
Generelle<br />
tilskud<br />
Udgifter Indtægter 1 Udgifter Indtægter Netto Netto Netto<br />
Region Syddanmark 88 014 25 509 3 604 1 379 64 730 44 508 20 083<br />
Assens 2 853 737 290 103 2 303 1 529 759<br />
Billund 1 770 474 74 30 1 340 1 043 328<br />
Esbjerg 9 314 3 122 307 178 6 321 4 363 1 982<br />
Fanø 230 63 16 12 171 151 26<br />
Fredericia 3 980 1 189 156 27 2 920 2 037 794<br />
Faaborg-Midtfyn 3 677 1021 145 27 2 774 1 864 894<br />
Haderslev 4 157 1 197 286 49 3 197 2 123 952<br />
Kerteminde 1 607 399 69 107 1 170 900 360<br />
Kolding 6 067 1 621 232 98 4 580 3 540 1 188<br />
Langeland 1 138 282 26 5 877 514 370<br />
Middelfart 2 777 910 119 18 1 968 1 460 484<br />
Nordfyns 1 994 479 93 19 1 589 1 042 523<br />
Nyborg 2 300 594 72 22 1 756 1 184 577<br />
Odense 14 232 4 089 544 157 10 530 6 544 3 748<br />
Svendborg 4 636 1 514 125 22 3 225 2 187 1 019<br />
Sønderborg 5 263 1 316 190 66 4 071 2 756 1 313<br />
Tønder 2 992 823 84 30 2 223 1 413 810<br />
Varde 3 416 903 177 45 2 645 1 941 652<br />
Vejen 2 783 675 114 37 2 185 1 447 732<br />
Vejle 7 960 2 780 348 242 5 286 4 067 1 343<br />
Ærø 519 151 24 5 387 238 142<br />
Aabenraa 4 349 1 170 113 80 3 212 2 165 1 087<br />
Region Midtjylland 91 769 28 416 5 052 1 577 66 828 47 489 17 677<br />
Favrskov 2 963 733 160 32 2 358 1 667 547<br />
Hedensted 2 929 768 158 96 2 223 1 646 612<br />
Herning 6 039 1 836 342 101 4 444 3 129 1 203<br />
Holstebro 4 155 1 327 200 81 2 947 2 175 762<br />
Horsens 6 186 1 981 237 190 4 252 3 044 1 377<br />
Ikast-Brande 2 909 882 128 42 2 113 1 448 639<br />
Lemvig 1 632 497 69 17 1 187 831 371<br />
Norddjurs 2 836 791 265 40 2 270 1 360 737<br />
Odder 1 510 460 60 43 1 067 825 245<br />
Randers 7 226 2 257 396 54 5 311 3 503 1 638<br />
Ringkøbing-Skjern 3 962 1 103 157 27 2 989 2 225 700<br />
Samsø 352 97 9 10 254 148 112<br />
Silkeborg 5 791 1 527 311 62 4 513 3 528 996<br />
Skanderborg 4 065 1 370 175 58 2 812 2 245 520<br />
Skive 3 514 1 088 219 36 2 609 1 761 815<br />
Struer 1 616 506 125 33 1 202 789 413<br />
Syddjurs 2 754 713 71 31 2 081 1 596 584<br />
Viborg 6 327 1 768 393 104 4 848 3 601 1 202<br />
Aarhus 25 003 8 712 1 577 520 17 348 11 968 4 204<br />
Region Nordjylland 43 634 13 568 1 751 600 31 217 21 191 10 101<br />
Brønderslev 2 736 806 60 18 1 972 1 303 649<br />
Frederikshavn 4 526 1 192 250 34 3 550 2 297 1 196<br />
Hjørring 4 736 1 283 127 55 3 525 2 339 1 286<br />
Jammerbugt 3 105 1 091 104 23 2 095 1 403 686<br />
Læsø 183 38 13 6 152 76 73<br />
Mariagerfjord 3 015 867 153 33 2 268 1 562 700<br />
Morsø 1 666 449 65 6 1 276 726 517<br />
Rebild 1 829 478 69 25 1 395 1 049 373<br />
Thisted 3 378 1 042 91 37 2 390 1 619 817<br />
Vesthimmerlands 3 028 1 026 93 33 2 062 1 396 752<br />
Aalborg 15 432 5 296 726 330 10 532 7 421 3 052<br />
mio. kr.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 405
Offentlige finanser<br />
Tabel 381 Kommuners nettodrifts- og anlægsregnskaber. 2010<br />
Sum af kommuner beliggende i<br />
Region<br />
Hovedstaden<br />
Region<br />
Sjælland<br />
Region<br />
Syddanmark<br />
Region<br />
Midtjylland<br />
Region<br />
Nordjylland<br />
Alle<br />
kommuner<br />
Driftsvirksomhed i alt, netto 105 312 50 658 74 386 75 260 35 693 341 309<br />
Børn og unge 30 283 14 392 19 374 21 173 9 629 94 851<br />
Folkeskolen m.m. 1 15 068 8 322 11 210 12 130 5 591 52 321<br />
Dagpleje, daginstitutioner og klubber for børn og unge 10 988 3 772 5 290 6 016 2 386 28 452<br />
Forebyggende foranstaltninger for børn og unge med særlige behov 1 319 644 770 917 418 4 068<br />
Døgninstitutioner, plejefamilier og opholdssteder mv. 2 2 908 1 654 2 104 2 110 1 234 10 010<br />
Ældre og voksne med særlig behov 19 774 8 923 13 615 13 413 7 164 62 889<br />
Pleje og omsorg mv. af ældre og handicappede 3 11 796 5 202 8 338 7 979 4 461 37 776<br />
Forebyggende indsats for ældre og handicappede 1 141 638 792 1 898 377 4 846<br />
Botilbud til ældre og voksne med særlig behov 4 4 738 1 961 2 853 2 067 1 529 13 148<br />
Hjælpemidler, forbrugsgoder, boligindretning og befordring 1 018 631 890 738 395 3 672<br />
Aktivitets- og samværstilbud samt beskyttet beskæftigelse 1 081 491 742 731 402 3 447<br />
Sundhedsudgifter 5 690 2 581 3 827 3 763 1 725 17 586<br />
Kontante ydelser 25 234 14 029 21 955 21 704 10 025 92 947<br />
Andre områder 24 331 10 733 15 615 15 207 7 150 73 036<br />
Statsrefusion i alt 13 807 7 777 11 881 11 907 5 626 50 998<br />
Anlægsvirksomhed i alt, netto 4 803 1 242 2 225 3 476 1 151 12 897<br />
Børn og unge 2 267 766 1 017 1 587 626 6 263<br />
Ældre og voksne med særlig behov 339 139 328 737 26 1 569<br />
Andre områder 2 197 337 880 1 152 499 5 065<br />
Renteudgifter 1 943 429 533 507 234 3 646<br />
Renteindtægter 1 636 246 332 322 114 2 650<br />
Generelle og særlige tilskud i alt 5 17 033 12 490 20 083 17 677 10 101 77 384<br />
Nettoudgift til udligning af moms 48 12 8 69 -7 130<br />
Til Finansiering 79 631 31 826 44 856 49 405 21 230 226 948<br />
Finansieres af:<br />
Skatter 78 674 31 726 44 508 47 489 21 191 223 588<br />
Optagne lån 5 602 1 979 2 051 2 783 911 13 326<br />
Afdrag på lån 4 776 1 602 1 650 1 490 459 9 977<br />
Nettolånoptagelse 826 377 401 1 293 452 3 349<br />
Finansiering i alt 79 500 32 103 44 909 48 782 21 643 226 937<br />
Finansforskydninger 131 -277 -53 623 -413 11<br />
Heraf:<br />
Forbrug af likvide beholdninger -2 488 -379 -874 -1 096 -464 -5 301<br />
Finansforskydninger i øvrigt 2 619 102 821 1 719 51 5 312<br />
mio. kr.<br />
Anm.: Drifts- og anlægsudgifterne er anført ekskl. købsmoms.<br />
1 Inkl. skolefritidsordninger, specialundervisning, socialpædagogisk bistand m.m. 2 Inkl. sikrede døgninstitutioner<br />
for børn og unge. 3 Hjemmesygepleje, hjemmehjælp samt anden personlig og praktisk<br />
hjælp. 4 Ældreboliger, plejehjem, beskyttede boliger og botilbud til voksne med særlig behov. 5 Inkl.<br />
kommunernes ikke aktivitetsbestemte bidrag til regionerne på 7,3 mia. kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regk31<br />
406 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 382 Kommuners drifts- og anlægsregnskaber. 2010<br />
Byudvikling,<br />
bolig<br />
og<br />
miljø<br />
Forsyningsvirksomheder<br />
mv.<br />
Transport<br />
og<br />
infrastruktur<br />
Undervisning<br />
og<br />
kultur<br />
Sundhedsområdet<br />
Sociale<br />
opgaver<br />
og<br />
beskæftigelse<br />
Fællesudgifter<br />
og<br />
administration<br />
mv.<br />
Tilsammen<br />
Nettoudgifter i alt 4 730 65 11 636 67 258 17 779 217 703 35 032 354 203<br />
Bruttoudgifter i alt 12 281 9 849 15 299 77 963 18 106 256 206 38 964 428 667<br />
mio. kr.<br />
Lønninger 1 2 991 636 3 177 45 373 3 855 87 097 24 304 167 432<br />
Varekøb 1 974 3 050 2 115 4 854 298 8 972 1 685 22 947<br />
Fødevarer 33 2 10 396 9 1 765 173 2 388<br />
Brændsel og drivmidler 512 2 528 746 1 366 24 1 322 305 6 803<br />
Køb af jord og bygninger 826 16 35 132 22 249 4 1 284<br />
Anskaffelser 81 58 239 232 28 234 166 1 038<br />
Øvrige varekøb 522 446 1 085 2 727 216 5 402 1 037 11 435<br />
Tjenesteydelser mv. 6 302 6 079 7 679 22 460 13 423 58 813 10 193 124 949<br />
Tjenesteydelser uden moms 1 283 844 1 591 4 931 736 18 623 1 258 29 266<br />
Entreprenør- og håndværkerydelser 2 729 928 3 884 4 700 173 4 589 1 210 18 213<br />
Betalinger til staten 69 9 79 4 514 1 4 452 258 9 382<br />
Betalinger til kommuner 90 0 17 4 409 63 16 979 66 21 624<br />
Betalinger til regioner 5 - 81 452 12 218 4 177 2 16 935<br />
Øvrige tjenesteydelser 2 125 4 299 2 027 3 454 232 9 993 7 399 29 529<br />
Tilskud og overførsler 989 47 2 633 4 891 526 100 580 3 744 113 411<br />
Tjenestemandspensioner mv. - 43 1 48 2 3 3 487 3 584<br />
Overførsler til personer 35 1 5 1 310 521 98 418 123 100 413<br />
Øvrige tilskud og overførsler 954 3 2 628 3 533 3 2 159 134 9 414<br />
Finansudgifter 16 36 1 0 - 10 0 63<br />
Interne udgifter og indtægter 10 - -307 385 4 735 -961 -135<br />
Overførte lønninger 182 - 856 197 40 2 031 35 3 341<br />
Overførte varekøb 7 - 16 30 1 90 18 163<br />
Overførte tjenesteydelser 217 - 615 797 38 3 327 323 5 317<br />
Interne indtægter -397 - -1 794 -640 -75 -4 713 -1 338 -8 956<br />
Bruttoindtægter i alt 7 550 9 783 3 663 10 705 327 38 503 3 932 74 463<br />
Indtægter 7 279 9 758 3 620 10 615 264 37 392 3 734 72 663<br />
Egne huslejeindtægter 820 - 6 85 5 2 053 57 3 026<br />
Salg af produkter og ydelser 1 049 5 547 2 120 3 954 45 12 819 565 26 100<br />
Betalinger fra staten 199 - 43 413 42 566 197 1 461<br />
Betalinger fra kommuner 89 -7 249 4 231 63 17 562 174 22 362<br />
Betalinger fra regioner 105 - - 37 14 382 15 554<br />
Øvrige indtægter 5 016 4 217 1 201 1 895 95 4 010 2 726 19 160<br />
Finansindtægter 2 271 25 43 90 63 1 111 198 1 801<br />
Statstilskud 254 - 40 76 63 1 017 176 1 626<br />
Øvrige finansindtægter 17 25 3 14 - 94 22 175<br />
Anm.: Drifts- og anlægsudgifterne er anført ekskl. købsmoms.<br />
1 Fratrukket indtægter fra dagpengefonden. 2 Ekskl. statsrefusion.<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/regk11<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 407
Offentlige finanser<br />
Tabel 383<br />
Personindkomster og skatter<br />
Skattepligtige personer<br />
2009 2010*<br />
tusinde personer<br />
Danmarks befolkning ultimo året 5 535 5 561<br />
Heraf skatteydere 4 916 4 947<br />
mio. kr.<br />
Forskudsskatter<br />
+ Forskudsskat i alt 351 817 356 284<br />
A-skat inkl. § 68-indbetalinger 318 464 314 374<br />
B-skat 16 201 14 526<br />
Aktieskat 6 055 7 098<br />
Frivillige indbetalinger 11 426 15 156<br />
§ 55-udbetalinger -329 -239<br />
Godtgørelse vedrørende grøn check • 4 967<br />
Godtgørelse vedrørende seniornedslag • 402<br />
Overført restskat mv.<br />
÷ Overført restskat 4 273 4 380<br />
+ Hævede opsparede overskud 1 911 2 596<br />
Indkomster ved slutligningen<br />
+ Skattepligtig indkomst 908 586 975 117<br />
+ Beregningsfradrag 186 253 187 458<br />
+ Udskrivningsgrundlag 722 263 787 659<br />
Slutskatter<br />
+ Slutskat i alt 331 985 341 845<br />
Statsskat (inkl. ufordelt kildeskat) 67 327 51 676<br />
Bundskat 44 294 34 343<br />
Mellemskat 5 233 •<br />
Topskat 16 917 16 308<br />
Sundhedsbidrag 57 360 62 664<br />
Skat for begrænset skattepligt 1 711 2 079<br />
Kirkeskat 5 146 5 602<br />
Kommunal indkomstskat 177 311 193 829<br />
Virksomhedsskat 3 203 2 798<br />
Aktieskat 7 546 10 961<br />
Ejendomsværdiskat 12 381 12 638<br />
Godtgørelse vedrørende seniornedslag • -402<br />
Arbejdsmarkedsbidrag 70 344 72 241<br />
Godtgørelse vedrørende grøn check • -4 967<br />
Slutopgørelsen<br />
Beregnet overskydende skat - beregnet restskat 17 470 12 655<br />
Beregnet overskydende skat 24 665 20 636<br />
Beregnet restskat 7 195 7 981<br />
Reguleret overskydende skat - reguleret restskat<br />
(inkl. godtgørelse, tillæg og morarente) 16 741 12 549<br />
Reguleret overskydende skat mv. til udbetaling 24 687 20 413<br />
Reguleret restskat mv. til opkrævning 7 946 7 864<br />
Til opkrævning via forskudssystemet 3 965 5 051<br />
Til opkrævning via slutsystemet 3 981 2 813<br />
Nye tal forventes offentliggjort i december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/pskat1<br />
408 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 384 (side 1 af 2)<br />
Den kommunale beskatning<br />
Kommunal<br />
udskrivningsprocent<br />
Kirkeskatteprocent<br />
Budgetteret<br />
kommunal indkomstskat<br />
Kommunenavn 2011 <strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> Stigning<br />
pct. mio. kr. pct.<br />
Hele landet 24,92 24,92 0,89 0,89 200 952 204 818 1,9<br />
Region Hovedstaden 24,26 24,25 0,71 0,72 67 096 68 998 2,8<br />
101 København 23,80 23,80 0,80 0,80 19 012 19 882 4,6<br />
147 Frederiksberg 23,10 23,10 0,50 0,50 4 114 4 257 3,5<br />
165 Albertslund 24,60 24,60 0,85 0,85 955 981 2,7<br />
201 Allerød 25,30 25,30 0,58 0,58 1 136 1 177 3,6<br />
151 Ballerup 25,50 25,50 0,75 0,75 1 896 1 949 2,8<br />
400 Bornholm 25,90 25,90 0,93 0,93 1 373 1 404 2,2<br />
153 Brøndby 24,50 24,50 0,80 0,80 1 202 1 226 2,0<br />
155 Dragør 24,80 24,80 0,64 0,64 602 625 3,8<br />
240 Egedal 25,70 25,70 0,76 0,76 1 751 1 805 3,1<br />
210 Fredensborg 25,40 25,40 0,66 0,66 1 740 1 762 1,3<br />
250 Frederikssund 25,90 25,90 0,96 0,96 1 722 1 772 2,9<br />
190 Furesø 1 26,00 26,00 0,65 0,65 1 896 1 941 2,4<br />
157 Gentofte 22,80 22,80 0,44 0,44 4 039 4 165 3,1<br />
159 Gladsaxe 24,10 24,10 0,75 0,75 2 482 2 556 3,0<br />
161 Glostrup 24,20 24,20 0,66 0,67 825 855 3,6<br />
270 Gribskov 24,50 24,50 0,94 0,94 1 448 1 478 2,0<br />
260 Halsnæs 25,40 25,40 0,85 0,85 1 075 1 102 2,6<br />
217 Helsingør 25,40 25,40 0,78 0,76 2 375 2 429 2,3<br />
163 Herlev 23,70 23,70 0,77 0,77 987 1 007 2,0<br />
219 Hillerød 25,60 25,60 0,69 0,69 1 943 2 005 3,2<br />
167 Hvidovre 25,60 25,60 0,72 0,72 1 892 1 955 3,3<br />
169 Høje-Taastrup 24,70 24,70 0,85 0,85 1 730 1 775 2,6<br />
223 Hørsholm 23,50 23,50 0,59 0,62 1 384 1 347 -2,7<br />
183 Ishøj 25,00 25,00 0,90 0,90 696 714 2,6<br />
173 Lyngby-Taarbæk 23,70 23,70 0,63 0,63 2 476 2 498 0,9<br />
230 Rudersdal 22,80 22,70 0,56 0,56 2 851 2 787 -2,2<br />
175 Rødovre 25,70 25,70 0,72 0,72 1 409 1 455 3,2<br />
185 Tårnby 23,50 23,50 0,61 0,61 1 455 1 508 3,7<br />
187 Vallensbæk 25,10 25,10 0,64 0,68 630 582 -7,6<br />
Region Sjælland 25,32 25,32 0,97 0,97 29 197 29 919 2,5<br />
320 Faxe 26,10 26,10 1,08 1,08 1 254 1 271 1,4<br />
253 Greve 23,90 23,90 0,73 0,73 1 872 1 910 2,0<br />
376 Guldborgsund 25,80 25,80 1,17 1,17 2 065 2 121 2,7<br />
316 Holbæk 25,10 25,10 0,96 0,96 2 396 2 468 3,0<br />
326 Kalundborg 25,30 25,30 1,01 1,01 1 683 1 726 2,6<br />
259 Køge 24,90 24,90 0,87 0,87 2 052 2 095 2,1<br />
350 Lejre 25,40 25,40 1,06 1,06 1 050 1 080 2,8<br />
360 Lolland 26,70 26,70 1,23 1,23 1 579 1 617 2,4<br />
370 Næstved 25,00 25,00 0,98 0,98 2 777 2 842 2,3<br />
306 Odsherred 26,60 26,60 0,98 0,98 1 141 1 164 2,0<br />
329 Ringsted 26,70 26,70 0,99 0,99 1 213 1 246 2,7<br />
265 Roskilde 25,20 25,20 0,84 0,84 3 339 3 438 2,9<br />
330 Slagelse 24,70 24,70 0,96 0,96 2 544 2 631 3,4<br />
269 Solrød 24,80 24,80 0,90 0,90 867 882 1,8<br />
340 Sorø 26,40 26,40 0,95 0,95 1 069 1 110 3,8<br />
336 Stevns 25,00 25,00 1,10 1,10 783 775 -1,0<br />
390 Vordingborg 25,20 25,20 1,02 1,02 1 513 1 546 2,2<br />
Region Syddanmark 25,27 25,27 0,92 0,92 41 342 41 877 1,3<br />
420 Assens 26,10 26,10 0,99 0,97 1 419 1 453 2,4<br />
530 Billund 25,20 25,20 0,89 0,89 930 921 -1,0<br />
561 Esbjerg 25,40 25,40 0,81 0,81 4 107 4 150 1,0<br />
1 Der gælder særlige forhold for Furesø Kommune. I Farum er udskrivningsprocenten 27,20, mens den<br />
i Værløse er 24,90.<br />
www.statistikbanken.dk/pskat<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 409
Offentlige finanser<br />
Tabel 384 (side 2 af 2)<br />
Den kommunale beskatning<br />
Kommunal<br />
udskrivningsprocent<br />
Kirkeskatteprocent<br />
Budgetteret<br />
kommunal indkomstskat<br />
Kommunenavn 2011 <strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> Stigning<br />
pct. mio. kr. pct.<br />
563 Fanø 24,30 24,30 1,14 1,14 117 117 0,4<br />
607 Fredericia 25,50 25,50 0,88 0,88 1 827 1 855 1,6<br />
430 Faaborg-Midtfyn 26,10 26,10 1,05 1,05 1 779 1 798 1,1<br />
510 Haderslev 26,50 26,50 0,95 0,95 2 013 2 014 0,0<br />
440 Kerteminde 26,10 26,10 1,00 1,00 837 859 2,7<br />
621 Kolding 25,00 25,00 0,94 0,94 3 157 3 165 0,3<br />
482 Langeland 27,80 27,80 1,16 1,15 479 481 0,5<br />
410 Middelfart 25,80 25,80 0,95 0,95 1 363 1 377 1,1<br />
480 Nordfyns 26,10 26,10 1,04 1,04 986 1 007 2,1<br />
450 Nyborg 26,40 26,40 1,15 1,15 1 121 1 154 2,9<br />
461 Odense 24,50 24,50 0,68 0,68 6 230 6 487 4,1<br />
479 Svendborg 26,80 26,80 1,06 1,06 2 077 2 107 1,4<br />
540 Sønderborg 25,20 25,20 0,93 0,93 2 657 2 694 1,4<br />
550 Tønder 25,30 25,30 1,20 1,20 1 307 1 292 -1,2<br />
573 Varde 25,10 25,10 1,02 1,02 1 697 1 716 1,1<br />
575 Vejen 25,20 25,20 1,06 1,06 1 396 1 364 -2,3<br />
630 Vejle 23,40 23,40 0,91 0,91 3 579 3 609 0,8<br />
492 Ærø 26,10 26,10 1,10 1,10 220 224 1,9<br />
580 Aabenraa 25,40 25,40 0,95 0,95 2 044 2 032 -0,6<br />
Region Midtjylland 25,09 25,10 0,94 0,94 43 516 44 038 1,2<br />
710 Favrskov 25,70 25,70 1,03 1,03 1 635 1 659 1,5<br />
766 Hedensted 25,40 25,40 1,08 1,08 1 583 1 575 -0,5<br />
657 Herning 24,90 24,90 0,99 0,99 2 869 2 896 0,9<br />
661 Holstebro 25,30 25,30 1,08 1,08 1 991 1 983 -0,4<br />
615 Horsens 25,20 25,20 0,89 0,89 2 748 2 810 2,2<br />
756 Ikast-Brande 25,10 25,10 1,00 1,00 1 349 1 339 -0,7<br />
665 Lemvig 24,80 25,20 1,27 1,27 751 743 -1,0<br />
707 Norddjurs 24,60 25,10 1,00 1,00 1 215 1 242 2,2<br />
727 Odder 25,10 25,10 1,00 1,00 748 764 2,0<br />
730 Randers 25,60 25,60 0,89 0,89 3 249 3 303 1,7<br />
760 Ringkøbing-Skjern 24,70 24,70 1,05 1,05 1 987 1 983 -0,2<br />
741 Samsø 26,00 26,00 1,50 1,50 134 137 2,0<br />
740 Silkeborg 25,50 25,50 0,95 0,95 3 176 3 217 1,3<br />
746 Skanderborg 25,70 25,70 0,86 0,86 2 116 2 160 2,1<br />
779 Skive 25,50 25,50 1,00 1,00 1 651 1 652 0,1<br />
671 Struer 24,90 24,90 1,20 1,20 775 758 -2,1<br />
706 Syddjurs 25,40 25,30 1,00 1,00 1 427 1 421 -0,5<br />
791 Viborg 25,80 25,80 0,95 0,95 3 325 3 373 1,4<br />
751 Aarhus 24,40 24,40 0,79 0,79 10 788 11 025 2,2<br />
Region Nordjylland 25,58 25,62 1,10 1,10 19 800 19 987 0,9<br />
810 Brønderslev 26,90 26,90 1,10 1,10 1 201 1 222 1,7<br />
813 Frederikshavn 25,20 25,60 1,03 1,03 2 109 2 148 1,8<br />
860 Hjørring 25,40 25,40 1,19 1,19 2 229 2 211 -0,8<br />
849 Jammerbugt 25,30 25,30 1,20 1,20 1 257 1 276 1,5<br />
825 Læsø 25,60 25,60 1,30 1,30 61 61 0,7<br />
846 Mariagerfjord 25,70 25,70 1,15 1,15 1 441 1 459 1,3<br />
773 Morsø 25,30 25,30 1,20 1,20 723 711 -1,6<br />
840 Rebild 25,10 25,10 1,20 1,20 987 993 0,6<br />
787 Thisted 25,50 25,50 1,28 1,28 1 530 1 492 -2,4<br />
820 Vesthimmerland 27,20 27,20 1,18 1,18 1 320 1 303 -1,3<br />
851 Aalborg 25,40 25,40 0,98 0,98 6 943 7 110 2,4<br />
410 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 385 Selskabsbeskatning. 2010<br />
Under 100 000 kr. 100 000-1 mio. kr. Over 1 mio. kr. I alt<br />
Antal<br />
selskaber<br />
Beløb<br />
i mio. kr.<br />
Antal<br />
selskaber<br />
Beløb<br />
i mio. kr.<br />
Antal<br />
selskaber<br />
Beløb<br />
i mio. kr.<br />
Antal<br />
selskaber<br />
Beløb<br />
i mio. kr.<br />
I alt 35 158 1 022 16 223 4 907 2 901 34 719 54 282 40 648<br />
Landbrug, skovbrug og fiskeri 407 12 235 72 38 98 680 182<br />
Råstofindvinding 18 1 19 8 17 4 875 54 4 885<br />
Industri 1 461 51 1 157 398 440 8 298 3 058 8 746<br />
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri 106 4 91 30 60 445 257 478<br />
Tekstil- og læderindustri 66 2 50 20 12 32 128 54<br />
Træ- og papirindustri, trykkerier 170 6 100 32 18 348 288 386<br />
Olieraffinaderier mv. 2 0 0 0 0 0 2 0<br />
Kemisk industri 23 1 22 9 28 335 73 345<br />
Medicinalindustri 6 0 9 4 5 2 533 20 2 537<br />
Plast-, glas- og betonindustri 80 3 97 32 45 670 222 705<br />
Metalindustri 333 12 235 77 63 284 631 373<br />
Elektronikindustri 52 2 66 26 43 619 161 648<br />
Fremst. af elektrisk udstyr 50 2 51 20 22 178 123 200<br />
Maskinindustri 174 7 173 61 80 919 427 987<br />
Transportmiddelindustri 36 1 26 10 14 63 76 74<br />
Møbel og anden industri mv. 363 12 237 76 50 1 872 650 1 959<br />
Energiforsyning 116 2 21 6 9 446 146 454<br />
Vandforsyning og renovation 47 2 28 10 16 72 91 83<br />
Bygge og anlæg 3 110 105 1 466 416 165 492 4 741 1 012<br />
Handel 4 888 165 3 507 1 123 746 3 898 9 141 5 186<br />
Transport 737 22 457 148 103 3 629 1 297 3 798<br />
Hoteller og restauranter 592 18 204 56 32 128 828 202<br />
Information og kommunikation 1 939 62 938 266 163 2 055 3 040 2 384<br />
Forlag, tv og radio 365 10 180 56 45 326 590 392<br />
Telekommunikation 32 1 25 8 5 1 178 62 1 187<br />
It- og informationstjenester 1 542 51 733 202 113 552 2 388 804<br />
Finansiering og forsikring 4 613 111 1 743 557 450 7 538 6 806 8 206<br />
Ejendomshandel og udlejning 2 689 76 1 010 308 128 560 3 827 944<br />
Videnservice 3 991 123 1 897 548 223 735 6 111 1 406<br />
Rådgivning mv. 3 147 96 1 525 436 167 524 4 839 1 056<br />
Forskning og udvikling 43 2 29 9 7 43 79 54<br />
Reklame og øvrig erhvervsservice 801 26 343 103 49 167 1 193 296<br />
Rejsebureauer, rengøring og anden<br />
operationel service 1 163 35 584 169 84 300 1 831 504<br />
Offentlig administration, forsvar og politi 13 0 5 2 2 128 20 130<br />
Undervisning 182 6 71 21 10 14 263 41<br />
Sundhed og socialvæsen 965 39 763 208 39 69 1 767 316<br />
Sundhedsvæsen 895 37 727 196 36 64 1 658 297<br />
Sociale institutioner 70 2 36 12 3 5 109 19<br />
Kultur og fritid 230 7 68 24 12 85 310 116<br />
Andre serviceydelser 581 16 209 57 42 319 832 392<br />
Private husholdninger med ansat medhjælp 1 0 0 0 0 0 1 0<br />
Internationale organisationer og ambassader - - - - - - - -<br />
Uoplyst aktivitet 7 415 170 1 841 510 182 981 9 438 1 661<br />
Anm.: Pålignet selskabsskat inkl. alle tillæg, nedslag og lempelser. Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/selsk1, selsk2 og selsk3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 411
Offentlige finanser<br />
Tabel 386<br />
Told og forbrugsafgifter<br />
2009 2010 2011<br />
mio. kr.<br />
Told og importafgifter 2 685 3 277 3 222<br />
Moms 165 676 169 832 174 038<br />
Lønsumsafgift 4 370 4 921 5 703<br />
Afgift af motorkøretøjer 23 683 25 264 25 391<br />
Vægtafgift og udligningsafgift 9 827 10 019 9 873<br />
Registreringsafgift 12 001 13 390 13 760<br />
Afgift af ansvarsforsikring 1 855 1 855 1 758<br />
Energiskatter 36 702 40 283 41 953<br />
Benzin 8 736 8 132 7 719<br />
Visse olieprodukter 8 953 9 086 9 252<br />
Elektricitet 8 792 10 204 11 989<br />
Stenkul, brunkul mv. 1 576 2 450 2 418<br />
Naturgas 3 555 4 418 4 429<br />
Kuldioxid (CO 2 ) 5 019 5 757 5 897<br />
Kvælstofoxider (NO x ) • 189 202<br />
Svovl (SO 2 ) 71 47 47<br />
Forureningsskatter 2 826 2 140 1 890<br />
Visse detailsalgspakninger 1 019 1 060 936<br />
Bekæmpelsesmidler 440 461 477<br />
Affald 1 024 260 125<br />
CFC (drivgasser) 55 56 71<br />
Klorerede opløsningsmidler 0 0 0<br />
Nikkel/kadmium batterier 6 4 3<br />
Spildevand 199 201 185<br />
Kvælstof 21 23 19<br />
PVC og ftalater 26 23 22<br />
Mineralsk fosfor 36 52 52<br />
Afgift af spiritus, vin og øl 3 078 3 004 2 269<br />
Spiritus m.m. 1 063 1 009 1 073<br />
Vin 1 048 1 072 1 063<br />
Øl 954 901 882<br />
Tillægsafgift af alkoholsodavand 13 21 51<br />
Afgift af ikke-alkoholiske drikke 669 647 630<br />
Kaffe 253 255 247<br />
Te 8 7 8<br />
Mineralvand 408 385 375<br />
Afgift af chokolade- og sukkervarer mv. 1 499 1 850 1 913<br />
Chokolade- og sukkervareafgift 1 329 1 646 1 708<br />
Konsum-is 170 204 205<br />
Mættet fedt • • 171<br />
Tobaksafgift 7 177 8 339 7 495<br />
Cigaretter, røgtobak m.m. 7 116 8 278 7 434<br />
Cigarer, cerutter og cigarillos 33 33 32<br />
Cigaretpapir 28 28 29<br />
Afgifter i øvrigt 2 795 2 670 2 614<br />
Glødelamper, elektriske sikringer mv. 148 117 118<br />
Råstofmaterialer 131 114 142<br />
Ledningsført vand 1 372 1 364 1 327<br />
Lystfartøjsforsikring 116 120 110<br />
Spillekasinoer 186 176 181<br />
Spilleautomater 726 659 628<br />
Andre afgifter 116 120 108<br />
Told og forbrugsafgifter i alt 251 160 262 227 267 289<br />
EU-afregninger -2 033 -2 341 -2 418<br />
Nye tal forventes offentliggjort april 2013<br />
www.statistikbanken.dk/15<br />
412 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 387 Den offentlige sektor. 2010<br />
Offentlig<br />
forvaltning<br />
og service<br />
Offentlige<br />
selskabslignende<br />
virksomheder<br />
Offentlige<br />
selskaber<br />
Den<br />
offentlige<br />
sektor<br />
mio. kr.<br />
Produktionskonto<br />
Produktion 537 266 23 539 131 900 692 706<br />
Forbrug i produktionen 174 897 11 941 75 068 261 906<br />
Bruttoværditilvækst 362 369 11 598 56 832 430 800<br />
Forbrug af fast realkapital 33 935 3 256 15 213 52 405<br />
Nettoværditilvækst 328 434 8 342 41 620 378 395<br />
Konto for indkomstdannelsen<br />
Bruttoværditilvækst 362 369 11 598 56 832 430 800<br />
Produktionsskatter, netto -5 196 140 -504 -5 560<br />
Produktionsskatter -5 196 140 . . -5 056<br />
Produktionssubsidier . . . . 504 504<br />
Bruttofaktorindkomst 367 565 11 459 57 336 436 359<br />
Aflønning af ansatte 333 630 4 869 27 023 365 522<br />
Bruttooverskud af produktion 33 935 6 590 30 312 70 838<br />
Forbrug af fast realkapital 33 935 3 256 15 213 52 405<br />
Nettooverskud af produktion 0 3 333 15 100 18 433<br />
Konto for indkomstfordelingen<br />
Bruttooverskud af produktion 33 935 6 590 30 312 70 838<br />
Renter samt udbytter 36 988 764 21 838 59 589<br />
Produktions-og importskatter 292 783 . . . . 292 783<br />
Løbende indkomst-og formueskatter 520 008 . . . . 520 008<br />
Faktiske bidrag til sociale sikringsordninger 18 260 . . 5 847 24 106<br />
Imputerede bidrag til sociale sikringsordninger 15 711 . . . . 15 711<br />
Internationalt samarbejde 2 187 . . . . 2 187<br />
Andre løbende overførsler 13 300 165 . . 13 465<br />
I alt bruttoindtægter 933 171 7 519 57 997 998 687<br />
Renter samt udbytter 37 015 2 125 19 552 58 692<br />
Subsidier 44 824 . . . . 44 824<br />
Løbende indkomst-og formueskatter . . 5 2 468 2 473<br />
Sociale overførsler 303 691 21 4 033 307 746<br />
Internationalt samarbejde 25 107 . . . . 25 107<br />
Andre løbende overførsler 19 370 112 . . 19 482<br />
I alt bruttoudgifter 430 007 2 263 26 053 458 323<br />
Disponibel bruttoindkomst 503 164 5 256 31 944 540 364<br />
Forbrug af fast realkapital 33 935 3 256 15 213 52 405<br />
Disponibel nettoindkomst 469 229 1 999 16 731 487 959<br />
Indkomstanvendelseskonto<br />
Disponibel bruttoindkomst 503 164 5 256 31 944 540 364<br />
Konsumudgift 510 184 . . . . 510 184<br />
Ændr. i husholdningernes nettoformue . . . . 1 812 1 812<br />
Bruttoopsparing -7 019 5 256 30 132 28 368<br />
Forbrug af fast realkapital 33 935 3 256 15 213 52 405<br />
Nettoopsparing -40 955 1 999 14 920 -24 036<br />
Kapitalkonto<br />
Bruttoopsparing -7 019 5 256 30 132 28 368<br />
Kapitalskatter 3 779 . . . . 3 779<br />
Andre kapitaloverførsler 5 650 141 . . 5 790<br />
I alt bruttoopsparing og kapitaloverførsler 2 409 5 396 30 132 37 938<br />
Faste bruttoinvesteringer 37 661 4 109 16 814 58 585<br />
Lagerændringer . . 77 0 77<br />
Køb af jord og rettigheder, netto -515 -1 281 1 113 - 682<br />
Investeringstilskud 12 676 2 . . 12 678<br />
Andre kapitaloverførsler 0 - 13 . . -13<br />
Heraf til offentlige delsektorer 0 - 28 . . -28<br />
Fordringserhvervelse, netto -47 413 2 502 12 205 -32 706<br />
Nye tal forventes offentliggjort december <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off14<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 413
Offentlige finanser<br />
Tabel 388<br />
Udgifter og indtægter, offentlig forvaltning og service<br />
2009* 2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Driftsudgifter i alt 922 402 961 144 970 168<br />
Aflønning af ansatte 322 188 333 630 330 684<br />
Forbrug i produktionen 170 597 174 897 176 841<br />
Andre produktionsskatter og subsidier, netto -4 159 -5 196 -4 874<br />
Sociale ydelser i naturalier 27 116 27 806 27 474<br />
Renter mv. 36 728 37 015 37 476<br />
Subsidier 43 304 44 824 46 503<br />
Andre løbende overførsler 326 629 348 168 356 064<br />
Driftsindtægter i alt 911 313 954 124 981 101<br />
Salg af varer og tjenester 51 890 54 888 53 526<br />
Formue- og erhvervsindkomster mv. 39 408 36 987 39 675<br />
Produktions- og importskatter 279 815 292 783 301 594<br />
Løbende indkomst- og formueskatter 494 932 520 008 534 753<br />
Bidrag til sociale ordninger 32 062 33 971 35 198<br />
Andre løbende overførsler 13 204 15 487 16 355<br />
Kapitaludgifter i alt 42 827 49 823 61 355<br />
Kapitalakkumulation 34 646 37 147 38 114<br />
Kapitaloverførsler 8 181 12 676 23 241<br />
Kapitalindtægter i alt 8 062 9 429 15 681<br />
Kapitalskatter 3 697 3 779 4 694<br />
Andre kapitaloverførsler 4 365 5 650 10 986<br />
Driftsoverskud -11 090 -7 019 10 932<br />
Drifts- og kapitaloverskud -45 854 -47 413 -34 742<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off3 og off16<br />
Tabel 389 Udgifter og indtægter fordelt efter offentlige delsektorer. 2011*<br />
Den<br />
statslige<br />
sektor<br />
De<br />
sociale<br />
kasser og<br />
fonde<br />
Den<br />
samlede<br />
kommunale<br />
sektor<br />
Offentlig<br />
forvaltning<br />
og service 1<br />
mio. kr.<br />
Driftsudgifter i alt 733 269 58 886 634 264 970 168<br />
Aflønning af ansatte 93 479 2 321 234 883 330 684<br />
Forbrug i produktionen 62 268 574 113 999 176 841<br />
Andre produktionsskatter og subsidier, netto 811 1 -5 686 -4 874<br />
Sociale ydelser i naturalier 494 - 26 980 27 474<br />
Renter mv. 34 456 1 3 019 37 476<br />
Subsidier 23 169 - 23 334 46 503<br />
Andre løbende overførsler 518 591 55 988 237 735 356 064<br />
Driftsindtægter i alt 714 668 62 491 660 191 981 101<br />
Salg af varer og tjenester 22 223 9 31 294 53 526<br />
Formue- og erhvervsindkomster mv. 35 353 73 4 249 39 675<br />
Produktions- og importskatter 276 279 - 25 315 301 594<br />
Løbende indkomst- og formueskatter 329 900 - 204 853 534 753<br />
Bidrag til sociale ordninger 7 176 18 008 10 015 35 198<br />
Andre løbende overførsler 43 737 44 401 384 466 16 355<br />
Kapitaludgifter i alt 31 394 2 682 27 365 61 355<br />
Kapitalakkumulation 12 624 7 25 482 38 114<br />
Kapitaloverførsler 18 770 2 675 1 882 23 241<br />
Kapitalindtægter i alt 13 622 - 2 144 15 681<br />
Kapitalskatter 4 694 - - 4 694<br />
Andre kapitaloverførsler 8 928 - 2 144 10 986<br />
Driftsoverskud -18 600 3 605 25 928 10 932<br />
Drifts- og kapitaloverskud -36 372 923 707 -34 742<br />
1 Konsolideret, dvs. med udeladelse af interne offentlige overførsler. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off3<br />
414 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 390<br />
De offentlige udgifter og indtægter<br />
2009* 2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Den statslige sektor<br />
Driftsudgifter 679 559 715 232 733 269<br />
Kapitaludgifter 16 845 22 867 31 394<br />
Driftsindtægter 656 901 686 816 714 668<br />
Kapitalindtægter 6 145 7 220 13 622<br />
Driftsoverskud -22 658 -28 416 -18 600<br />
Drifts- og kapitaloverskud 2 -33 358 -44 063 -36 372<br />
De sociale kasser og fonde<br />
Driftsudgifter 53 653 60 366 58 886<br />
Kapitaludgifter 2 203 2 551 2 682<br />
Driftsindtægter 54 351 62 754 62 491<br />
Kapitalindtægter - - -<br />
Driftsoverskud 698 2 388 3 605<br />
Drifts- og kapitaloverskud 2 -1 505 -163 923<br />
Den samlede kommunale sektor 1<br />
Driftsudgifter 590 033 621 915 634 264<br />
Kapitaludgifter 23 812 24 615 27 365<br />
Driftsindtægter 600 903 640 924 660 191<br />
Kapitalindtægter 1 950 2 418 2 144<br />
Driftsoverskud 10 871 19 009 25 928<br />
Drifts- og kapitaloverskud 2 -10 992 -3 187 707<br />
Heraf:<br />
Den amtskommunale sektor<br />
Driftsudgifter 113 693 115 171 116 964<br />
Kapitaludgifter 5 390 5 366 6 098<br />
Driftsindtægter 116 762 119 693 121 314<br />
Kapitalindtægter 45 309 176<br />
Driftsoverskud 3 070 4 522 4 350<br />
Drifts- og kapitaloverskud 2 -2 275 -535 -1 573<br />
Den kommunale sektor<br />
Driftsudgifter 500 043 530 708 541 472<br />
Kapitaludgifter 18 422 19 249 21 266<br />
Driftsindtægter 507 844 545 196 563 050<br />
Kapitalindtægter 1 905 2 109 1 969<br />
Driftsoverskud 7 801 14 487 21 578<br />
Drifts- og kapitaloverskud 2 -8 716 -2 652 2 280<br />
1 Konsolideret, dvs. med udeladelse af interne offentlige overførsler. 2 Drifts- og kapitaloverskud =<br />
nettofordringserhvervelsen.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off3<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 415
Offentlige finanser<br />
Tabel 391<br />
Det offentliges udgifter, realøkonomisk fordeling<br />
2009* 2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Drifts-og kapitaludgifter i alt 965 229 1 010 967 1 031 523<br />
Driftsudgifter i alt 922 402 961 144 970 168<br />
Aflønning af ansatte 322 188 333 630 330 684<br />
Forbrug i produktionen 170 597 174 897 176 841<br />
Andre produktionsskatter og<br />
andre produktionssubsidier, netto -4 159 -5 196 -4 874<br />
Sociale ydelser i naturalier 27 116 27 806 27 474<br />
Løbende overførsler i alt 406 660 430 007 440 044<br />
Renter mv. 36 728 37 015 37 476<br />
+Subsidier 43 304 44 824 46 503<br />
Til offentlige kvasi-selskaber 13 372 13 791 13 463<br />
Til andre virksomheder 29 932 31 033 33 040<br />
+Andre løbende overførsler 326 629 348 168 356 064<br />
Til andre offentlige delsektorer - - -<br />
Til husholdninger 283 643 303 691 311 643<br />
Til NPIH’er 1 6 254 6 550 6 456<br />
Til udland (a-d) 36 732 37 926 37 966<br />
a. Færøerne, netto 753 733 744<br />
b. Grønland, netto 3 734 3 691 3 834<br />
c. EU's institutioner 16 780 15 945 16 392<br />
d. Udland i øvrigt 15 465 17 556 16 996<br />
Kapitaludgifter i alt 42 827 49 823 61 355<br />
Kapitalakkumulation i alt 34 646 37 147 38 114<br />
Faste nyinvesteringer 34 190 37 340 39 624<br />
+Køb af bygninger o.a. eksisterende<br />
investeringsgoder, netto -305 321 -1 389<br />
+Lagerændring - - -<br />
+Køb af jord og rettigheder, netto 762 -515 -121<br />
Kapitaloverførsler i alt 8 181 12 676 23 241<br />
Investeringstilskud og<br />
kapitaloverførsler i øvrigt 8 181 12 676 23 241<br />
Til offentlige kvasi-selskaber 589 1 825 2 726<br />
Til andre virksomheder 2 145 2 451 14 644<br />
Til andre offentlige delsektorer - - -<br />
Til husholdninger 4 344 7 974 5 457<br />
Til NPIH’er 1 223 339 287<br />
Til udland (a-d) 880 86 126<br />
a. Færøerne, netto 3 8 0<br />
b. Grønland, netto 25 25 25<br />
c. EU's institutioner 778 - -<br />
d. Udland i øvrigt 74 53 101<br />
1 Til non-profit institutioner rettet mod husholdningerne. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off3 og off16<br />
416 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 392<br />
Det offentliges indtægter, realøkonomisk fordeling<br />
2009* 2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Drifts- og kapitalindtægter i alt 919 375 963 553 996 781<br />
Driftsindtægter i alt 911 313 954 124 981 101<br />
Salg af varer og tjenester 51 890 54 888 53 526<br />
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 1 717 685 1 262<br />
Renter samt udbytter 31 254 28 047 28 968<br />
Jordrente mv. 6 437 8 255 9 445<br />
Produktions- og importskatter 279 815 292 783 301 594<br />
Løbende indkomst- og formueskatter 494 932 520 008 534 753<br />
Obligatoriske bidrag til sociale ordninger 16 411 17 687 18 211<br />
Frivillige bidrag til sociale ordninger 649 573 685<br />
Imputerede bidrag til sociale ordninger 15 002 15 711 16 302<br />
Andre løbende overførsler 13 204 15 487 16 355<br />
Fra andre offentlige delsektorer - - -<br />
Fra andre indenlandske sektorer 11 254 13 300 14 021<br />
Fra udlandet 1 951 2 187 2 333<br />
EU's institutioner 1 414 1 397 1 547<br />
Udland i øvrigt 537 790 787<br />
Kapitalindtægter i alt 8 062 9 429 15 681<br />
Kapitalskatter 3 697 3 779 4 694<br />
Andre kapitaloverførsler 4 365 5 650 10 986<br />
Fra andre offentlige delsektorer - - -<br />
Fra andre indenlandske sektorer 4 194 5 406 10 681<br />
Fra udlandet 171 244 305<br />
EU's institutioner 171 244 304<br />
Udland i øvrigt - - 1<br />
Driftsoverskud -11 090 -7 019 10 932<br />
Drifts- og kapitaloverskud 1 -45 854 -47 413 -34 742<br />
1 Drifts- og kapitaloverskud = fordringserhvervelsen, netto. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off3 og off16<br />
Tabel 393<br />
Det offentliges forbrugsudgift<br />
2009* 2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Forbrugsudgift (1+2+3) 496 957 510 184 511 299<br />
1. Produktion 521 732 537 266 537 351<br />
Aflønning af ansatte 322 188 333 630 330 684<br />
Forbrug af fast realkapital 33 105 33 935 34 700<br />
Forbrug i produktionen 170 597 174 897 176 841<br />
Andre produktionsskatter og andre<br />
produktionssubsidier, netto -4 159 -5 196 -4 874<br />
2. Sociale ydelser i naturalier 27 116 27 806 27 474<br />
3. Salg af varer og tjenester -51 890 -54 888 -53 526<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off26 og off28<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 417
Offentlige finanser<br />
Tabel 394<br />
Funktionel fordeling i offentlig forvaltning og service<br />
Udgifter 2009 2010 2011<br />
I alt 965 229 1 010 967 1 031 523<br />
1. Generelle offentlige tjenester 128 470 134 906 144 466<br />
1.1 Udøvende og lovgivende organer, skatte- og finansvæsen, udenrigstjenesten 29 444 32 407 39 200<br />
1.2 Økonomisk bistand til udland 16 946 18 953 18 041<br />
1.3 Generelle tjenester 4 615 5 011 4 526<br />
1.4 Grundforskning og F&U inden for generelle offentlige tjenester 14 814 15 398 16 009<br />
1.5 Generelle offentlige tjenester mv. 22 049 22 196 21 936<br />
1.6 Transaktioner i forbindelse med offentlig gæld og overførsler af generel art 40 601 40 940 44 752<br />
2. Forsvar 24 585 25 278 24 789<br />
2.1 Militært forsvar mv. 23 626 24 320 23 871<br />
2.2 Civilforsvar 959 958 918<br />
3. Offentlig orden og sikkerhed 19 501 19 456 20 358<br />
3.1 Politi 10 331 10 590 10 716<br />
3.2 Brandvæsen 1 675 1 763 1 757<br />
3.3 Domstole 3 980 3 666 4 153<br />
3.4 Fængsler 3 197 3 121 3 390<br />
3.5 Offentlig orden og sikkerhed mv. 318 316 343<br />
4. Økonomiske anliggender 53 622 58 404 61 515<br />
4.1 Generelle anliggender inden for økonomi, handel og arbejdsmarked 16 657 17 302 17 708<br />
4.2 Landbrug, skovbrug, fiskeri og jagt 2 738 1 729 2 414<br />
4.3 Brændstof og energi 29 520 580<br />
4.4 Råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og bygge- og anlægsvirksomhed 111 156 136<br />
4.5 Transport, kommunikation og andre erhverv 32 167 36 952 38 089<br />
4.6 F&U i emner inden for økonomi 564 462 1 579<br />
4.7 Økonomiske anliggender mv. 1 357 1 282 1 009<br />
5. Miljøbeskyttelse 8 463 8 312 8 406<br />
5.1 Affalds- og spildevandshåndtering, forureningsbekæmpelse 1 846 1 623 1 641<br />
5.2 Beskyttelse af biodiversitet og landskab 1 914 1 673 2 478<br />
5.3 Miljøbeskyttelse mv. 4 703 5 017 4 288<br />
6. Boliger og offentlige faciliteter 9 988 6 425 6 404<br />
6.1 Boligbyggeri 8 283 5 929 5 891<br />
6.2 Boliger og offentlige faciliteter mv. 1 705 495 513<br />
7. Sundhedsvæsen 143 638 146 211 148 856<br />
7.1 Medicinske produkter, apparater og udstyr 8 793 8 868 8 417<br />
7.2 Ambulant behandling 22 858 23 571 24 207<br />
7.3 Hospitalstjenester 107 160 108 851 110 901<br />
7.4 F&U inden for sundhedsvæsen 36 236 261<br />
7.5 Sundhedsvæsen mv. 4 792 4 684 5 070<br />
8. Fritid. kultur og religion 28 711 28 244 28 151<br />
8.1 Fritids- og sportstjenester 8 152 7 658 7 459<br />
8.2 Kulturtjenester 11 811 11 909 11 936<br />
8.3 Religiøse og andre organisationer 7 813 7 761 7 973<br />
8.4 Fritid, kultur og religion mv. 935 916 783<br />
9. Undervisning 130 958 139 699 138 600<br />
9.1 Folkeskolen og lign. 66 322 68 947 69 323<br />
9.2 Ungdomsuddannelsesniveau 27 003 30 987 30 860<br />
9.3 Højere og videregående uddannelse 23 903 25 443 26 909<br />
9.4 Undervisning uden for niveauplacering 9 256 9 582 7 099<br />
9.5 Undervisning mv. 4 473 4 740 4 410<br />
10. Social beskyttelse 417 293 444 032 449 979<br />
10.1 Sygdom og invaliditet 100 832 104 999 104 238<br />
10.2 Alderdom 127 940 135 880 143 372<br />
10.3 Familie og børn 93 705 96 337 93 970<br />
10.4 Arbejdsløshed 50 501 59 918 59 515<br />
10.5 Bolig 11 630 12 224 12 741<br />
10.6 Sociale ydelser i.a.n. 22 280 24 332 25 909<br />
10.7 Social beskyttelse mv. 10 406 10 340 10 232<br />
mio. kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off23 og off23b<br />
418 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 395 Funktionel fordeling i delsektorer, off. forvaltning og service. 2011*<br />
Udgifter<br />
Den<br />
stats<br />
lige<br />
sektor<br />
De sociale Den<br />
kasser amtsog<br />
kommunale<br />
fonde sektor<br />
Den<br />
primær-<br />
kommunale<br />
sektor<br />
Interne<br />
overførsler<br />
Offentlig<br />
forvaltning<br />
og service<br />
i alt<br />
I alt 764 663 61 568 123 062 562 739 480 509 1 031 523<br />
1. Generelle offentlige tjenester 318 465 3 1 034 45 147 220 183 144 466<br />
1.1 Udøvende og lovgivende organer, skatte- og finansvæsen, udenrigstj. 40 002 - - - 802 0 39 200<br />
1.2 Økonomisk bistand til udlandet 18 037 - - 49 45 18 041<br />
1.3 Generelle tjenester 4 526 - - - 0 4 526<br />
1.4 Grundforskning og F&U inden for generelle offentlige tjenester 15 986 - 10 38 25 16 009<br />
1.5 Generelle offentlige tjenester mv. 213 - 234 21 702 213 21 936<br />
1.6 Transaktioner i forb. med offentlig gæld og overførsler af generel art 239 700 3 790 24 159 219 900 44 752<br />
2. Forsvar 24 518 - - 272 0 24 789<br />
2.1 Militært forsvar mv. 23 871 - - - 0 23 871<br />
2.2 Civilforsvar 647 - - 272 0 918<br />
3. Offentlig orden og sikkerhed 18 602 - - 1 757 0 20 358<br />
3.1 Politi 10 716 - - - 0 10 716<br />
3.2 Brandvæsen 0 - - 1 757 0 1 757<br />
3.3 Domstole 4 153 - - - 0 4 153<br />
3.4 Fængsler 3 390 - - - 0 3 390<br />
3.5 Offentlig orden og sikkerhed mv. 343 - - - 0 343<br />
4. Økonomiske anliggender 35 573 - 2 439 23 770 267 61 515<br />
4.1 Generelle anliggender inden for økonomi. handel og arbejdsmarked 11 160 - 445 6 234 131 17 708<br />
4.2 Landbrug, skovbrug. fiskeri og jagt 2 414 - - - 0 2 414<br />
4.3 Brændstof og energi 169 - - 411 0 580<br />
4.4 Råstofudvinding, fremstillingsvirksomh. og bygge- og anlægsvirksomh. 136 - - 0 0 136<br />
4.5 Transport, kommunikation og andre erhverv 19 489 - 1 615 17 120 135 38 089<br />
4.6 F&U i emner inden for økonomi 1 579 - - - 0 1 579<br />
4.7 Økonomiske anliggender mv. 626 - 379 5 0 1 009<br />
5. Miljøbeskyttelse 4 168 - 462 3 818 42 8 406<br />
5.1 Affalds- og spildevandshåndtering, forureningsbekæmpelse 1 010 - 415 236 20 1 641<br />
5.2 Beskyttelse af biodiversitet og landskab 1 675 - - 812 9 2 478<br />
5.3 Miljøbeskyttelse mv. 1 483 - 47 2 769 11 4 288<br />
6. Boliger og offentlige faciliteter 3 674 - 0 3 060 330 6 404<br />
6.1 Boligbyggeri 3 161 - 0 3 060 330 5 891<br />
6.2 Boliger og offentlige faciliteter mv. 513 - - - 0 513<br />
7. Sundhedsvæsen 3 283 - 112 125 35 797 2 349 148 856<br />
7.1 Medicinske produkter, apparater og udstyr 432 - 7 078 1 275 368 8 417<br />
7.2 Ambulant behandling 370 - 14 494 9 417 74 24 207<br />
7.3 Hospitalstjenester 625 - 87 301 24 868 1 893 110 901<br />
7.4 F&U inden for sundhedsvæsen 261 - 0 11 11 261<br />
7.5 Sundhedsvæsen mv. 1 594 - 3 252 226 2 5 070<br />
8. Fritid. kultur og religion 13 880 - 36 14 938 703 28 151<br />
8.1 Fritids- og sportstjenester 854 - - 6 616 11 7 459<br />
8.2 Kulturtjenester 4 654 - 36 7 925 679 11 936<br />
8.3 Religiøse og andre organisationer 7 590 - - 396 13 7 973<br />
8.4 Fritid, kultur og religion mv. 783 - - - 0 783<br />
9. Undervisning 77 516 395 118 65 531 4 960 138 600<br />
9.1 Folkeskolen og lign. 12 450 - 0 60 911 4 038 69 323<br />
9.2 Ungdomsuddannelsesniveau 30 946 - 0 8 94 30 860<br />
9.3 Højere og videregående uddannelse 27 044 - 15 - 136 14 26 909<br />
9.4 Undervisning uden for niveauplacering 4 992 395 0 2 500 788 7 099<br />
9.5 Undervisning mv. 2 083 - 102 2 248 23 4 410<br />
10. Social beskyttelse 264 983 61 170 6 850 368 650 251 674 449 979<br />
10.1 Sygdom og invaliditet 35 362 - 3 033 102 417 36 574 104 238<br />
10.2 Alderdom 127 839 - 1 998 120 673 107 138 143 372<br />
10.3 Familie og børn 28 972 - 1 319 78 763 15 084 93 970<br />
10.4 Arbejdsløshed 50 431 60 320 - 24 138 75 374 59 515<br />
10.5 Bolig 8 517 - - 12 708 8 484 12 741<br />
10.6 Sociale ydelser i.a.n. 12 400 759 153 21 517 8 920 25 909<br />
10.7 Social beskyttelse mv. 1 462 91 348 8 433 102 10 232<br />
mio. kr.<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off23 og off23b<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 419
Offentlige finanser<br />
Tabel 396<br />
Subsidier<br />
2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Subsidier i alt 52 223 53 930<br />
Fordelt efter modtager:<br />
Subsidier til offentlige kvasi-selskaber 13 791 13 463<br />
Subsidier til andre virksomheder 30 750 32 545<br />
Subsidier i medfør af EU-ordninger 7 683 7 922<br />
Fordelt efter art og ordning:<br />
1. Produktsubsidier i alt 15 757 15 099<br />
a. EU-ordninger i alt 348 140<br />
Heraf: Eksportstøtteordninger 133 29<br />
Øvrige EU-ordninger 215 112<br />
b. Danske ordninger i alt 15 409 14 959<br />
Heraf: Jernbaner 8 490 8 255<br />
Kommunal busdrift mv. 3 284 3 243<br />
2. Andre produktionssubsidier i alt 36 467 38 831<br />
a. EU-ordninger i alt 7 335 7 782<br />
b. Danske ordninger i alt 29 132 31 049<br />
Heraf: Rentesikring 3 458 2 918<br />
Andre private virksomheder 18 431 20 280<br />
Fordelt efter finansiering:<br />
a. EU-ordninger i alt 7 683 7 922<br />
EU's andel af EU-ordninger i alt 7 399 7 427<br />
Dansk andel af EU-ordninger i alt 283 495<br />
b. Danske ordninger i alt 44 541 46 008<br />
c. Dansk finansierede subsidier i alt 44 824 46 503<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off17<br />
420 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 397<br />
Indkomstoverførsler fra den offentlige sektor<br />
2010* 2011*<br />
mio. kr.<br />
Indkomstoverførsler i alt 303 691 311 643<br />
Sociale ydelser undtagen overførsler i<br />
naturalier i alt 296 911 306 093<br />
Tjenestemandspensioner 21 967 22 582<br />
Folkepension 94 060 100 996<br />
Almindelig og forhøjet førtidspension 3 426 <br />
Højeste og mellemste førtidspension 36 322 40 535<br />
Personlige tillæg 1 409 1 435<br />
Specielle pensioner 204 200<br />
Efterløn 21 345 20 281<br />
Arbejdsløshedsdagpenge 18 839 18 929<br />
Kontantydelser 13 418 14 466<br />
Bruttorevalideringsydelse 2 768 2 426<br />
Syge- og barselsdagpenge 24 933 24 594<br />
Begravelseshjælp 141 135<br />
Børnetilskud og ungdomsydelser 4 030 4 076<br />
Orlovsydelse til forældre til børnepasning 105 17<br />
Tilskud til friplads i daginstitution 2 516 2 584<br />
Børnefamilieydelse 14 728 14 517<br />
Erstatninger og hædersgaver til<br />
besættelsens ofre 366 330<br />
Boligsikring og boligydelse 12 184 12 701<br />
Godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste 1 268 753<br />
Lønmodtagernes Garantifond 668 759<br />
Uddannelsesstøtte 14 823 16 171<br />
Uddannelsesydelse til erstatning for<br />
arbejdstilbud 3 802 3 627<br />
Øvrige sociale overførsler 3 590 3 979<br />
Andre løbende overførelser i alt 6 780 5 550<br />
Befordring 1 474 1 304<br />
Indekstillæg 1 444 1 530<br />
Fri proces og advokathjælp 425 451<br />
Øvrige overførsler 3 436 2 264<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off10 og off10B<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 421
Offentlige finanser<br />
Tabel 398<br />
Den samlede beskatning<br />
2010 * 2011 *<br />
mio. kr.<br />
Samlet beskatning 837 532 862 535<br />
Fordelt efter skatteart:<br />
Indkomstskatter 511 919 526 681<br />
Personlige indkomstskatter 427 087 439 021<br />
Statslig indkomstskat 123 105 128 821<br />
Kommunal indkomstskat 194 227 200 790<br />
Kirkeskat 5 629 5 801<br />
Arbejdsmarkedsbidrag 80 797 80 651<br />
Ejendomsværdiskat 12 622 12 772<br />
Andre personlige indkomstskatter 10 707 10 187<br />
Selskabsskat 48 161 50 309<br />
Pensionsafkastskat 36 670 37 351<br />
Obligatoriske bidrag til sociale ordninger 17 687 18 211<br />
Sociale bidrag fra medlemmer 16 772 17 220<br />
Sociale bidrag fra arbejdsgivere 914 991<br />
Andre arbejdsmarkedsbidrag 4 160 4 860<br />
Arbejdsmarkedsbidrag fra arbejdsgivere 4 160 4 860<br />
Skat af formue, ejendom og besiddelse 38 475 40 095<br />
Afgift af arv og gave 3 779 4 694<br />
Afgifter på motorkøretøjer 10 535 10 382<br />
Ejendomsskatter 24 161 25 018<br />
Frigørelses- og afståelsesafgift 0 0<br />
Afgifter af varer og tjenester 265 149 272 537<br />
Moms 173 114 178 953<br />
Lønsumsafgift 5 115 5 761<br />
Told og importafgifter 3 241 3 249<br />
Afgifter af specielle varer 71 982 73 262<br />
Registreringsafgift af motorkøretøjer 13 523 13 562<br />
Energiskatter 40 039 41 139<br />
Forureningsskatter 1 921 2 285<br />
Tobaksafgifter 8 339 7 495<br />
Afgifter af øl, vin og spiritus 2 989 3 123<br />
Andre afgifter af specielle varer 5 171 5 657<br />
Afgifter af specielle transaktioner 5 748 5 142<br />
Tinglysningsafgift 5 686 5 060<br />
Andre afgifter af specielle transaktioner 62 82<br />
Afgifter af specielle tjenester 5 759 6 017<br />
Omsætningsafgift af tipning mv. 1 087 1 095<br />
Afgift af motorkøretøjs- og lystfartøjsforsikring 1 975 1 854<br />
Andre afgifter af specielle tjenester 2 698 3 068<br />
Diverse afgifter 189 152<br />
Andre produktionsskatter 143 151<br />
Fordelt efter modtagende delsektor:<br />
Statslig forvaltning og service 593 603 610 883<br />
De sociale kasser og fonde 17 518 18 008<br />
Kommunal forvaltning og service 223 137 230 362<br />
Supranationale myndigheder (EU) 3 275 3 282<br />
Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/off12<br />
422 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Offentlige finanser<br />
Tabel 399<br />
Beskatningen fordelt efter nationalregnskabsgrupper<br />
2010 * 2011 *<br />
mio. kr.<br />
Samlet beskatning 837 532 862 535<br />
Nationalregnskabsgrupper:<br />
Danske ordninger<br />
Produktions- og importskatter 292 783 301 594<br />
Løbende indkomst- og formueskatter 520 008 534 753<br />
Obligatoriske bidrag til sociale ordninger 17 687 18 211<br />
Kapitalskatter 3 779 4 694<br />
EU-ordninger<br />
Produktions- og importskatter 3 275 3 282<br />
Skattetryk 1 i alt 47,7 48,3<br />
Produktions- og importskatter 16,9 17,1<br />
Løbende indkomst- og formueskatter 29,6 29,9<br />
Obligatoriske bidrag til sociale ordninger 1,0 1,0<br />
Kapitalskatter 0,2 0,3<br />
1 Skatter og afgifter i procent af bruttonationalproduktet. Nye tal forventes offentliggjort juni <strong>2012</strong><br />
pct.<br />
www.statistikbanken.dk/off12<br />
Tabel 400 De 40 lande med størst dansk statslig bistand. 2010*<br />
Projekt og<br />
programbistand<br />
Ikkestatslig<br />
bistand<br />
(NGO)<br />
Anden<br />
bilateral<br />
bistand<br />
I alt<br />
Projekt og<br />
programbistand<br />
Ikkestatslig<br />
bistand<br />
(NGO)<br />
Anden<br />
bilateral<br />
bistand<br />
I alt<br />
mio. kr.<br />
I alt 6 101,6 1 109,2 2 126,6 11 402,5 Pakistan 49,8 3,7 114,9 168,4<br />
Afrika 3 429,9 644,4 543,2 4 617,5 Nicaragua 149,3 14,8 1,6 165,8<br />
Asien 1 737,9 247,9 630,3 2 616,1 Gaza/Vestbredden 120,4 12,0 25,4 157,8<br />
Latinamerika 418,1 131,0 136,1 685,2 Zimbabwe 118,4 27,0 5,7 151,1<br />
Europa 5,6 1,1 126,4 133,1 Zambia 117,5 22,0 1,9 141,4<br />
Ikke landefordelt 510,2 84,7 690,6 1 285,5 Cambodia 32,9 20,5 48,0 101,4<br />
Afrika, øvrige 375,0 232,8 152,2 760,0 Somalia 32,4 4,9 63,3 100,6<br />
Tanzania 662,6 34,1 30,5 727,3 Bhutan 71,7 - 1,6 73,3<br />
Ghana 501,8 63,8 3,5 569,1 Niger 38,1 17,8 15,8 71,6<br />
Mozambique 381,4 49,8 48,4 479,5 Indonesien 14,6 4,8 50,7 70,1<br />
Bangladesh 442,1 20,2 9,1 471,4 Burma (Myanmar) 40,8 5,3 15,2 61,3<br />
Asien, øvrige 186,7 106,2 175,6 468,5 Etiopien 10,4 29,8 3,2 43,4<br />
Afghanistan 314,7 8,4 122,3 445,4 Kosovo 0,1 - 26,6 26,7<br />
Uganda 299,7 112,4 21,3 433,4 Ukraine 0,2 0,2 17,3 17,7<br />
Vietnam 292,7 30,7 61,0 384,4 Moldova 0,5 1,0 13,6 15,1<br />
Kenya 261,7 28,8 68,0 358,5 Balkan - - 14,0 14,0<br />
Latinamerika, øvrige 55,7 100,6 135,4 291,7 NAB programlande - - 12,7 12,7<br />
Bolivia 213,0 15,5 -0,8 227,7 Belarus - - 11,9 11,9<br />
Benin 218,8 - 1,0 219,8 Albanien 0,1 - 8,2 8,4<br />
Nepal 171,5 36,1 6,5 214,0 Bosnien-Herzegovina - - 7,4 7,4<br />
Sudan 67,4 16,7 118,2 202,3 Tyrkiet - - 5,6 5,6<br />
Burkina Faso 186,8 0,3 0,3 187,4 Montenegro - - 4,0 4,0<br />
Mali 157,8 4,3 9,9 172,0 Kroatien - - 2,9 2,9<br />
mio. kr.<br />
Kilde: Udenrigsministeriet, DANIDA<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 423
Offentlige finanser<br />
Tabel 401<br />
Statslig bistand til udviklingslande<br />
2009 2010 *<br />
mio. kr.<br />
Samlet statslig bistand 12 097 13 221<br />
Bilateral bistand i alt 8 707 9 592<br />
Program og projektbistand<br />
Afrika 2 785 2 866<br />
Asien 1 140 1 226<br />
Latinamerika 329 393<br />
Personelbistand 356 373<br />
Privat Sektor Programmet mv. 211 219<br />
Blandede kreditter 350 350<br />
Lånebistand, gældslettelse 23 257<br />
Bistand til regional- og nærområder 135 38<br />
Menneskerettigheder og demokratisering 480 635<br />
Bistand gennem NGO’er 1 032 1 109<br />
Særlig miljøbistand til udviklingslandende 612 718<br />
Forskning og oplysning i Danmark 245 243<br />
Ekstraordinære humanitære bidrag & IHB 873 1 009<br />
Naboskabsprogrammet 142 157<br />
Andet -5 0<br />
Multilateral bistand i alt 3 390 3 629<br />
International udviklingsforskning 46 47<br />
FN's udviklingsprogram 362 370<br />
FN's børnefond (UNICEF) 209 183<br />
HIV/AIDS, befolknings- og sundhedsprogrammer 652 699<br />
FN’s Landbrugs- og fødevareprogram 100 55<br />
Globale miljøprogrammer 240 246<br />
FN’s øvrige bistandsprogrammer 97 114<br />
Verdensbankgruppen 584 622<br />
Regionale banker 31 108<br />
Regionale og øvrige udviklingsfonde 340 290<br />
Bistand gennem Den Europæiske Udviklingsfond 318 420<br />
Internationale menneskerettighedsorganisationer 18 14<br />
Multilateral humanitær bistand 425 460<br />
Andet -32 0<br />
Kilde: Udenrigsministeriet, DANIDA<br />
Nye tal forventes offentliggjort maj <strong>2012</strong><br />
424 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Penge- og kapitalmarked<br />
1<br />
Penge- og kapitalmarkedet<br />
Formidling af kapital fra långiver til låntager<br />
Et kapitalmarked er et marked, hvor der handles med finansielle produkter såsom<br />
lån, aktier, obligationer og kredit. Markedet gør det muligt at formidle kapital fra<br />
personer med opsparingsoverskud til personer med opsparingsunderskud. På den<br />
måde kan den enkelte tidsmæssigt adskille investeringer og forbrug i forhold til<br />
indtjeningen. Pengemarkedets formål er at sikre en velfungerende betalingsmekanisme,<br />
så en handel uden større omkostninger og besvær kan blive afsluttet med<br />
en betaling. Pengemarkedet vedrører derfor den likviditet, der bruges til betalingsformidling<br />
ved økonomiske transaktioner. Der er ingen skarp grænse mellem penge-<br />
og kapitalmarkedet.<br />
Øget internationalisering<br />
Siden begyndelsen af 1980'erne er der sket en markant udvikling på de danske finansielle<br />
markeder i retning af deregulering, internationalisering og øget konkurrence.<br />
Danske borgere kan uden større vanskeligheder eller omkostninger investere<br />
i eller optage lån fra udlandet.<br />
Den frie kapitalbevægelighed har sammen med en troværdig fastkurspolitik bl.a.<br />
betydet en udligning af priserne (renterne) på de finansielle produkter imellem<br />
landene. I 1980 var forskellen mellem den danske og tyske lange obligationsrente<br />
10,6 procentpoint. Denne forskel er faldet frem til starten af 1990’erne, hvorefter<br />
de to renter har udviklet sig parallelt. I 2011 var renten (den lange rente) på danske<br />
statsobligationer 2,7 pct., mens den for tyske var 2,6 pct.<br />
Figur 1<br />
Renten på ti-årige statsobligationer<br />
16<br />
Pct.<br />
14<br />
12<br />
10<br />
Danmark<br />
8<br />
6<br />
4<br />
Tyskland<br />
2<br />
0<br />
1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/dnrenta<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 425
Penge- og kapitalmarked<br />
Den lange rente var oppe på 21 pct. i 1982<br />
Renten på en finansiel fordring udtrykker långivers kompensation for den udskudte<br />
forbrugsmulighed. Man sondrer mellem korte og lange renter, dvs. renter<br />
på hhv. kortfristede og langfristede fordringer. Som indikator for den korte rente<br />
bruges normalt pengeinstitutternes 3-måneders rente, hvor renten på 10-årige<br />
statsobligationer bruges som indikator for den lange rente.<br />
Den korte rente kan styres centralt. Nationalbanken kan regulere mængde og pris<br />
på likviditeten i forhold til pengeinstitutterne. Den rente, pengeinstitutterne får og<br />
betaler til Nationalbanken, påvirker de rentesatser, der fastsættes i forhold til kunderne.<br />
Den lange rente dækker over andre markedsbestemte faktorer, først og<br />
fremmest inflationsforventninger og risikoforventninger. Disse faktorer får mere<br />
indflydelse på renteudmålingen, desto længere løbetid fordringen har. Den lange<br />
rente vil normalt være højere end den korte rente. I 1981 var den lange rente helt<br />
oppe på 21 procent p.a. En del af forklaringen var de høje inflationsforventninger.<br />
Nationalbanken handler på valutamarkedet for at stabilisere kronekursen<br />
Kronekursen afhænger af udbud og efterspørgsel efter valuta. Efterspørgslen efter<br />
fremmedvaluta øges ved importbetalinger og kapitaleksport (f.eks. ved indlændinges<br />
køb af udenlandske værdipapirer eller ved indlændinges investeringer i udlandet).<br />
Omvendt vil eksportbetalinger og kapitalimport øge efterspørgslen efter<br />
kronen. I tilfælde af en merefterspørgsel efter fremmedvaluta presses prisen på<br />
denne op, og kronekursen falder.<br />
Nationalbanken handler på valutamarkedet med henblik på at stabilisere kronens<br />
kurs gennem køb og salg af valuta mod kroner. Det primære formål med valutareserven<br />
er således at give Nationalbanken mulighed for at anvende intervention<br />
som et instrument til at holde en stabil valutakurs mellem kronen og euroen. Køb<br />
af kroner vil således trække i retning af en styrkelse af kronen, mens salg af kroner,<br />
dvs. køb af valuta, trækker i retning af en svækkelse af kronen. Størrelsen af den<br />
danske valutareserve er siden begyndelsen af 1990'erne og frem til 2003 steget<br />
meget. Det er udtryk for, at Nationalbanken i den forløbne periode har været nødt<br />
til netto at opkøbe valuta for at holde kronekursen nede. I perioden 2003 – 2007<br />
faldt valutareserven en smule.<br />
Figur 2<br />
Valutareserven<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Mia. kr.<br />
1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
www.statistikbanken.dk/dnivl<br />
426 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
I de senere år er der sket en markant stigning i valutareserven, fordi renteforskellen<br />
mellem renterne i Danmark og især renterne i Euroområdet har gjort, at de<br />
udenlandske investorer har investeret mere i danske værdipapirer. Dette er sket,<br />
da renterne de senere år generelt er faldet, og derfor har en lille renteforskel givet<br />
enorm efterspørgsel. For at holde kronekursen nede har Nationalbanken derfor<br />
været nødt til at opkøbe udenlandsk valuta.<br />
Danmark i valutakurssamarbejdet ERM ll<br />
Fra 1. januar 1999 har Danmark deltaget i et valutakurssamarbejde med Den Europæiske<br />
Centralbank, som er en frivillig ordning for EU-lande, der ikke deltager i<br />
Den Økonomiske Monetære Union. I aftalen der betegnes ERM II (Exchange Rate<br />
Mechanism II) deltager desuden Litauen og Letland. Samarbejdet skal sikre, at<br />
valutakurserne holder sig inden for det tilladte valutabånd på +/- 15 pct. i forhold<br />
til centralkursen. Danmark har aftalt et snævrere bånd på +/- 2,25 pct. i forhold til<br />
centralkursen. I tilfælde af ekstraordinært pres på kronen kan Danmark ud over at<br />
sælge ud af sin egen valutareserve også trække på en interventionskredit/eurokonto<br />
i Den Europæiske Centralbank. Valutakurssamarbejdet er således med til at<br />
sikre kronekursen i forhold til de europæiske valutaer og euroen, men ikke over for<br />
andre vigtige valutaer som f.eks. amerikanske dollar og yen.<br />
2<br />
Finansielle fordringer<br />
Penges funktion som betalingsmiddel<br />
Pengenes funktion som betalingsmiddel er i dag udelukkende baseret på tillid.<br />
Hvis en sælger skal modtage penge som betaling for sit produkt, må han kunne stole<br />
på, at andre ligeledes vil modtage pengene som betaling. I tilfælde af høj inflation<br />
vil pengenes værdi som betalingsmiddel falde.<br />
Figur 3<br />
Dankortomsætning og beholdningen af sedler og mønt<br />
300<br />
Mia. kr.<br />
250<br />
200<br />
150<br />
Omsætning på dankort<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Sedler og mønt i omløb<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
Tabel 403 og 408<br />
Frem til 1931 var det muligt at indløse værdien af sine sedler og mønter til guld i<br />
Nationalbanken. Selvom guldindløseligheden derefter blev afskaffet, eksisterede<br />
guldfodssystemet formelt stadig helt frem til 1971. Det betød, at Nationalbanken<br />
var forpligtet til at opretholde en beholdning af guld svarende til værdien af sedler<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 427
Penge- og kapitalmarked<br />
og mønter i omløb. I dag er penge stadig fordringer på Nationalbanken, men nu<br />
blot uden dækning af Nationalbankens guldbeholdning.<br />
Vanskeligt at vurdere pengemængden<br />
Det bliver stadigt sværere at vurdere mængden af den likviditet, der er til rådighed<br />
i samfundet. Brugen af dankort har betydet, at kontoformer, der er knyttet til et<br />
dankort, hermed er blevet lige så likvide som sedler og mønter. Samtidigt kan der<br />
til dankortet knyttes visse kreditfaciliteter, ligesom udenlandske pengeinstitutter<br />
kan stille kredit til rådighed for de danske borgere. Danmarks position som en lille<br />
åben økonomi med frie kapitalbevægelser gør, at pengemængden ikke længere har<br />
samme betydning som pengepolitisk måltal som tidligere.<br />
Den danske realkreditobligation er internationalt enestående<br />
Obligationer er let omsættelige standardiserede gældsbeviser med lav risiko og fast<br />
afdragsprofil. Det danske obligationsmarked var før introduktionen af euroen<br />
blandt de største i Europa 1 . Det er domineret af statsobligationer og realkreditobligationer.<br />
Realkreditobligationer er obligationer med sikkerhed i fast ejendom med<br />
lang løbetid (op til 30 år).<br />
De danske realkreditobligationer og deres rolle i boligfinansieringen er enestående<br />
for det danske marked. Den relativt høje grad af sikkerhed skyldes ud over sikkerhedsstillelsen<br />
i fast ejendom de tilknyttede betingelser til realkreditinstitutternes<br />
låneudmåling vedrørende lånegrænser, løbetid og opbygning af reservefonde.<br />
Ultimo 2011 var ca. 14 pct. af den samlede obligationsmasse ejet af udenlandske<br />
investorer. Der har i de senere år været en stigende udenlandsk interesse for investering<br />
i realkreditobligationer. Således lå 11 pct. af disse på udenlandske hænder<br />
ultimo 2011, hvor det kun var omkring 5 pct. i 1996.<br />
Figur 4<br />
Den cirkulerende aktie- og obligationsmasse på Københavns Fondsbørs<br />
4.500<br />
4.000<br />
3.500<br />
Mia. kr.<br />
Cirkulerende børsnoterede obligationer, pålydende værdi<br />
Cirkulerende børsnoterede aktier, kursværdi<br />
3.000<br />
2.500<br />
2.000<br />
1.500<br />
1.000<br />
500<br />
0<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/dnvpdkb<br />
Aktien et risikofyldt placeringsobjekt<br />
En aktie er et ejerandelsbevis i en virksomhed. Værdien af aktien afhænger først og<br />
fremmest af virksomhedens fremtidige indtjening. Da der er knyttet stor usikkerhed<br />
til den fremtidige indtjening, kan aktieinvesteringer give anledning til såvel<br />
1 Efter indførelsen af euroen 1. januar 1999 er eurolandenes markeder ikke længere regionalt opdelte, men udgør et samlet<br />
marked.<br />
428 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
store tab som store gevinster. Aktiekursen afspejler – ud over specifikke forventninger<br />
til den pågældende virksomhed – også mere generelle forventninger til<br />
branchen og til økonomien som helhed. Små ændringer i markedsinformationerne<br />
kan skabe betydelige fluktuationer på markedet. Det danske aktiemarked er ikke<br />
så stort som obligationsmarkedet. Det afspejler den danske erhvervsstruktur, som<br />
er karakteriseret af mange små og mellemstore virksomheder, hvor der ikke på<br />
samme måde som i udlandet er tradition for at gå på aktiemarkedet for at få finansieret<br />
sit kapitalbehov. I 2011 var 174 selskaber noteret på Fondsbørsen.<br />
Figur 5<br />
OMXC, totalindeks for samtlige aktier opgjort til markedsværdi<br />
450<br />
Ultimo året, 1995=100<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/mpk13<br />
Som indikator for udviklingen på aktiemarkedet bruges forskellige indeks. De mest<br />
almindelige er det ovenfor viste totalindeks, OMXC, der angiver markedsværdien<br />
af samtlige noterede aktier, og OMXC20, der er et vægtet markedsværdiindeks for<br />
de 20 største og mest handlede aktier. Der har været en tendens til stigende kurser,<br />
som har afspejlet udviklingen på de internationale markeder. I 1998, 2001, 2002,<br />
2007 og især i 2008 skete udbredte kursfald. I 2009 er udviklingen vendt igen. Det<br />
store kursfald i 2008 skete som følge af den finansielle krise, der begyndte i efteråret<br />
2008. I 2009 og 2010 indhentede aktiemarkederne noget af det tabte, men i<br />
2011 vendte udviklingen igen som følge af den europæiske gældskrise.<br />
3<br />
Virksomheder i den finansielle sektor<br />
Bank-, realkredit- og forsikringsvirksomhed stadig klart adskilte brancher<br />
Siden begyndelsen af 1980'erne er der sket en overlapning af forretningsområderne<br />
i den finansielle sektor. Man kan eksempelvis i dag få tilbudt pensionsopsparingsordninger<br />
af sin bank, der ligger tæt op ad de ordninger, som livsforsikringsselskaberne<br />
kan tilbyde. Det er dog stadig ikke tilladt at drive bank-, realkrediteller<br />
forsikringsvirksomhed i samme selskab. Ny lovgivning gjorde det muligt at<br />
etablere holdingselskaber og tværgående ejerskab blandt de finansielle selskaber<br />
indbyrdes. Et realkreditinstitut derfor godt kan eje en bank og omvendt. Som resultat<br />
er der foretaget en række fusioner og koncerndannelser på kapitalmarkedet.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 429
Penge- og kapitalmarked<br />
Få store pengeinstitutter og mange små<br />
Pengeinstitutsektoren varetager funktioner i forbindelse med betalings- og kreditformidling,<br />
omsætning af værdipapirer samt dertil hørende serviceydelser. På<br />
trods af de senere års fusioner blandt de større pengeinstitutter eksisterer der stadig<br />
et stort antal mindre pengeinstitutter. Der er registreret 125 virksomheder<br />
ultimo 2010, hvoraf de to største dækker 69 pct. af balancesummen i branchen.<br />
Der er ofte fokus på udlånsaktiviteten i pengeinstitutsektoren, da den er meget<br />
konjunkturfølsom og kan tolkes som indikator for væksten bl.a. i forbrug og investeringer.<br />
Rentemarginalen, dvs. forskellen mellem udlåns- og indlånsrente, tiltrækker<br />
også opmærksomhed. En stadig større del af bankernes indtjening ligger<br />
imidlertid på gebyrindtægter.<br />
Figur 6<br />
Pengeinstitutternes indtjening fordelt efter art<br />
2000 2010<br />
Nettogebyr-indtægter<br />
Nettorente-indtægter<br />
Kursregulering<br />
Andre indtægter<br />
www.statistikbanken.dk/mpk39<br />
Realkreditinstitutternes låneaktivitet afhængig af renteændringer<br />
Realkreditinstitutter er eneberettigede til at drive realkreditinstitutvirksomhed her<br />
i landet. Med realkreditvirksomhed menes lån mod registreret pant i fast ejendom<br />
på grundlag af udstedelse af realkreditobligationer. Der er i dag otte aktører på<br />
markedet. Låneaktivitet påvirkes især af renteudviklingen. Fluktuationer op eller<br />
ned resulterer i konverteringsbølger, hvor låntager søger at omlægge sine lån til<br />
bedre betalingsvilkår.<br />
Større del af den private opsparing i forsikringsselskaber og pensionskasser<br />
Der skelnes mellem skadesforsikring samt livs- og pensionsforsikring. De forskellige<br />
forsikringsformer må ikke drives i samme virksomhed, men kan godt bindes<br />
sammen via tværgående ejerskab. Det er særligt livs- og pensionsforsikringsområdet,<br />
der er vokset de senere år. Udviklingen af arbejdsmarkedspensioner og forskellige<br />
former for skattebegunstigelser i forbindelse med pensionsindbetalinger<br />
har betydet, at en stadig større del af den private opsparing forvaltes af pensionskasserne<br />
og livsforsikringsselskaberne, som herved er blevet vigtige aktører på de<br />
finansielle markeder.<br />
Kraftig ekspansion i investeringsforeninger<br />
En investeringsforening er en forening, der placerer midler, som den har modtaget<br />
som indskud fra sine medlemmer. Medlemmerne er ofte småsparere, men kan også<br />
være livsforsikringsselskaber, pensionskasser og fonde. Fordelen ved at optræde<br />
i fællesskab er sparede administrationsomkostninger og bedre mulighed for risikospredning.<br />
Investeringsforeninger er i de senere år ekspanderet kraftigt. Den samlede<br />
balancesum udgjorde 644 mia. kr. ved udgangen af 2010 mod 290 mia. kr.<br />
ultimo 2002.<br />
430 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 402<br />
Den finansielle sektor, hovedtal<br />
2009 2010<br />
Balance Virksomheder Ansatte Balance Virksomheder Ansatte<br />
mia. kr. antal mia. kr. antal<br />
I alt 10 046 400 68 387 10 486 377 66 342<br />
Pengeinstitutter 4 323 132 46 124 4 288 123 44 186<br />
Realkreditinstitutter 3 102 8 4 108 3 239 8 4 371<br />
Danmarks Skibskreditfond 85 1 59 84 1 58<br />
Fondsmæglerselskaber 3 46 524 2 44 580<br />
Investeringsforvaltningsselskaber (store) 1 0,3 3 104 0,3 3 98<br />
Investeringsforvaltningsselskaber (små) 1 0,6 11 269 0,7 12 276<br />
Skadesforsikringsselskaber 160 100 12 288 169 97 12 019<br />
Livsforsikringsselskaber 1 212 33 3 872 1 351 31 3 766<br />
Tværgående pensionskasser 436 26 295 478 24 266<br />
Firmapensionskasser 45 36 38 51 30 37<br />
ATP, LD, AES og SP 679 4 706 823 4 685<br />
1 Investeringsforvaltningsselskaber; store – tilladelse til at udøve værdipapirhandelsvirksomhed.<br />
Små – ikke tilladelse til at udøve værdipapirhandelsvirksomhed.<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk55<br />
Tabel 403<br />
Valutareserven<br />
Ultimo året 2009 2010 2011<br />
mia. kr.<br />
Nationalbankens guldbeholdning 12,3 16,9 19,4<br />
Nationalbankens fordringer på udlandet 370,9 397,1 455,4<br />
Fordringer på Den Internationale Valutafond 15,7 17,8 20,5<br />
Andre aktiver 151,3 54,3 74,5<br />
Valutareserven i alt 550,2 486,1 569,8<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
Tabel 404<br />
Pengemængden<br />
2009 2010 2011<br />
mia. kr.<br />
Pengemængden 1 015,7 962,3 928,2<br />
Seddel- og møntomløb 48,5 52,6 52,5<br />
Indlån i banker og sparekasser 967,2 909,7 875,6<br />
÷Anfordring 744,6 747,8 722,7<br />
÷Aftaleindskud 1 222,6 161,9 152,9<br />
1 Dækker fx indlån på opsigelse og indlån på tidsindskud. Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 431
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 405<br />
Danmarks Nationalbanks resultatopgørelse og balance<br />
2009 2010 2011<br />
mio. kr.<br />
Resultatopgørelse<br />
Nettorenteindtægter 2 760 3 546 4 265<br />
Kursreguleringer 1 751 4 567 835<br />
Udbytte af aktier 126 129 74<br />
Andre indtægter 24 12 165<br />
Omkostninger inkl. afskrivninger -706 -600 -606<br />
Årets resultat 3 955 7 654 4 733<br />
Balance<br />
Aktiver i alt 550 151 486 144 569 804<br />
Guldbeholdning 12 260 16 938 19 356<br />
Fordring på Den Internationale Valutafond (SDR) 15 683 17 833 20 545<br />
Fordringer på udlandet 370 861 397 085 455 374<br />
Udlån 107 969 13 374 28 101<br />
Obligationer og aktier 33 093 32 609 34 512<br />
Andre aktiver 10 285 8 305 11 916<br />
Passiver i alt 550 151 486 144 569 804<br />
Seddelomløb 55 015 56 697 56 687<br />
Møntomløb 5 746 5 844 5 720<br />
Tildelte særlige trækningsrettigheder (SDR) 12 419 13 253 13 511<br />
Forpligtelser over for udlandet 4 257 3 134 3 378<br />
Indlån 188 294 147 067 158 712<br />
Andre passiver 11 509 14 737 37 584<br />
Statens løbende konto 212 435 179 443 225 849<br />
Egenkapital 60 476 65 969 68 363<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/mpk38<br />
432 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 406<br />
Pengeinstitutternes resultatopgørelse og balance<br />
Ultimo året 2009 2010<br />
Antal pengeinstitutter 132 123<br />
Antal ansatte, ultimo året 46 124 44 186<br />
Resultatopgørelse<br />
mio. kr.<br />
+Renteindtægter 145 254 103 104<br />
÷Renteudgifter 75 851 44 140<br />
Renteindtægter, netto 69 403 58 618<br />
+Udbytte af aktier mv. og andre kapitalandele 683 802<br />
+Gebyrer og provisions-indtægter 23 159 24 974<br />
÷Afgivne gebyrer og provisions-indtægter 5 357 6 199<br />
Rente- og gebyrindtægter, netto 87 888 78 071<br />
+Kursstigning på værdipapirer og valuta 10 606 5 004<br />
+Andre ordinære indtægter 3 726 4 799<br />
Resultat af finansielle poster 102 220 87 852<br />
÷Udgifter til personale og administration 47 330 46 510<br />
÷Afskrivninger på materielle og immaterielle aktiver 6 058 3 468<br />
÷Andre driftsudgifter 7 878 6 510<br />
÷Afskrivninger og hensættelser på debitorer (netto) 58 306 35 951<br />
+Kursstigning på kapital-interesser 1 639 8 333<br />
Resultat af ordinær drift -15 713 4 042<br />
+Ekstraordinærer indtægter (netto) 0 0<br />
Resultat før skat -15 713 4 042<br />
÷Skat -120 2 482<br />
Årets resultat -15 593 1 622<br />
Balance<br />
Aktiver i alt 4 315 342 4 287 392<br />
Tilgodehavender hos kreditinstitutter mv. 615 969 604 097<br />
Udlån 1 978 356 1 953 603<br />
Obligationer mv. 1 007 143 943 051<br />
Aktier mv. 24 111 27 762<br />
Kapitalandele i associerede og tilknyttede virksomheder 128 461 147 113<br />
Immaterielle aktiver 22 506 24 872<br />
Materielle aktiver 18 294 17 528<br />
Andre aktiver 520 503 569 366<br />
Passiver i alt 4 315 342 4 287 392<br />
Gæld til kreditinstitutter mv. 852 664 766 992<br />
Indlån 1 651 122 1 627 502<br />
Udstedte obligationer mv. 676 849 634 380<br />
Andre passiver, periode-afgrænsningsposter 756 095 869 441<br />
Hensættelser til omkostninger 15 716 19 030<br />
Efterstillede kapitalindskud 121 490 119 798<br />
Egenkapital 241 406 250 249<br />
Anm.: Ekskl. grønlandske banker.<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk39<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 433
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 407 Pengeinstitutters indenlandske indlån og udlån. 2011<br />
Indlån Udlån 1<br />
mio. kr.<br />
I alt 1 472 838 1 544 527<br />
Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri 16 087 56 630<br />
Råstofindvinding 3 007 1 614<br />
Fremstillingsvirksomhed 31 951 65 251<br />
El-, gas- og fjernvarmeforsyning 7 410 21 010<br />
Vandforsyning; kloakvæsen og affaldshåndtering 4 247 2 158<br />
Bygge- og anlægsvirksomhed 14 088 22 207<br />
Engroshandel og detailhandel 34 967 68 064<br />
Transport og godshåndtering 14 811 36 592<br />
Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed 4 368 8 563<br />
Information og kommunikation 13 647 7 410<br />
Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring 391 600 471 653<br />
Fast ejendom 38 609 111 332<br />
Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser 36 265 22 810<br />
Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester 8 959 17 870<br />
Offentlig forvaltning og forsvar; socialsikring 15 375 26 799<br />
Undervisning 6 594 2 287<br />
Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger 11 396 7 058<br />
Kultur, forlystelser og sport 4 156 3 670<br />
Andre serviceydelser 16 161 5 745<br />
Private husholdninger med ansat medhjælp; husholdningers produktion 155 105<br />
Ekstraterritoriale organisationer og organer 39 5<br />
Lønmodtagere, pensionister, mv. 786 004 570 227<br />
Uoplyst 12 942 15 467<br />
1 Skyld ultimo året. Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
434 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 408<br />
Pengeinstitutternes særlige indlånsformer<br />
Ultimo året 2009 2010 Ændring i pct.<br />
i forhold til året før<br />
mio. kr.<br />
pct.<br />
I alt særlige indlånsformer 201 988 216 039 7,0<br />
Indekskonti 10 029 9 256 -7,7<br />
Kapitalpensionskonti 85 719 93 498 9,1<br />
Børneopsparingskonti 12 550 13 098 4,4<br />
Selvpensioneringskonti 3 293 2 435 -26,1<br />
Investeringsfondskonti 11 2 -81,8<br />
Etableringskonti 817 812 -0,6<br />
Boligopsparingskontrakter 430 408 -5,1<br />
Ratepensionskonti 82 277 89 465 8,7<br />
Uddannelsesopsparing 189 140 -25,9<br />
Gevinstopsparingskonti 6 632 6 891 3,9<br />
Konjunkturudligningskonti 41 34 -17,1<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk43<br />
Tabel 409<br />
Omsætning på dankort<br />
1995 2000 2005 2010 2011<br />
tusinde stk.<br />
Antal dankort 2 703 3 018 3 511 4 374 4 496<br />
Transaktioner 218 119 390 851 580 283 872 377 922 472<br />
mio. kr.<br />
Omsætning 71 665 132 970 214 743 289 442 298 274<br />
Kilde: NETS<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/mpk41<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 435
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 410<br />
Realkreditinstitutterne<br />
2009 2010<br />
Antal institutter 8 8<br />
mio. kr.<br />
Resultatopgørelse<br />
+ Renteindtægter 129 514 109 519<br />
– Renteudgifter 110 931 91 930<br />
Renteindtægter, netto 18 583 17 589<br />
+Gebyrer og provisioner mv. -1 209 -1 456<br />
Rente- og gebyrindtægter, netto 17 374 16 133<br />
– Udgifter til personale, administration mv. 5 256 5 067<br />
– Afskrivninger og hensættelser 5 231 3 122<br />
+Kursstigning 4 1 418<br />
+Andre ordinære indtægter 132 179<br />
Ordinært driftsresultat 7 023 9 541<br />
+Ekstraordinære indtægter (netto) . . . . . .<br />
– Skat 2 153 1 714<br />
Årets resultat 4 870 7 827<br />
Balance<br />
Aktiver i alt 3 101 744 3 239 355<br />
Tilgodehavende hos kreditinstitutter mv. 544 308 585 580<br />
Udlån 2 325 194 2 407 462<br />
Obligationer og aktier, mv. 171 659 183 621<br />
Kapitalandele i associerede og tilknyttede virksomheder 28 496 29 529<br />
Immaterielle aktiver 4 917 4 521<br />
Materielle aktiver 775 646<br />
Andre aktiver 26 395 27 996<br />
Passiver i alt 3 101 744 3 239 355<br />
Gæld til kreditinstitutter 612 182 633 018<br />
Udstedte obligationer mv. 2 245 750 2 357 553<br />
Andre passiver, periodeafgrænsningsposter 76 777 77 373<br />
Hensættelser til omkostninger 1 574 1 398<br />
Efterstillede kapitalindskud 26 646 23 294<br />
Egenkapital 138 815 146 719<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk47 og mpk48<br />
436 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 411<br />
Realkreditinstitutternes nettoudlån<br />
2009 2010 2011<br />
mio. kr.<br />
Udlån inkl. indekslån i alt 121 426 67 224 50 398<br />
Ejerboliger og fritidshuse 62 133 40 898 24 638<br />
Udlejningsejendomme 8 035 5 781 9 574<br />
Erhvervsejendomme 49 466 17 123 14 258<br />
Andre ejendomme 1 792 3 422 1 927<br />
Anm.: Realkreditinstitutternes udlån er opgjort til kontantværdier. Nettoudlån er lig bruttonyudlån<br />
fratrukket førtidige indfrielser og ordinære afdrag.<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
Tabel 412<br />
Større finansieringsselskaber, factoring og anden udlån<br />
Tilgang i alt<br />
Status<br />
2009 2010 Ult. 2009 Ult. 2010<br />
mio. kr.<br />
Factoring 38 092 25 227 3 963 4 434<br />
Anden udlån 9 919 11 223 34 524 34 649<br />
Kilde: De enkelte finansieringsselskaber<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk57<br />
Tabel 413<br />
Større finansieringsselskaber, leasing<br />
Aktiviteter i årets løb<br />
2009 2010<br />
mio. kr.<br />
I alt 15 923 13 750<br />
Industriudstyr 2 072 1 770<br />
Edb- og kontorudstyr 2 186 1 897<br />
Lastvogne og varevogne 5 302 4 265<br />
Personvogne 1 777 2 506<br />
Skibe, fly, jernbanemateriel 135 11<br />
Bygninger 259 293<br />
Andet 4 192 3 008<br />
Status ultimo 50 738 47 027<br />
Kilde: De enkelte finansieringsselskaber<br />
Nye tal forventes offentliggjort september <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk31<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 437
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 414<br />
Forbrugerkredit<br />
Ultimo året 2009 2010 2011<br />
mio. kr.<br />
I alt 19 453 18 294 18 632<br />
Saldo på købekort og kontokort 6 884 6 475 6 622<br />
Heraf benzinselskaber 1 265 1 035 1 202<br />
Blankolån 9 813 8 995 8 859<br />
Kredit mod sikkerhed 2 756 2 824 3 151<br />
Kilde: De enkelte finansieringsselskaber og kontoringe<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/mpk30<br />
Tabel 415 Sektorfordeling af den cirkulerende obligationsmasse. 2011<br />
Pålydende værdi ultimo året<br />
Statsobligationer<br />
mv.<br />
Realkreditobligationer<br />
mv. 1<br />
Andre<br />
obligationer 2<br />
I alt<br />
mio. kr.<br />
I alt 607 412 3 140 710 261 972 4 010 094<br />
Ikke-finansielle selskaber 5 148 128 264 8 014 141 426<br />
Finansielle selskaber 81 260 1 935 160 104 503 2 120 923<br />
Monetære, finansielle institutioner 26 133 1 501 236 49 163 1 576 532<br />
Andre finansielle formidlere 55 126 433 923 55 340 544 389<br />
Forsikringsselskaber og pensionskasser 254 110 513 696 37 441 805 247<br />
Offentlig forvaltning og service 69 171 86 853 54 279 210 303<br />
Statslig forvaltning og service 68 121 53 943 47 169 169 233<br />
Kommunal forvaltning og service 1 011 31 930 6 890 39 831<br />
Sociale kasser og fonde 40 980 220 1 240<br />
Husholdninger 2 797 79 325 31 094 113 216<br />
Non-profit institutioner,<br />
rettet mod husholdninger 2 244 26 355 909 29 508<br />
Uoplyst 1 994 18 184 2 036 22 214<br />
Udlandet 190 687 352 874 23 696 567 257<br />
1 Realkreditobligationer samt obligationer udstedt af andre obligationsudstedende institutter.<br />
2 Kommuneobligationer, skibskreditfondsobligationer, erhvervsobligationer, udenlandske obligationer<br />
og CMO- obligationer.<br />
Kilde: Nationalbanken<br />
Nye tal forventes offentliggjort januar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/dnvpdks<br />
438 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 416 Børsnoterede aktier og investeringsforeningsbeviser. 2011<br />
Kursværdi, ultimo året<br />
Ejere 1<br />
Industri<br />
Ikke-finansielle selskaber<br />
Transport,<br />
post og tele<br />
Øvrige<br />
selskaber<br />
Finansielle<br />
selskaber<br />
Udenlandske<br />
selskaber<br />
I alt<br />
I alt 443,9 138,9 377,8 991,7 44,4 1 996,7<br />
Ikke-finansielle selskaber 80,9 9,3 149,9 76,0 1,9 318,1<br />
Finansielle selskaber 24,8 30,1 43,8 136,6 13,4 248,8<br />
Forsikringsselskaber og pensionskasser 7,0 6,6 12,9 345,7 1,8 373,9<br />
Offentlig forvaltning og service 0,1 0,3 5,7 18,1 0,3 24,6<br />
Husholdninger 2 60,1 20,5 72,7 333,0 12,4 498,8<br />
Heraf: Non-profit institutioner,<br />
rettet mod husholdninger 5,3 1,5 27,2 15,8 0,7 50,4<br />
Udlandet 1,8 1,0 3,2 15,9 0,4 22,3<br />
Uoplyst 269,2 71,1 89,6 66,3 14,1 510,3<br />
mia. kr.<br />
1 Ved ejere forstås kontohavere i Værdipapircentralen. 2 Husholdninger består af personligt ejede<br />
firmaer, lønmodtagere, pensionister, mv.<br />
Kilde: Nationalbanken<br />
Nye tal forventes offentliggjort marts 2013<br />
www.statistikbanken.dk/dnvpdks<br />
Tabel 417<br />
Aktieindeks ved årets udgang<br />
OMXC-indeks 2009 2010 2011<br />
Ultimo ultimo 1995=100<br />
Aktier i alt 301 395 325<br />
Energi 61 51 10<br />
Materialer 328 453 502<br />
Industri 330 385 273<br />
Forbrugsgoder 120 143 40<br />
Konsumentvarer 148 216 171<br />
Sundhedspleje 611 1 032 1 067<br />
Finans 292 319 218<br />
It 284 318 289<br />
Telekommunikation 158 157 149<br />
Forsyning 497 307 340<br />
Kilde: Københavns Fondsbørs<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/mpk13<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 439
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 418<br />
Effektiv rente af obligationer<br />
Effektiv nominel kreditorrente<br />
2009 2010 2011<br />
pct. p.a.<br />
Statsobligationer:<br />
5-årige: Ultimo året 3,07 2,04 0,62<br />
Årsgennemsnit 3,05 2,16 1,96<br />
10-årige: Ultimo året 3,62 2,98 1,58<br />
Årsgennemsnit 3,59 2,91 2,71<br />
Realkreditobligationer:<br />
20-årige: Ultimo året 4,62 4,39 3,19<br />
Årsgennemsnit 5,08 4,18 4,05<br />
30-årige: Ultimo året 5,19 4,53 3,94<br />
Årsgennemsnit 5,53 4,67 4,71<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
440 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 419<br />
Pensionskasser<br />
Tværgående pensionskasser<br />
Firmapensionskasser<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Antal medlemmer 685 051 704 688 17 988 18 261<br />
Erhvervsaktive medlemmer 572 742 586 760 6 441 6 409<br />
Pensionerede medlemmer 90 420 96 071 8 177 8 510<br />
Pensionerede ægtefæller 13 365 13 282 2 441 2 403<br />
Børn, der oppebærer børnepension 8 524 8 575 929 939<br />
mio. kr.<br />
Løbende årlig pension i alt 8 314 8 323 4 176 4 159<br />
Pension til medlemmer 7 126 7 055 3 235 3 266<br />
Pension til ægtefæller 983 1 053 924 876<br />
Pension til børn 205 215 17 17<br />
Diverse indtægter<br />
Medlemsbidrag 17 805 18 877 850 971<br />
Heraf ekstraordinære bidrag - - 380 798<br />
Renteindtægter og udbytte 8 992 10 807 1 413 1 336<br />
Diverse udgifter 1<br />
Pensioner 11 115 11 818 1 874 1 899<br />
Udtrædelsesgodtgørelser 614 692 . . . . . .<br />
Aktiver i alt 435 996 439 697 45 328 50 789<br />
Statsobligationer 1 25 079 18 015 5 114 5 938<br />
Andre obligationer 1 1 333 1 141 11 493 15 955<br />
Realkreditobligationer mv. 1 85 895 80 223 14 270 14 522<br />
Likvide beholdninger 7 863 1 910 925 1 436<br />
Lån i fast ejendom 37 27 8 0<br />
Lån mod anden sikkerhed 7 530 14 597 1 122 212<br />
Andre aktiver 308 259 323 784 12 396 12 726<br />
Præmiereserver 332 541 356 877 36 458 38 500<br />
Anm.: Visse pensionskassers regnskabsår er ikke sammenfaldende med kalender-året.<br />
1 Bogført værdi.<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk49<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 441
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 420<br />
Danmarks Nationalbanks diskonto<br />
Diskonto Diskonto Diskonto<br />
1995 17. marts 3,50 7. juni 4,00<br />
8. marts 6,00 28. april 3,75 2008<br />
6. juli 5,75 9. juni 4,25 4. juli 4,25<br />
3. august 5,50 1. september 4,50 8. oktober 4,50<br />
25. august 5,00 6. oktober 4,75 7. november 4,00<br />
9. november 4,75 2001 5. december 3,50<br />
15. december 4,25 14. maj 4,50 2009<br />
1996 31. august 4,25 16. januar 2,75<br />
25. januar 4,00 18. september 3,75 6. marts 2,00<br />
7. marts 3,75 9. november 3,25 3. april 1,75<br />
19. april 3,25 2002 11. maj 1,40<br />
1997 6. december 2,75 8. juni 1,20<br />
10. oktober 3,50 2003 14. august 1,10<br />
1998 7. marts 2,50 28. august 1,00<br />
6. maj 4,00 6. juni 2,00 2010<br />
29. maj 3,75 2005 15. januar 0,75<br />
21. september 4,25 2. december 2,25 2011<br />
5. november 4,00 2006 7. april 1,00<br />
4. december 3,50 3. marts 2,50 8. juli 1,25<br />
1999 9. juni 2,75 4. november 1,00<br />
4. februar 3,25 4. august 3,00 9. december 0,75<br />
9. april 2,75 6. oktober 3,25<br />
5. november 3,00 8. december 3,50<br />
2000 2007<br />
4. februar 3,25 9. marts 3,75<br />
pct.<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
www.statistikbanken.dk/disk<br />
Tabel 421<br />
Valutakurser<br />
Møntenhed 2009 2010 2011<br />
Britiske pund GBP 836,26 869,02 859,05<br />
Bulgarske lev BGN 380,73 380,78 380,95<br />
Estiske kroon EEK 47,59 47,60 . . .<br />
Lettiske lats LVL 1 055,30 1 050,80 1 055,01<br />
Litauiske litas LTL 215,66 215,69 215,78<br />
Norske kroner NOK 85,39 93,02 95,61<br />
Polske zloty PLN 172,43 186,47 181,14<br />
Schweiziske franc CHF 493,17 540,60 605,74<br />
Svenske kroner SEK 70,18 78,15 82,52<br />
Tjekkiske koruna CZK 28,21 29,47 30,30<br />
Ungarske forint HUF 2,66 2,70 2,67<br />
EUR Euro EUR 744,63 744,74 745,05<br />
Amerikanske dollar USD 535,51 562,57 536,22<br />
Australske dollar AUD 421,96 516,96 552,82<br />
Brasilianske real BRL 270,02 319,87 320,51<br />
Canadiske dollar CAD 469,81 546,08 541,84<br />
Hong Kong dollar HKD 69,09 72,41 68,88<br />
Japanske yen JPY 5,73 6,43 6,74<br />
Kinesiske yuan renminbi CNV 78,39 83,12 83,00<br />
Singapore dollar SGD 368,09 413,16 426,32<br />
Effektiv kronekurs, 1980 = 100 107,79 103,97 103,60<br />
kr.<br />
Anm.: Kursen er et årsgennemsnit.<br />
Kilde: Danmarks Nationalbank<br />
Nye tal forventes offentliggjort februar 2013<br />
www.statistikbanken.dk/dnvala<br />
442 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 422<br />
Livsforsikringsselskaber<br />
2009 2010<br />
Antal selskaber 33 31<br />
Resultatopgørelse<br />
mio. kr.<br />
A: Forsikringsvirksomheden<br />
+ Præmieindtægter for egen regning 85 125 92 027<br />
+ Overført investeringsafkast 73 378 95 416<br />
Indtægt af forsikringsvirksomheden 158 502 187 443<br />
-Forsikringsydelser for egen regning 56 427 63 092<br />
-Forøgelse af livsforsikringshensættelser 97 219 120 560<br />
-Administrationsudgifter 4 490 4 196<br />
-Ændring i bonusudjævningshensættelser -1 200 -2 811<br />
+ Resultat af syge- og ulykkesforsikring 291 292<br />
Resultat af forsikringsvirksomheden 1 857 2 698<br />
B: Investeringsvirksomheden<br />
+ Samlet investeringsresultat 85 076 109 968<br />
-Skat på pensionsafkast -11 698 14 552<br />
-Overført investeringsafkast til livs- og pensionsordninger 74 666 96 624<br />
-Overført investeringsafkast til syge- og ulykkesforsikringer -4 982 -4 817<br />
Investeringsresultat 3 694 3 609<br />
C: Samlet virksomhed<br />
+ Resultat af primær drift 5 551 6 307<br />
+ Øvrige ordinære indtægter, netto 241 983<br />
+ Ekstraordinære indtægter, netto 581 0<br />
-Skatter 1 585 1 485<br />
Årets nettoresultat 4 788 5 805<br />
D: Forøgelse af egenkapital<br />
+ Årets nettoresultat 4 788 5 805<br />
-Udbytte mv. 78 326<br />
Egenkapitalforøgelse, i alt 4 710 5 479<br />
heraf henlagt til sikkerhedsfond . . . . . .<br />
Balance<br />
Aktiver i alt 1 211 964 1 351 032<br />
A: Investeringsaktiver<br />
Grunde og bygninger 5 596 3 687<br />
Obligationer 665 386 515 863<br />
Kapitalandele 198 301 403 638<br />
Udlån 21 898 29 682<br />
Øvrige 26 281 21 876<br />
B: Øvrige aktiver 294 502 376 286<br />
Passiver i alt 1 211 964 1 351 032<br />
Egenkapital 59 699 58 349<br />
Hensættelser 1 061 053 1 176 093<br />
Øvrige passiver 91 212 116 590<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk50 og mpk51<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 443
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 423<br />
Skadesforsikringsselskaber<br />
2009 2010<br />
Antal selskaber 100 97<br />
Resultatopgørelse<br />
mio. kr.<br />
A: Forsikringsvirksomheden<br />
+Præmieindtægter for egen regning 50 595 50 199<br />
+Forsikringsteknisk rente for egen regning 615 385<br />
Indtægt af forsikringsvirksomheden 51 210 50 584<br />
-Erstatningsudgifter for egen regning 38 198 39 592<br />
-Administrationsudgifter 8 871 9 140<br />
-Andre forsikringsmæssige poster 721 600<br />
Resultat af forsikringsvirksomheden 3 420 1 252<br />
B: Investeringsvirksomheden<br />
+Resultat af investeringsvirksomheden 10 671 7 285<br />
C: Samlet virksomhed<br />
Resultat af primær drift 14 091 8 537<br />
+Øvrige ordinære indtægter, netto -3 018 -1 238<br />
+Ekstraordinære indtægter, netto 761 753<br />
-Skatter 1 476 861<br />
Årets nettoresultat 10 358 7 191<br />
D: Forøgelse af egenkapitalen<br />
Årets nettoresultat 10 358 6 156<br />
+Balanceposteringer 3 914 2 811<br />
+Kapitaltilførsler 55 16<br />
Tilgang i alt 14 327 8 983<br />
-Udbytte mv. 4 532 4 684<br />
Egenkapitalforøgelse, i alt 9 795 4 299<br />
Heraf henlagt til sikkerhedsfond . . . . . .<br />
Balance<br />
Aktiver i alt 161 606 170 367<br />
A: Investeringsaktiver<br />
Grunde og bygninger 5 478 5 206<br />
Obligationer 82 909 93 448<br />
Kapitalandele 45 808 45 216<br />
Udlån 222 226<br />
Øvrige 5 461 1 668<br />
B: Øvrige aktiver 21 728 24 603<br />
Passiver i alt 161 606 170 367<br />
Egenkapital 66 907 62 780<br />
Hensættelser 81 576 85 942<br />
Øvrige passiver 13 123 21 645<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk52 og mpk53<br />
444 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Penge- og kapitalmarked<br />
Tabel 424<br />
Skadesforsikring fordelt efter branche<br />
Præmier<br />
Erstatninger<br />
2009 2010 2009 2010<br />
mio. kr.<br />
I alt 54 199 50 218 39 984 39 164<br />
Erhvervsforsikring i alt 16 837 12 874 11 696 9 990<br />
Arbejdsskadeforsikring 4 368 3 666 2 874 2 765<br />
Bygningsforsikring 4 906 3 783 3 931 3 574<br />
Løsøreforsikring mv. 3 335 2 537 2 325 1 684<br />
Erhvervsansvarsforsikring 1 725 1 446 1 011 878<br />
Sø- og transportforsikring 1 711 866 1 085 725<br />
Luftfartsforsikring 5 1 3 2<br />
Anden erhvervsforsikring 787 575 466 362<br />
Privatforsikring i alt 11 895 12 153 10 679 10 596<br />
Familieforsikring 3 966 3 988 3 726 3 537<br />
Grundejerforsikring 5 099 5 225 4 442 4 725<br />
Fritidshusforsikring 670 669 513 491<br />
Ejerskifteforsikring 376 297 562 349<br />
Anden privatforsikring 1 784 1 973 1 437 1 494<br />
Personulykkesforsikring i alt 9 084 9 355 6 415 6 704<br />
Sundhedsforsikring 891 973 718 668<br />
Enkelt ulykkes- og sygeforsikring 7 786 7 957 5 479 5 765<br />
Erhvervsudygtighedsforsikring 408 425 218 271<br />
Motorkøretøjsforsikring i alt 14 997 14 735 10 297 11 078<br />
Ansvar 6 117 5 995 4 168 4 847<br />
Kasko 8 880 8 740 6 129 6 231<br />
Kredit- og kautionsforsikring 227 142 41 61<br />
Turistassistance- og retshjælpsforsikring 579 632 486 495<br />
Direkte forretning i alt 53 620 49 890 39 614 38 924<br />
Indirekte forretning i alt 579 328 370 240<br />
Anm.: Præmier og erstatninger er angivet med reserveregulerede bruttobeløb. Indirekte forretning er<br />
den modtagne gen-forsikring, som det enkelte forsikringsselskab har overtaget fra andre forsikringsselskaber.<br />
Kilde: Finanstilsynet<br />
Nye tal forventes offentliggjort oktober <strong>2012</strong><br />
www.statistikbanken.dk/mpk54<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 445
Færøerne og Grønland<br />
Færøerne<br />
© Kort & Matrikelstyrelsen<br />
446 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Færøerne og Grønland<br />
Grønland<br />
© Kort & Matrikelstyrelsen<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 447
Færøerne og Grønland<br />
Færøerne og Grønland<br />
1<br />
Det danske riges befolkning<br />
Ét rige – tre forskellige samfund<br />
Færøerne og Grønland har tilbage til den tidlige middelalder været i rigsfællesskab<br />
med Danmark. I det 20. århundrede har landene gradvist frigjort sig fra Danmark<br />
og har i dag et udbygget hjemmestyre. Ved folkeafstemninger er en større selvstændighed<br />
indført. I Grønland blev hjemmestyret blev indført den 1. maj 1979 og<br />
selvstyret den 21. juni 2009. Færøerne er en delvis selvstyrende del af Rigsfællesskabet<br />
ifølge Lov om Færøernes Hjemmestyre fra 1948 og udøver det parlamentariske<br />
selvstyre i et af verdens ældste parlamenter, Lagtinget.<br />
Færøerne og Grønland lovgiver om egne forhold som fx fiskeri, bolig, skole, handel,<br />
kommunale forhold mv., mens spørgsmål om udenrigs-, sikkerheds- og retspolitik<br />
er fællesanliggender efter dansk lov. Færøerne og Grønland er med tiden blevet<br />
mindre økonomisk afhængige af Danmark, men modtager betydelige midler<br />
fra den danske stat. I 2011 modtog Færøerne 624 mio. kr. i bloktilskud, mens<br />
Grønland modtog 3.533 mio. kr. Oven i dette afholder den danske stat udgifterne<br />
til bl.a. retsvæsen og forsvar.<br />
Små befolkninger i forhold til den danske<br />
Den danske befolkning er langt større end den færøske og grønlandske. Der bor<br />
5,6 mio. mennesker i Danmark, mens der bor 48.000 på Færøerne og 57.000 i<br />
Grønland. Til sammenligning bor der omkring 50.000 i en middelstor dansk provinsby.<br />
Figur 1<br />
Befolkningsudvikling i Danmark, Færøerne og Grønland<br />
110<br />
Indeks, 1991=100<br />
108<br />
106<br />
Danmark<br />
104<br />
Grønland<br />
102<br />
100<br />
98<br />
96<br />
Færøerne<br />
94<br />
92<br />
90<br />
1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 <strong>2012</strong><br />
448 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Færøerne og Grønland<br />
Færøernes krise i midten af 1990’erne<br />
Mens befolkningen er steget svagt i Danmark og Grønland siden 1990, oplevede<br />
færingerne i midten af 1990’erne en kraftig tilbagegang i befolkningen. Hovedårsagen<br />
var en økonomisk krise med negativ vækst og en stærkt stigende arbejdsløshed.<br />
Det færøske samfund havde desuden en gæld til udlandet på næsten 150 pct.<br />
af BNP. Først i 2003 var der lige så mange mennesker på Færøerne, som der var i<br />
1990.<br />
Figur 2<br />
Ledighed i Danmark, Færøerne og Grønland<br />
14<br />
Pct. af arbejdsstyrken<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
Grønland<br />
Danmark<br />
Færøerne<br />
0<br />
1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011<br />
Figur 3<br />
Fertilitet<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Børn pr. kvinde<br />
1970 Nyeste<br />
Danmark<br />
Færøerne<br />
Grønland<br />
Anm.: Data for Danmark er fra<br />
2011, Færøerne og Grønland fra<br />
2010.<br />
Kvinder føder færre børn …<br />
For alle tre dele af riget gælder det, at kvinder får færre børn i dag end for knap 40<br />
år siden. I Grønland fik en kvinde 2,7 børn i 1970 mod 2,4 børn i dag<br />
I 1970 fik en færøsk kvinde i gennemsnit 3,4 børn mod 2,3 børn i dag, og i Danmark<br />
fik kvinderne næsten to børn i 1970 mod 1,9 i dag. Fertiliteten har således<br />
været mest nedadgående på Færøerne.<br />
… og lever længere<br />
Det er også på Færøerne, at folk lever længst. Mænds gennemsnitlige levealder på<br />
Færøerne er 77 år, mens danske mænd lever, til de er 77 år, og grønlandske mænd<br />
til de er 67 år.<br />
Tilsvarende lever færøske kvinder i gennemsnit, til de er 82 år, mens danske kvinder<br />
gennemsnitligt lever, til de er 81 år, og grønlandske kvinder 72 år.<br />
2<br />
Det danske riges økonomi<br />
Små økonomier i forhold til den danske<br />
De færøske og grønlandske økonomier er ganske små i forhold til den danske.<br />
Mens det danske bruttonationalprodukt (BNP) udgjorde 1.660 mia. kr. i 2009, var<br />
BNP i Grønland omtrent 11 mia. kr. i 2006. Færøernes BNP udgjorde i 2006 lige<br />
under 12 mia. kr.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 449
Færøerne og Grønland<br />
Figur 4<br />
Udviklingen i BNP i løbende priser<br />
155<br />
150<br />
145<br />
140<br />
135<br />
130<br />
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
Indeks 2000=100<br />
100<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
www.statistikbanken.dk/nat01<br />
Færøerne<br />
Grønland<br />
Danmark<br />
Fiskeriet har stor betydning for økonomien mod nord<br />
Foruden den generelle konjunkturudvikling har den økonomiske udvikling på<br />
Færøerne og Grønland været stærkt påvirket af udviklingen i fiskeriet. Grønlands<br />
økonomi er specielt sårbar over for prisen på rejer. Færøernes økonomi er ligeledes<br />
stærkt afhængig af fiskeriet, herunder antal fiskedage, udviklingen for opdrættede<br />
laks og prisen på bl.a. rejer og torsk.<br />
Hvis du vil vide mere…<br />
Danmarks Statistik har offentliggjort tal for Færøerne og Grønland helt tilbage til<br />
den første Statistiske Årbog i 1896. Både Færøerne og Grønland har i dag deres<br />
eget statistikbureau, som kan byde på mange flere tal og oplysninger end præsenteret<br />
i årbogen. De to landes statistikbureauer findes på hjemmesiderne<br />
www.hagstova.fo for Færøerne og www.stat.gl for Grønland. Grønland udgiver<br />
desuden sin egen elektroniske årbog med udførlig statistik. Beretningerne fra<br />
Rigsombudsmanden på Færøerne og Grønland er også gode kilder til orientering.<br />
450 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Færøerne og Grønland<br />
Tabel 425<br />
Nøgletal for Danmark, Færøerne og Grønland<br />
År Danmark År Færøerne År Grønland<br />
Total areal, km 2 <strong>2012</strong> 42 895 2011 1 396 2011 2 166 086<br />
Middeltemperatur, januar, celsius 1 1961-1990 0,0 1961-1990 3,4 1961-1990 -7,4<br />
middeltemperatur, juli, celsius 1 1961-1990 15,6 1961-1990 10,3 1961-1990 6,5<br />
Nedbør, mm. 1 1961-1990 712 1961-1990 1 284 1961-1990 752<br />
Befolkning <strong>2012</strong> 5 580 516 <strong>2012</strong> 48 372 <strong>2012</strong> 56 749<br />
Fertilitet 2011 1,8 2011 2,3 2010 2,3<br />
Middellevetid, mænd 2010-2011 77,3 2006-2010 77,2 2008 66,6<br />
Middellevetid, kvinder 2010-2011 81,6 2006-2010 82,9 2008 71,6<br />
Uddannelsesudgifter i pct. af BNP 2010 8,0 2009 9,4 2010 15,7<br />
Uddannelsesudgifter pr. folkeskoleelev i DKK 2010 106 507 2009 82 981 2009 89 027<br />
Arbejdsstyrken 2011 2 755 766 2010 28 970 <strong>2012</strong> 40 156<br />
Ledige i pct. af arbejdsstyrken 2 2011 6,1 2010 6,8 2011 8,8<br />
Erhvervsfrekvens, mænd i pct. 2011 75,7 2010 80 2006 78,3<br />
Erhvervsfrekvens, kvinder i pct. 2011 71,5 2010 75,3 2006 73,3<br />
Offentlige udgifter til social beskyttelse i pct. af BNP 2010 25,3 2009 22,7 2010 20,7<br />
Sundhedsudgifter i pct. af BNP 2010 8,3 2009 8,2 2010 10,5<br />
Læger pr. 100,000 indbyggere 2009 341 2007 189 2009 167<br />
Udførte aborter pr. 1,000 levendefødte børn 2009 258 2011 57 2009 893<br />
Spædbarnsdødelighed pr. 1,000 levendefødte, drenge 2010 2,9 2011 0,0 2011 13,8<br />
Spædbarnsdødelighed pr. 1,000 levendefødte, piger 2010 3,0 2011 6,8 2011 7,8<br />
Selvmord pr. 100,000 indbyggere 2010 10 2007-2010 4,1 2008 64<br />
Anmeldte straffelovsovertrædelser pr. 1,000 indbyggere 2011 699 2010 194 2011 851<br />
Heraf tyveri og indbrud 2011 166 2010 21 2011 118<br />
Heraf sædelighedsforbrydelser 2011 5,0 2010 5,0 2011 55<br />
Forbrugerprisindeks (inflation), årlig vækst i pct. 2011 2,8 2011 2,3 2010 1,7<br />
Samlet fiskerifangst, 1,000 tons 2011 680 2010 394 2010 124<br />
Heraf fangst af rejer i pct. af samlet fangst 2011 1,2 2010 1,4 2010 52,3<br />
Adgang til internet, pct. af 16-74-årige 3 2011 92 2010 48 2006 69<br />
Mobiltelefonabonnement, pct. af 16-74-årige 2011 141 2010 175 2008 136<br />
Import, mio. kr. 2011 524 549 2011 5 252 2011 4 822<br />
Heraf import fra Danmark i pct. • • 2011 26,4 2011 40,5<br />
Eksport mio. kr. 2011 604 201 2011 5 359 2011 2 541<br />
Heraf eksport til Danmark i pct. • • 2011 7,5 2011 92,0<br />
Eksport af fisk og fiskeprodukter i pct. 2011 2,7 2011 85,1 2011 92,5<br />
Bruttonationalprodukt (BNP), årets priser, mio. kr. 2011 1 786 477 2010 12 942 2010 12 295<br />
Årlig realvækst i pct. af BNP 2011 1,0 . . . 2010 1,2<br />
BNP i årets priser pr. indbygger, kr. 2011 320 128 2010 267 551 2010 217 800<br />
Betalingsbalancen, løbende poster, mio. kr. 2011 115 788 2010 761,3 2006 1 720<br />
Betalingsbalancen i pct. af BNP 2011 6,5 2010 5,9 2006 16,2<br />
Overskud på offentlige finanser i pct. af BNP 2011 -1,9 2010 -3,6 2010 1,8<br />
Offentlige sektors nettogæld i pct. af BNP, ultimo året 2011 3,5 . . . 2006 -21,2<br />
Bloktilskud fra den danske stat, mio. kr. • • 2011 624 2011 3 533<br />
1 Meteorologiske oplysninger målt i Thorshavn på Færøerne og Nuuk i Grønland. 2 Ledigheden på<br />
Grønland opgøres som medio-ledige i pct. af den potentielle arbejdsstyrke. 3 Opgjort som<br />
internetabonnement på Færøerne.<br />
Kilde: Danmarks Statistik, Færøernes Statistik, Grønlands<br />
Statistik, Statistisk Tiårsoversigt og Nordic Statistical <strong>Yearbook</strong><br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 451
International statistik<br />
International statistik<br />
1<br />
Udviklingen i verdens befolkning<br />
Vi bliver flere mennesker på jorden<br />
I løbet af det 20. århundrede blev jordens befolkning næsten fire gange større. I<br />
1900 boede 1,65 mia. mennesker på jorden, mens dette tal er estimeret til omkring<br />
6,9 mia. i 2010. Udviklingen tog særlig til fra 1960’erne frem til 1990’erne med en<br />
vækst på omkring 20 pct. hvert årti. I 2050 forventes jordens befolkning at være på<br />
omkring 9,3 mia.<br />
Figur 1<br />
Verdens befolkning<br />
10<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Mia.<br />
1900 1910 1920 1930 1940 1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050<br />
Kilde: FN’s befolkningsprognose<br />
Vi bliver også ældre<br />
Samtidig med, at vi bliver flere mennesker på jorden, lever vi også længere. I 1960<br />
var den forventede middellevetid for alle verdens nyfødte børn i gennemsnit 50 år.<br />
I 2010 var den forventede middellevetid steget til omkring 68 år. I 2050 forventes<br />
middellevetiden at være steget til knap 76 år. Tallene dækker over meget store<br />
forskelle mellem lande og verdensdele. Et barn født i Japan i 2010 kan forvente at<br />
blive mere end 82 år, mens et barn født i Mozambique i Afrika kun kan forvente at<br />
fylde 39 år.<br />
Figur 2<br />
Gennemsnitlig forventet levetid for nyfødte over hele verden<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Alder<br />
1955-19601965-19701975-19801985-19901995-20002005-20102015-20202025-20302035-20402045-2050<br />
Kilde: FN’s befolkningsprognose<br />
452 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Der bor flest mennesker i Asien<br />
Verdens befolkning er vokset på alle kontinenter, men da kvinder i Asien og Afrika<br />
generelt føder flere børn, har verdensdelenes andel af jordens samlede befolkning<br />
ændret sig en del. I 1950 udgjorde den europæiske befolkning 22 pct. af verdens<br />
samlede befolkning, mens denne andel i 2010 var mindsket til 11 pct. Modsat er<br />
den asiatiske befolkning vokset fra at udgøre 56 pct. af verdens befolkning i 1950<br />
til 60 pct. i 2010.<br />
Figur 3<br />
Verdens befolkning fordelt efter verdensdel<br />
1950<br />
Nordamerika<br />
Oceanien<br />
2010<br />
Nordamerika<br />
Oceanien<br />
Europa<br />
Afrika<br />
Latinamerika<br />
og<br />
Caribien<br />
Europa<br />
Afrika<br />
Latinamerika<br />
og Caribien<br />
Asien<br />
Asien<br />
Kilde: FN’s befolkningsprognose<br />
2<br />
Verdensøkonomien<br />
Stabil vækst og øget samhandel<br />
Set over de seneste 30 år har verdensøkonomien været i stabil vækst med en gennemsnitlig<br />
årlig realvækst på 3,6 pct. af verdens samlede BNP. Periodens mest<br />
udtalte konjunkturnedgang var i 2009, hvor BNP for verdensøkonomien som helhed<br />
faldt med 0,6 pct. Ligeledes har tiden siden 1980 generelt vist en øget verdenshandel,<br />
men med en kraftig tilbagegang i 2009 pga. den finansielle krise. Forbrugerpriserne<br />
(inflationen) har de seneste år været på et historisk lavt niveau i de<br />
vestlige lande, dog med en kraftig stigning isoleret set i 2008.<br />
Figur 4<br />
Nøgleindikatorer for verdensøkonomien<br />
7<br />
Pct.<br />
Årlig BNP-vækst<br />
15<br />
Pct.<br />
Årlig vækst i verdenshandlen<br />
40<br />
Pct.<br />
Årlig inflation<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
12<br />
9<br />
6<br />
3<br />
0<br />
-3<br />
-6<br />
-9<br />
-12<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1981<br />
1986<br />
1991<br />
1996<br />
2001<br />
2006<br />
2011<br />
1981<br />
1986<br />
1991<br />
1996<br />
2001<br />
2006<br />
2011<br />
1981<br />
1986<br />
1991<br />
1996<br />
2001<br />
2006<br />
2011<br />
Kilde: IMF – global indicators<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 453
International statistik<br />
3<br />
International statistik<br />
International statistik siden 1898<br />
Lige siden 1898 har årbogen indeholdt et afsnit med international statistik. Flere af<br />
statistikkerne fra dengang er medtaget i årbogen den dag i dag, fx areal og folkemængde<br />
i stater og landområder.<br />
Nogle tabeller er i mellemtiden røget ud, fx indvandringen til Amerikas forenede<br />
Stater, mens andre er kommet til, fx ØMU-gælden. Udvalget af tabellerne sker med<br />
øje for, at statistikkerne fortsat både har kontinuitet og aktualitet.<br />
International harmonisering af statistikker<br />
Udviklingen de sidste 100 år har forøget behovet for international statistik. En<br />
direkte sammenligning af de nationale statistikker er som regel vanskelig, fordi de<br />
enkelte lande ofte har forskellige opgørelsesmetoder. Derfor arbejder de internationale<br />
organisationer fortsat på at sikre, at definitioner, klassifikationer og opgørelsesmetoder<br />
er ensartet på tværs af landene.<br />
Dette harmoniseringsarbejde strækker sig fra vejledende retningslinier til mere<br />
direkte krav til de statistikker, som medlemslandene indberetter til organisationerne.<br />
Statistikpublicerende organisationer<br />
Blandt de helt centrale internationale statistikpublicerende organisationer – som<br />
også indgår som kilder i Statistisk Årbog – kan nævnes:<br />
Eurostat (De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor)<br />
OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development)<br />
UN/FN (United Nations – Forenede Nationer) – herunder bl.a.:<br />
- ECE (Economic Commission for Europe)<br />
- FAO (Food and Agriculture Organization of the United Nations)<br />
- ILO (International Labour Organisation)<br />
- IMF (International Monetary Fund)<br />
- UNESCO (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization)<br />
- WHO (World Health Organization)<br />
- World Bank<br />
International sammenlignelig statistik publiceres i form af trykte statistiske publikationer,<br />
på cd-rom og i databaser med adgang fra de statistikproducerende institutioners<br />
hjemmesider.<br />
Danmarks Statistiks Bibliotek og Information<br />
Danmarks Statistiks Bibliotek og Information, som er hovedfagbibliotek for beskrivende<br />
statistik, rummer Danmarks største samling af dansk, udenlandsk og international<br />
statistik.<br />
Samlingen udbygges løbende og suppleres med det nyeste materiale fra de statistikproducerende<br />
organisationer. Ud over den store bestand af trykte publikationer<br />
og cd-rom’er giver biblioteket adgang til en lang række internationale databaser.<br />
454 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 426<br />
Areal og folkemængde i stater og lande<br />
Folkemængde<br />
Samlet areal<br />
Antal Seneste opgørelse Folkemængde pr. km 2<br />
tusinde km 2<br />
OECD-lande 1 186 542 2008 34 35 196 426<br />
EU-lande 501 103 2010 1 116 4 325 897<br />
Belgien 10 840 2010 355 30 528<br />
Bulgarien 7 564 2010 68 110 994<br />
Cypern 803 2010 87 9 251<br />
Danmark 5 535 2010 128 43 098<br />
Estland 1 340 2010 30 45 227<br />
Finland 5 351 2010 18 303 899<br />
Frankrig 64 714 2010 119 543 965<br />
Grækenland 11 305 2010 86 131 957<br />
Irland 4 468 2010 64 70 273<br />
Island 318 2010 3 102 819<br />
Italien 60 340 2010 200 301 277<br />
Kroatien 4 426 2010 78 56 542<br />
Letland 2 248 2010 35 64 589<br />
Litauen 3 329 2010 51 65 200<br />
Luxembourg 502 2010 194 2 586<br />
Malta 413 2010 1 307 316<br />
Nederlandene 16 575 2010 399 41 528<br />
Norge 2 4 858 2010 15 323 782<br />
Polen 38 167 2010 122 312 685<br />
Portugal 10 638 2010 116 91 947<br />
Rumænien 21 462 2010 90 238 391<br />
Rusland 141 904 2009 8 17 075 400<br />
Schweiz 7 786 2010 189 41 285<br />
Slovakiet 5 425 2010 111 49 034<br />
Slovenien 2 047 2010 101 20 273<br />
Spanien 45 989 2010 91 506 030<br />
Storbritannien 3 62 008 2010 271 228 938<br />
Sverige 9 341 2010 21 450 295<br />
Tjekkiet 10 507 2010 133 78 866<br />
Tyskland 81 802 2010 229 357 104<br />
Ungarn 10 014 2010 108 93 030<br />
Østrig 8 375 2010 100 83 858<br />
Sydafrika 50 110 2009 41 1 219 090<br />
Brasilien 194 228 2009 23 8 514 877<br />
Canada 33 873 01-10-2009 3 9 984 670<br />
Chile 16 803 2009 22 756 096<br />
Mexico 106 683 2009 54 1 964 375<br />
USA 307 007 mid-2009 31 9 826 629<br />
Indien 1 186 186 2009 375 3 166 285<br />
Indonesien 234 342 2009 124 1 890 754<br />
Israel 7 045 2009 319 22 072<br />
Japan 127 568 2009 338 377 915<br />
Kina 1 336 311 2009 140 9 572 900<br />
Singapore 4 490 2009 6 584 682<br />
Sydkorea 48 607 2009 488 99 585<br />
Tyrkiet 71 517 2009 92 780 580<br />
Australien 21 779 31-03-2009 3 7 703 354<br />
New Zealand 4 188 2009 15 270 534<br />
1 Primo året. 2 Ekskl. Svalbard og Jan Mayen. 3 Ekskl. Nordirland. Kilde: The Statesman's <strong>Yearbook</strong> 2011<br />
og de Nationale Statistikbureauers hjemmesider<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 455
International statistik<br />
Tabel 427<br />
Hovedstæder i udvalgte lande<br />
Land By År Tusinde Land By År Tusinde<br />
Belgien Bruxelles 2007 1 031 Sydafrika Pretoria 2000 1 084<br />
Bulgarien Sofia 2001 1 174<br />
Cypern Nicosia 2007 311 Brasilien Brasilia 2007 2 557<br />
Danmark København 1 2010 1 192 Canada Ottowa 2009 1 221<br />
Estland Tallinn 2003 397 Chile Santiago 2002 4 668<br />
Finland Helsingfors 2008 569 Mexico Mexico By 2005 8 464<br />
Frankrig Paris 1999 9 645 USA Washington D.C. 2000 572<br />
Grækenland Athen 2001 746<br />
Irland Dublin 2006 1 046 Indien New Delhi 2001 301<br />
Island Reykjavik 2008 117 Indonesien Jakarta 2005 8 840<br />
Italien Rom 2001 2 547 Israel Jerusalem 2006 729<br />
Kroatien Zagreb 2001 692 Japan Tokyo 2005 8 490<br />
Letland Riga 2006 728 Kina Beijing 2000 10 300<br />
Litauen Vilnius 2007 543 Singapore Singapore 2006 4 484<br />
Luxembourg Luxembourg 2008 86 Sydkorea Seoul 2005 9 763<br />
Malta Valetta 2005 6 Tyrkiet Ankara 2007 3 764<br />
Nederlandene Amsterdam 2007 1 022<br />
Norge Oslo 2008 857 Australien Canberra 2006 323<br />
Polen Warszawa 2002 1 672 New Zealand Wellington 2006 361<br />
Portugal Lissabon 2001 2 683<br />
Rumænien Bukarest 2002 1 926<br />
Rusland Moskva 2002 10 130<br />
Schweiz Bern 2009 123<br />
Slovakiet Bratislava 2001 429<br />
Slovenien Ljubljana 2008 268<br />
Spanien Madrid 2008 3 213<br />
Storbritannien London 2008 7 620<br />
Sverige Stockholm 2009 829<br />
Tjekkiet Prag 2006 1 182<br />
Tyskland Berlin 2006 3 404<br />
Ungarn Budapest 2009 1 712<br />
Østrig Wien 2006 1 661<br />
1 Landsdele: København og Københavns Omegn. Kilde: The Statesman's <strong>Yearbook</strong> 2011<br />
og de Nationale Statistikbureauers hjemmesider<br />
456 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 428<br />
Folkemængde, fødsels- og dødsrater i forskellige lande<br />
2010 Middellevetid<br />
Beregnet<br />
folketal<br />
1. juli<br />
Pr. 1 000 indbyggere<br />
Levendefødte<br />
Døde<br />
Døde i<br />
1. leveår i ‰<br />
af samtlige<br />
levendefødte<br />
År<br />
Mænd<br />
0 år<br />
Kvinder<br />
0 år<br />
millioner<br />
promille<br />
OECD-lande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
EU-lande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Belgien 10 879 11,7 9,6 3,5 2006 77,0 82,7<br />
Bulgarien 7 534 10,0 14,6 9,4 2007-2009 69,9 77,1<br />
Cypern 804 12,4 6,7 3,3 3 2006-2007 78,3 81,9<br />
Danmark 5 545 11,4 9,8 3,4 2008-2009 76,5 80,8<br />
Estland 1 340 11,8 11,8 3,3 2008 68,6 79,2<br />
Finland 5 335 11,4 9,5 2,3 2009 76,5 83,1<br />
Frankrig 62 968 12,7 8,5 3,7 3 2006-2008 77,4 84,3<br />
Grækenland 11 283 3 10,5 3 9,6 3 3,1 3 2009 77,7 82,8<br />
Irland 4 474 16,5 6,2 3,2 3 2002 75,1 80,3<br />
Island 318 15,4 6,3 . . . 2007-2008 79,6 81,3<br />
Italien 60 483 9,3 9,7 3,4 2007 78,7 84,0<br />
Kroatien 4 426 10,1 3 11,8 5,3 3 1988-1990 68,3 75,9<br />
Letland 2 239 8,6 13,4 5,7 2009 68,3 78,1<br />
Litauen 3 287 10,8 12,8 4,3 2009 67,5 78,6<br />
Luxembourg 507 11,6 7,4 . . . 2005-2007 77,6 82,7<br />
Malta 416 9,6 7,2 8,2 2 2009 77,7 82,2<br />
Nederlandene 16 615 11,1 8,2 3,8 2009 78,5 82,7<br />
Norge 4 889 12,6 8,5 2,8 2009 78,6 83,1<br />
Polen 38 184 10,8 9,9 5,0 2009 71,5 80,1<br />
Portugal 10 637 9,5 10,0 2,4 2007-2009 75,8 81,8<br />
Rumænien 21 438 9,9 12,1 9,8 2007-2009 69,7 77,1<br />
Rusland 142 938 12,5 14,2 7,5 2009 62,8 74,7<br />
Schweiz 7 826 10,2 8,0 4,3 3 2009 79,8 84,4<br />
Slovakiet 5 430 11,1 9,8 5,7 2009 71,3 78,7<br />
Slovenien 2 049 10,6 9,1 2,5 2008 75,8 82,3<br />
Spanien 46 071 10,4 8,2 3,2 2009 78,5 84,6<br />
Storbritannien 62 222 12,5 9,0 4,7 3 2006-2008 77,4 81,6<br />
Sverige 9 378 12,3 9,6 2,5 2009 79,4 83,4<br />
Tjekkiet 10 520 11,1 10,2 2,7 2009 74,2 80,1<br />
Tyskland 81 776 8,3 10,5 3,5 2005-2007 76,9 82,3<br />
Ungarn 10 000 9,0 13,0 5,3 2009 70,1 77,9<br />
Østrig 8 390 9,4 9,2 3,9 2009 77,4 82,9<br />
Sydafrika 49 991 . . . . . . . . . 2009 53,5 57,2<br />
Brasilien 193 253 . . . . . . . . . 2009 69,4 77,0<br />
Canada 34 109 11,3 2 7,2 2 5,1 1 2005-2007 78,3 83,0<br />
Chile 17 094 14,7 2 5,4 2 7,9 2 2010 75,8 81,2<br />
Mexico 107 551 3 . . . 5,2 3 . . . 2008 72,8 77,5<br />
USA 309 051 14,0 2 8,1 2 6,6 2 2007 75,4 80,4<br />
Indien 1 182 105 22,8 2 7,4 2 53,0 2 2002-2006 62,6 64,2<br />
Indonesien 234 432 3 . . . . . . . . . 1990-1995 61,0 64,5<br />
Israel 7 625 21,8 5,2 3,8 3 2005-2009 78,7 82,5<br />
Japan 127 450 8,4 3 9,0 3 2,4 3 2009 79,6 86,4<br />
Kina 1 334 740 3 12,1 3 7,1 3 . . . 2000 69,6 73,3<br />
Singapore 5 077 7,9 3 3,4 3 2,6 3 2010 79,3 84,1<br />
Sydkorea . . . 14,4 2 9,0 2 19,3 2 2008 65,6 72,7<br />
Tyrkiet 72 698 17,6 6,3 13,2 2009 71,5 76,1<br />
Australien 22 342 13,5 3 6,4 3 4,3 3 2007-2009 79,3 83,9<br />
New Zealand 4 368 14,5 3 6,7 3 4,9 3 2007-2009 78,4 82,4<br />
1 2007. 2 2008. 3 2009. Kilde: United Nations: Demographic <strong>Yearbook</strong>, 2010<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 457
International statistik<br />
Tabel 429<br />
Levendefødte børn pr. 1.000 kvinder<br />
År Antal levendefødte pr. 1 000 kvinder Samlet<br />
fertilitet<br />
15-19 år 20-24 år 25-29 år 30-34 år 35-39 år 40-44 år 45-49 år pr. kvinde<br />
2009<br />
OECD-lande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
EU-lande<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Belgien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1,9<br />
Bulgarien 2009 46,7 80,3 91,7 64,8 24,5 3,8 0,2 1,6<br />
Cypern . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Danmark 2009 5,5 42,5 122,8 130,3 56,4 9,6 0,4 1,8<br />
Estland 2009 20,4 63,6 104,2 83,3 44,6 9,5 0,3 1,6<br />
Finland 2009 8,5 59,6 116,2 120,1 56,8 12,0 0,4 1,9<br />
Frankrig 2008 10,2 60,7 134,0 123,5 56,1 11,5 0,6 2,0<br />
Grækenland 2009 11,6 46,4 86,4 99,0 49,9 10,3 1,3 1,5<br />
Irland 2009 16,3 57,3 87,1 133,3 99,3 20,7 1,1 2,1<br />
Island 2009 14,5 74,5 140,9 131,0 68,3 14,8 0,7 . . .<br />
Italien 2005 6,8 32,9 72,2 88,1 50,0 10,4 0,4 1,4<br />
Kroatien 2009 13,0 60,9 101,4 83,7 35,2 6,2 0,3 1,5<br />
Letland 2009 20,8 59,3 83,2 61,3 31,6 7,2 0,3 1,3<br />
Litauen 2009 16,9 61,9 111,2 81,9 31,7 5,4 0,2 1,5<br />
Luxembourg 2009 7,1 43,3 89,5 110,2 56,0 10,8 0,7 . . .<br />
Malta 2009 20,2 42,0 93,0 90,0 36,5 6,0 0,2 . . .<br />
Nederlandene 2009 5,3 38,0 111,7 134,8 57,7 8,6 0,3 1,8<br />
Norge 2009 9,5 61,4 128,1 127,2 58,3 10,2 0,5 2,0<br />
Polen 2009 16,2 58,8 96,0 74,4 29,9 5,8 0,2 1,4<br />
Portugal 2009 15,3 43,8 72,7 82,5 41,6 8,0 0,5 1,3<br />
Rumænien 2009 39,3 67,5 82,7 59,4 22,1 4,7 0,2 1,4<br />
Rusland 2009 30,2 90,3 93,7 63,8 27,8 5,2 0,2 1,6<br />
Schweiz 2009 4,1 33,9 82,4 108,5 58,9 10,6 0,6 1,5<br />
Slovakiet 2009 21,8 56,4 91,4 77,9 30,9 5,4 0,2 1,4<br />
Slovenien 2009 5,4 42,0 110,4 105,0 39,6 5,7 0,2 1,5<br />
Spanien 2009 12,2 35,6 63,4 96,3 60,9 11,8 0,9 1,4<br />
Storbritannien 2009 25,0 73,0 107,3 112,6 57,9 11,9 0,7 2,0<br />
Sverige 2009 5,9 50,5 115,3 134,4 66,8 12,8 0,7 1,9<br />
Tjekkiet 2009 11,8 46,8 102,8 97,1 36,2 5,6 0,2 1,5<br />
Tyskland 2009 9,1 39,6 80,0 89,7 43,5 8,0 0,3 1,4<br />
Ungarn 2009 19,5 44,4 81,3 79,8 33,8 6,4 0,3 1,3<br />
Østrig 2009 10,4 48,7 85,8 84,7 39,4 7,7 0,3 1,4<br />
Sydafrika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2,5<br />
Brasilien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1,8<br />
Canada 2008 14,2 53,1 102,2 107,5 50,1 8,4 0,4 1,6<br />
Chile . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1,9<br />
Mexico . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2,1<br />
USA 2008 41,5 103,0 115,1 99,3 46,9 9,8 0,6 2,1<br />
Indien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2,7<br />
Indonesien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2,1<br />
Israel 2009 13,4 107,7 170,4 173,3 99,5 25,6 2,2 3,0<br />
Japan 2009 4,9 34,3 83,5 90,9 43,9 7,2 0,2 1,4<br />
Kina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1,8<br />
Singapore 2009 5,2 26,8 79,7 99,0 47,6 7,9 0,3 1,2<br />
Sydkorea . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1,3<br />
Tyrkiet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2,1<br />
Australien 2009 15,5 53,8 102,5 124,0 68,8 14,2 0,7 1,9<br />
New Zealand 2009 29,4 77,0 107,7 123,7 70,0 14,5 0,6 2,1<br />
Kilde: United Nations: Demographic <strong>Yearbook</strong>, 2009-2010<br />
United Nations: World Development Indicators, 2011 (kolonne 9)<br />
458 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 430 Uddannelse i forskellige lande. 2009<br />
Folkeskole<br />
Forventet uddannelsestid<br />
Ungdoms- Videregående<br />
uddannelser uddannelser<br />
antal år<br />
Personer i befolkningen, der har fuldført en videregående uddannelse<br />
I alt 25-34 år 35-44 år 45-54 år 55-64 år I alt<br />
pct.<br />
OECD-lande 1 9,4 4,0 3,3 16,7 37 32 27 22 30<br />
EU-lande 2 9,4 4,2 3,3 16,9 34 29 24 20 27<br />
Belgien 8,8 7,0 3,2 19,0 42 37 30 23 33<br />
Bulgarien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Cypern . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Danmark 9,5 4,0 3,5 17,0 45 39 28 26 34<br />
Estland 9,1 3,4 3,3 15,8 37 36 38 33 36<br />
Finland 9,0 5,9 4,5 19,5 39 44 37 29 37<br />
Frankrig 9,3 3,4 2,6 15,3 43 32 22 18 29<br />
Grækenland 9,3 3,2 6,1 18,6 29 26 22 15 24<br />
Irland 11,0 3,8 2,7 17,4 48 39 28 20 36<br />
Island 9,8 5,7 3,6 19,1 36 38 32 23 33<br />
Italien 8,3 5,0 3,0 16,3 20 15 12 10 15<br />
Kroatien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Letland . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Litauen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Luxembourg 9,2 3,8 . . . . . . 44 38 29 25 35<br />
Malta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Nederlandene 10,3 3,6 3,1 16,9 40 34 31 27 33<br />
Norge 10,0 3,8 3,5 17,3 47 40 33 27 37<br />
Polen 8,9 3,9 3,6 16,4 35 21 13 13 21<br />
Portugal 11,3 4,0 2,8 18,1 23 15 11 7 15<br />
Rumænien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Rusland 8,5 2,1 6,4 17,0 55 58 54 44 54<br />
Schweiz 9,6 3,5 2,4 15,5 40 38 33 28 35<br />
Slovakiet 8,8 3,8 2,8 15,3 21 15 14 12 16<br />
Slovenien 8,8 4,6 4,2 17,6 30 26 19 17 23<br />
Spanien 10,9 . . . 3,1 16,2 38 34 25 17 30<br />
Storbritannien 9,6 4,4 2,9 16,8 45 39 34 29 37<br />
Sverige 10,0 4,4 3,6 18,0 42 35 29 27 33<br />
Tjekkiet 9,0 4,4 2,9 16,3 20 15 16 11 16<br />
Tyskland 10,3 3,5 2,5 16,3 26 28 26 25 26<br />
Ungarn 8,1 4,9 2,9 15,9 25 19 18 16 20<br />
Østrig<br />
8,1 4,5 2,9 15,5 21 20 18 16 19<br />
Sydafrika<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Brasilien 10,4 . . . 1,9 15,6 12 11 11 9 11<br />
Canada . . . . . . 3,2 . . . 56 56 45 41 50<br />
Chilie 8,0 . . . 3,1 14,9 35 24 20 17 24<br />
Mexico 10,4 . . . 1,4 13,7 20 15 15 10 16<br />
USA<br />
9,2 2,8 4,5 16,6 41 43 40 41 41<br />
Indien 10,0 . . . 1,2 13,2 . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Indonesien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Israel 8,4 3,2 3,1 14,6 43 47 45 45 45<br />
Japan 9,1 . . . . . . . . . 56 49 45 27 44<br />
Kina . . . . . . . . . . . . 6 5 3 3 5<br />
Singapore . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Sydkorea 9,0 . . . 4,9 16,8 63 44 26 13 39<br />
Tyrkiet<br />
8,3 . . . 2,4 13,8 17 11 10 10 13<br />
Australien 11,7 3,8 3,8 19,3 45 38 34 29 37<br />
New Zealand 10,2 5,7 4,3 20,2 47 41 38 34 40<br />
1 Gennemsnit af procenterne for alle OECD-lande ved befolkningens højeste uddannelse. 2 EU-lande<br />
hvor alle data foreligger.<br />
Kilde: OECD, Education at a Glance, OECD indicators<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 459
International statistik<br />
Tabel 431 Beskæftigelse og erhvervsfrekvens. 2010<br />
Arbejdsstyrken<br />
Beskæftigede<br />
personer<br />
Erhvervsfrekvens<br />
mænd<br />
Erhvervsfrekvens<br />
kvinder<br />
tusinde personer<br />
OECD-lande 568 602 520 124 79,7 61,8<br />
EU-lande 239 304 216 398 64,9 50,5<br />
Belgien 4 895 4 489 60,8 47,7<br />
Bulgarien 3 401 3 053 57,6 46,9<br />
Cypern 410 385 72,6 57,3<br />
Danmark 2 936 2 718 69,3 59,8<br />
Estland 687 571 67,1 55,4<br />
Finland 2 672 2 447 68,4 63,7<br />
Frankrig 28 345 25 692 62,1 51,8<br />
Grækenland 5 017 4 389 64,2 44,1<br />
Irland 2 131 1 844 68,7 52,9<br />
Island 179 166 83,9 76,8<br />
Italien 24 975 22 872 59,4 38,2<br />
Kroatien 1 747 1 541 53,3 40,6<br />
Letland 1 157 941 66,0 54,4<br />
Litauen 1 635 1 344 63,3 53,8<br />
Luxembourg 231 221 65,8 49,8<br />
Malta 176 164 66,8 34.0<br />
Nederlandene 8 760 8 370 71,5 58,9<br />
Norge 2 592 2 501 74,9 68,6<br />
Polen 17 660 15 961 64,1 48,2<br />
Portugal 5 581 4 978 67,9 56,3<br />
Rumænien 9 965 9 239 63,2 46,9<br />
Rusland 75 448 69 803 73,8 62,3<br />
Schweiz 4 484 4 281 75,2 60,7<br />
Slovakiet 2 707 2 318 67,8 50,8<br />
Slovenien 1 041 966 65,3 53,3<br />
Spanien 23 089 18 457 67,3 51,7<br />
Storbritannien 31 382 28 942 69,1 56,0<br />
Sverige 4 961 4 545 73,9 67,3<br />
Tjekkiet 5 269 4 885 68,0 49,3<br />
Tyskland 41 683 38 738 66,1 53,2<br />
Ungarn 4 256 3 781 58,4 44,0<br />
Østrig 4 285 4 096 67,9 54,6<br />
Sydafrika 17 393 13 061 61,8 47,4<br />
Brasilien 1 23 610 22 019 66,5 49,0<br />
Canada 18 525 17 041 71,7 62,4<br />
Chile 7 763 7 131 72,1 45,3<br />
Mexico 46 663 44 144 76,9 41,9<br />
USA 153 889 139 064 71,2 58,6<br />
Indien 459 378 . . . 81,1 32,8<br />
Indonesien 116 263 107 807 . . . . . .<br />
Israel 3 147 2 938 62,3 52,7<br />
Japan 65 898 62 563 71,6 48,5<br />
Kina 2 792 430 774 800 . . . . . .<br />
Singapore 3 128 3 063 76,5 56,5<br />
Sydkorea 24 747 23 829 73,0 49,4<br />
Tyrkiet 25 662 22 613 70,8 27,6<br />
Australien 11 868 11 247 72,5 58,7<br />
New Zealand 2 333 2 180 74,4 62,1<br />
Anm.: Aldersafgrænsningen er som hovedregel 15 år +. OECD landenes aldersafgrænsning er 15-64 Kilde: ILO. International Labour Organization. www.ILO.org<br />
år. Alle lande anvender arbejdskraftundersøgelser (Labour Force Surveys), bortset fra Indien og Kina.<br />
1 Udvalgte byområder. 2 2008.<br />
pct.<br />
460 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 432 Ledighed. 2010<br />
Ledige<br />
personer<br />
Ledighedsprocenten<br />
Ledige<br />
mænd<br />
Ledige<br />
kvinder<br />
tusinde personer pct. tusinde personer<br />
OECD-lande 48 479 8,4 27 847 20 633<br />
EU-lande 22 906 9,6 12 546 10 360<br />
Belgien 406 8,3 217 189<br />
Bulgarien 348 10,2 196 152<br />
Cypern 25 6,2 13 12<br />
Danmark 218 7,4 128 91<br />
Estland 116 16,9 67 49<br />
Finland 224 8,4 126 98<br />
Frankrig 2 653 9,4 1 338 1 315<br />
Grækenland 629 12,5 289 340<br />
Irland 288 13,5 198 90<br />
Island 14 7,6 8 6<br />
Italien 2 102 8,4 1 114 989<br />
Kroatien 206 11,8 107 99<br />
Letland 216 18,7 126 90<br />
Litauen 291 17,8 172 119<br />
Luxembourg 10 4,4 5 5<br />
Malta 12 6,9 8 4<br />
Nederlandene 390 4,5 208 182<br />
Norge 91 3,5 55 36<br />
Polen 1 699 9,6 896 803<br />
Portugal 603 10,8 287 315<br />
Rumænien 725 7,3 437 288<br />
Rusland 5 645 7,5 3 078 2 567<br />
Schweiz 204 4,5 101 103<br />
Slovakiet 389 14,4 213 177<br />
Slovenien 75 7,2 42 33<br />
Spanien 4 632 20,1 2 529 2 103<br />
Storbritannien 2 440 7,8 1 455 985<br />
Sverige 415 8,4 223 193<br />
Tjekkiet 384 7,3 191 193<br />
Tyskland 2 946 7,1 1 696 1 249<br />
Ungarn 475 11,2 264 210<br />
Østrig 188 4,4 105 83<br />
Sydafrika 4 332 24,9 2 185 2 148<br />
Brasilien 1 1 591 6,7 663 929<br />
Canada 1 484 8,0 852 632<br />
Chile 632 8,1 337 295<br />
Mexico 2 520 5,4 1 588 931<br />
USA 14 825 9,6 8 626 6 199<br />
Indien . . . . . . . . . . . .<br />
Indonesien 8 456 7,3 4 647 3 809<br />
Israel 209 6,6 113 96<br />
Japan 3 335 5,1 2 072 1 265<br />
Kina 2 8 860 4,2 . . . . . .<br />
Singapore 65 2,1 34 31<br />
Sydkorea 918 3,7 577 341<br />
Tyrkiet 3 049 11,9 2 091 958<br />
Australien 621 5,2 331 290<br />
New Zealand 152 6,5 77 75<br />
Anm.: Aldersafgrænsningen er som hovedregel 15 år +. OECD landenes aldersafgrænsning er 15-64 Kilde: ILO, International Labour Organization, www.ILO.org<br />
år. Alle lande anvender arbejdskraftundersøgelser (Labour Force Surveys), bortset fra Indien og Kina.<br />
ILO bearbejder ledighedstallene, for at gøre dem mere sammenlignelige, derfor kan antallet af ledige<br />
afvige en smule fra de tal Eurostat opgør.<br />
1 Udvalgte byområder. 2 2008.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 461
International statistik<br />
Tabel 433<br />
Forbrugerpriser<br />
Årlig procentvis vækst i forbrugerpriser<br />
2009 2010 2011<br />
OECD-lande 0,5 1,9 2,9<br />
EU-lande 0,3 1,6 2,7<br />
Belgien 0,0 2,2 3,5<br />
Bulgarien 2,5 3,0 3,4<br />
Cypern 0,2 2,6 3,5<br />
Danmark 1,1 2,2 2,7<br />
Estland 0,2 2,7 5,1<br />
Finland 1,6 1,7 3,3<br />
Frankrig 0,1 1,7 2,3<br />
Grækenland 1,3 4,7 3,1<br />
Irland -1,7 -1,6 1,2<br />
Island 16,3 7,5 4,2<br />
Italien 0,8 1,6 2,9<br />
Kroatien 2,2 1,1 3,3<br />
Letland 3,3 -1,2 4,2<br />
Litauen 4,2 1,2 4,1<br />
Luxembourg 0,0 1,6 2,9<br />
Malta 1,9 2,8 3,7<br />
Nederlandene 1,0 0,9 2,5<br />
Norge 2,3 2,3 1,2<br />
Polen 4,0 2,7 3,9<br />
Portugal -0,9 1,4 3,6<br />
Rumænien 5,6 6,1 5,8<br />
Rusland 11,7 6,9 8,4<br />
Schweiz -0,7 0,6 0,1<br />
Slovakiet 0,9 0,7 4,1<br />
Slovenien 0,9 2,1 2,1<br />
Spanien -0,2 2,0 3,1<br />
Storbritannien 2,2 3,3 4,5<br />
Sverige 1,9 1,9 1,4<br />
Tjekkiet 0,6 1,2 2,1<br />
Tyskland 0,2 1,2 2,5<br />
Ungarn 4,0 4,7 3,9<br />
Østrig 0,4 1,7 3,6<br />
Sydafrika 7,1 4,1 5,0<br />
Brasilien 4,9 5,0 6,6<br />
Canada 0,3 1,8 2,9<br />
Chile 1,7 1,4 3,3<br />
Mexico 5,3 4,2 3,4<br />
USA -0,3 1,6 3,2<br />
Indien 10,9 12,0 8,9<br />
Indonesien 4,8 5,1 5,4<br />
Israel 3,3 2,7 3,5<br />
Japan -1,4 -0,7 -0,3<br />
Kina -0,7 3,3 5,5<br />
Singapore 0,6 2,8 3,7<br />
Sydkorea 2,8 4,5 4,3<br />
Tyrkiet 6,3 8,6 6,5<br />
Australien 1,8 2,8 3,4<br />
New Zealand 2,1 2,3 4,0<br />
Kilde: IMF, International Financial Statistics<br />
og Eurostats database<br />
462 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 434 Sammenligning af BNP pr. indbygger og prisniveau. 2010*<br />
BNP pr. indbygger<br />
omregnet med<br />
valutakursen<br />
BNP pr. indbygger<br />
omregnet med<br />
købekraftparitet<br />
Prisniveau for<br />
husholdningernes<br />
forbrug i alt<br />
Prisniveau alene for<br />
fødevarer og<br />
ikke-alkoholiske<br />
drikkevarer<br />
EU27 = 100<br />
OECD-lande . . . . . . . . . . . .<br />
EU-lande 100 100 100 100<br />
Belgien 133 119 111 115<br />
Bulgarien 20 44 51 65<br />
Cypern 88 99 89 107<br />
Danmark 174 127 142 136<br />
Estland 44 64 75 81<br />
Finland 137 115 124 113<br />
Frankrig 122 108 111 109<br />
Grækenland 82 90 95 103<br />
Irland 143 128 119 120<br />
Island 122 111 110 113<br />
Italien 105 101 104 106<br />
Kroatien 42 61 76 93<br />
Letland 33 51 72 83<br />
Litauen 34 57 65 72<br />
Luxembourg 325 271 121 116<br />
Malta 61 83 78 93<br />
Nederlandene 145 133 108 96<br />
Norge 264 181 148 165<br />
Polen 38 63 62 70<br />
Portugal 66 80 88 91<br />
Rumænien 24 46 59 67<br />
Rusland . . . . . . . . . . . .<br />
Schweiz 210 147 148 149<br />
Slovakiet 50 74 72 81<br />
Slovenien 71 85 85 95<br />
Spanien 93 100 97 94<br />
Storbritannien 112 112 100 102<br />
Sverige 152 123 122 115<br />
Tjekkiet 58 80 75 77<br />
Tyskland 124 118 104 110<br />
Ungarn 40 65 65 81<br />
Østrig<br />
140 126 106 114<br />
Sydafrika . . . . . . . . . . . .<br />
Brasilien . . . . . . . . . . . .<br />
Canada . . . . . . . . . . . .<br />
Chile . . . . . . . . . . . .<br />
Mexico . . . . . . . . . . . .<br />
USA<br />
145 148 92<br />
. . .<br />
Indien . . . . . . . . . . . .<br />
Indonesien . . . . . . . . . . . .<br />
Israel . . . . . . . . . . . .<br />
Japan . . . 106 129 . . .<br />
Kina . . . . . . . . . . . .<br />
Singapore . . . . . . . . . . . .<br />
Sydkorea . . . . . . . . . . . .<br />
Tyrkiet<br />
31 49 71 91<br />
Australien . . . . . . . . . . . .<br />
New Zealand . . . . . . . . . . . .<br />
Anm.: Tallene er foreløbige. Endelige tal foreligger december 2013. Tallene er beregnet i årets priser<br />
og løbende købekraftspariteter.<br />
Kilde: Eurostat database<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 463
International statistik<br />
Tabel 435<br />
Udvalgte fødevarer fordelt efter de fem mest producerende lande<br />
2009 2010 2009 2010<br />
tusinde tons<br />
tusinde tons<br />
Hvede, i alt 686 956 651 398 Majs, i alt 819 702 844 358<br />
Kina 115 115 115 180 USA 332 549 316 165<br />
Indien 80 680 80 710 Kina 164 108 177 549<br />
Rusland 60 366 60 103 Brasilien 50 720 56 060<br />
USA 61 740 41 508 Mexico 20 143 23 302<br />
Frankrig 38 332 38 207 Indonesien 13 121 22 677<br />
Rug, i alt 18 242 12 328 Ris, i alt 684 780 672 021<br />
Rusland 3 713 3 270 Kina 196 681 197 221<br />
Tyskland 4 329 2 903 Indien 133 700 120 620<br />
Polen 4 333 1 636 Indonesien 64 399 66 412<br />
Hviderusland 1 227 735 Bangladesh 47 724 49 355<br />
Ukraine 630 650 Vietnam 38 950 39 989<br />
Byg, i alt 151 823 123 695 Sukkerrør, i alt 1 668 562 1 686 014<br />
Rusland 12 288 10 412 Brasilien 672 157 719 157<br />
Frankrig 12 876 10 102 Indien 285 029 277 750<br />
Tyskland 11 833 8 485 Kina 116 251 111 454<br />
Ukraine 17 881 8 350 Thailand 66 816 68 808<br />
Canada 7 349 8 157 Pakistan 49 493 50 422<br />
Havre, i alt 23 235 19 601 Sukkerroer, i alt 228 221 227 692<br />
Rusland 5 401 3 220 Frankrig 35 160 31 910<br />
Canada 2 798 2 298 USA 27 019 28 940<br />
Polen 1 180 1 374 Tyskland 25 919 23 858<br />
USA 1 415 1 334 Rusland 24 892 22 256<br />
Australien 1 351 1 178 Tyrkiet 17 275 17 942<br />
Svinekød, i alt 106 405 109 258 Te, i alt 4 241 4 502<br />
Kina 49 874 51 720 Kina 1 376 1 467<br />
USA 10 442 10 186 Kenya 973 991<br />
Tyskland 5 265 5 488 Sri Lanka 314 399<br />
Spanien 3 291 3 369 Tyrkiet 290 282<br />
Brasilien 2 930 3 078 Indonesien 199 235<br />
Fåre- og lammekød, i alt 8 536 8 532 Kaffe, i alt 8 267 8 359<br />
Kina 2 044 2 070 Brasilien 2 440 2 874<br />
Australien 635 556 Vietnam 1 058 1 106<br />
New Zealand 478 471 Colombia 791 801<br />
Storbritannien 359 360 Indonesien 888 514<br />
Tyrkiet 335 350 Etiopien 262 290<br />
Okse- og kalvekød, i alt 61 731 62 304 Kartofler, i alt 331 903 324 272<br />
USA 11 891 12 047 Kina 73 282 74 785<br />
Brasilien 6 662 6 977 Indien 34 391 36 577<br />
Kina 6 061 6 236 Rusland 31 134 21 141<br />
Argentina 3 378 2 630 Ukraine 19 666 18 705<br />
Indien 2 124 2 108 USA 19 564 18 016<br />
Hønsekød, i alt 82 511 86 064 Vin, i alt 26 564 26 217<br />
USA 16 334 16 971 Italien 4 625 4 580<br />
Kina 11 443 11 853 Frankrig 4 679 4 542<br />
Brasilien 9 940 10 693 Spanien 3 251 3 610<br />
Mexico 2 636 2 681 Kina 2 232 2 211<br />
Rusland 2 313 2 533 Argentina 1 580 1 658<br />
Kilde: FAO, FAOSTAT-Agriculture<br />
464 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 436 De 20 største skibsfartslandes handelsflåde. 2011<br />
Flagstat Skibe Tonnage<br />
antal<br />
tusinde BT<br />
Hele verden 54 424 943 329<br />
Panama 6 677 203 070<br />
Liberia 2 720 109 708<br />
Marshall Islands 1 572 65 778<br />
Hongkong 1 786 62 524<br />
Singapore 1 726 47 524<br />
Bahamas 1 167 46 147<br />
Malta 1 649 41 809<br />
Grækenland 1 180 40 563<br />
Kina 2 661 33 891<br />
Cypern 843 20 674<br />
Italien 949 17 965<br />
Storbritannien 635 16 667<br />
Japan 3 601 15 943<br />
Tyskland 549 15 679<br />
Norge 972 14 339<br />
Isle of Man 327 11 859<br />
Sydkorea 1 242 11 469<br />
Danmark 436 11 319<br />
Antigua og Barbuda 1 255 10 856<br />
Bermuda 141 9 763<br />
Anm.: Kun handelsskibe over 100 BT er medtaget. Kilde: Danmarks Rederiforening. Skibsfarten i tal november 2011<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 465
International statistik<br />
Tabel 437<br />
Forbrug af elektricitet i forskellige lande pr. indbygger<br />
1993 2008<br />
OECD-lande . . . . . .<br />
EU-lande . . . . . .<br />
Belgien 7 167 9 020<br />
Bulgarien 4 438 5 228<br />
Cypern 3 590 5 888<br />
Danmark 6 730 6 934<br />
Estland 7 071 7 187<br />
Finland 13 588 17 006<br />
Frankrig 1 7 116 8 488<br />
Grækenland 3 781 6 228<br />
Irland 4 664 6 792<br />
Island 17 973 52 201<br />
Italien 2 4 587 6 023<br />
Kroatien 2 589 4 274<br />
Letland 2 462 3 414<br />
Litauen 3 037 3 901<br />
Luxembourg 12 924 16 444<br />
Malta 4 155 5 674<br />
Nederlandene 5 715 7 472<br />
Norge 26 091 27 023<br />
Polen 3 421 4 067<br />
Portugal 3 191 5 189<br />
Rumænien 2 498 2 842<br />
Rusland 6 294 7 233<br />
Schweiz 3 7 622 8 955<br />
Slovakiet 4 979 5 460<br />
Slovenien 5 337 7 343<br />
Spanien 3 993 6 804<br />
Storbritannien 5 844 6 539<br />
Sverige 16 508 16 087<br />
Tjekkiet 5 520 6 982<br />
Tyskland 6 520 7 502<br />
Ungarn 3 452 4 387<br />
Østrig 6 571 8 632<br />
Sydafrika 3 861 5 128<br />
Brasilien 1 828 2 632<br />
Canada 17 356 18 769<br />
Chile 1 743 3 622<br />
Mexico 1 508 2 375<br />
USA 12 363 14 124<br />
Indien 398 718<br />
Indonesien 307 657<br />
Israel 4 958 7 681<br />
Japan 7 282 8 500<br />
Kina 719 2 575<br />
Singapore 5 898 9 039<br />
Sydkorea 3 707 9 271<br />
Tyrkiet 1 245 2 680<br />
Australien 9 361 12 207<br />
New Zealand 9 560 10 349<br />
1 Omfatter Monaco. 2 Omfatter San Marino. 3 Omfatter Liechtenstein. Kilde: United Nations, Energy Statistics <strong>Yearbook</strong><br />
kWh<br />
466 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 438 Eksport fordelt efter varegrupper. 2010<br />
Heraf<br />
Fødevarer<br />
Landbrugsråstoffer<br />
Brændsel<br />
Mineraler<br />
og<br />
metaller<br />
Bearbejdede<br />
varer<br />
Kemiske<br />
produkter<br />
Andre<br />
bearbejdede<br />
varer<br />
Maskiner<br />
og<br />
transportmidler<br />
Diverse<br />
varer<br />
i.a.n.<br />
Total<br />
værdi<br />
SITC-afsnit/kapitel 0 + 1 +<br />
22 + 4<br />
2 ÷ (22 +<br />
27 + 28)<br />
3 27 + 28<br />
+ 68 + 667<br />
+ 971<br />
5 – 8 ÷<br />
(667 + 68)<br />
5 6 + 8 ÷<br />
(667 + 68)<br />
7 9<br />
pct. mio. US $<br />
OECD-lande 7,9 1,6 7,9 4,6 72,3 14,5 20,5 37,3 5,7 9 041 121<br />
EU-lande 9,1 1,5 6,0 3,2 75,6 16,3 22,9 36,4 4,5 5 132 209<br />
Belgien 8,8 1,4 8,8 3,6 70,7 30,5 19,9 20,3 6,5 411 085<br />
Bulgarien 15,4 1,4 12,2 17,5 50,4 7,3 25,7 17,5 3,1 20 608<br />
Cypern 15,7 1,0 15,6 7,3 57,8 20,8 15,9 21,0 2,6 1 516<br />
Danmark 18,4 2,9 8,3 1,7 60,3 11,3 24,0 24,9 8,6 96 812<br />
Estland 9,4 6,2 11,6 3,9 63,8 5,8 27,3 30,7 5,2 12 823<br />
Finland 2,6 5,9 8,0 5,2 76,3 11,1 32,8 32,4 1,9 69 405<br />
Frankrig 12,0 1,0 3,7 2,5 78,2 17,8 21,3 39,0 2,8 511 651<br />
Grækenland 24,3 3,1 11,0 9,5 49,3 14,5 22,8 12,0 2,8 21 560<br />
Irland 9,2 0,5 1,1 1,2 84,2 58,5 13,4 12,3 3,8 118 539<br />
Island 41,4 0,5 1,0 42,0 14,6 3,2 6,6 4,9 0,4 4 600<br />
Italien 7,8 0,7 4,9 2,1 81,5 11,5 34,5 35,5 3,0 447 455<br />
Kroatien 11,3 3,7 12,5 4,5 67,9 11,4 24,9 31,7 0,1 11 811<br />
Letland 16,8 13,2 5,3 3,7 57,6 8,3 30,9 18,4 3,4 8 851<br />
Litauen 17,3 2,3 23,4 1,4 54,0 12,9 23,4 17,7 1,6 20 814<br />
Luxembourg 7,5 1,9 2,1 5,6 79,9 8,6 49,5 21,8 3,1 19 592<br />
Malta 6,7 0,3 0,6 1,0 91,0 14,6 29,0 47,4 0,5 2 573<br />
Nederlandene 16,8 3,4 14,3 3,5 61,9 17,6 16,6 27,7 0,2 572 808<br />
Norge 7,2 0,5 63,9 6,3 18,5 3,5 5,7 9,4 3,6 131 395<br />
Polen 10,9 1,1 3,9 4,7 79,3 7,7 30,9 40,7 0,0 156 389<br />
Portugal 11,5 2,9 6,5 3,5 73,3 8,5 38,1 26,6 2,3 48 752<br />
Rumænien 8,1 2,0 5,3 4,2 78,5 5,7 30,8 41,9 1,9 49 413<br />
Rusland 2,1 2,3 69,1 5,9 15,1 4,4 7,5 3,2 5,6 373 056<br />
Schweiz 3,7 0,3 2,8 4,0 87,6 38,2 28,5 20,9 1,5 195 392<br />
Slovakiet 4,0 1,3 5,4 2,8 84,6 4,7 25,9 54,0 1,8 64 687<br />
Slovenien 3,4 1,4 3,5 3,9 69,8 13,3 24,5 32,0 17,9 29 418<br />
Spanien 15,5 1,3 3,3 3,2 76,6 13,7 25,2 37,6 0,1 241 833<br />
Storbritannien 6,3 0,7 12,7 3,9 68,3 17,9 18,7 31,6 8,1 404 737<br />
Sverige 4,7 4,1 7,0 4,8 73,2 11,4 25,0 36,8 6,2 158 079<br />
Tjekkiet 4,0 1,4 4,0 2,1 84,6 6,1 25,8 52,7 3,8 132 141<br />
Tyskland 5,2 0,8 1,9 3,1 81,8 14,7 21,1 46,0 7,3 1 271 096<br />
Ungarn 7,6 0,7 2,8 1,7 82,3 8,8 16,1 57,3 5,0 94 693<br />
Østrig 6,9 1,8 3,2 3,8 79,5 11,5 30,2 37,8 4,7 144 882<br />
Sydafrika 8,2 2,3 10,6 30,5 39,2 6,8 16,0 16,4 9,1 85 700<br />
Brasilien 30,8 4,0 10,1 18,4 35,8 6,2 12,8 16,8 1,0 197 356<br />
Canada 9,6 3,9 23,7 7,7 47,8 8,6 13,0 26,2 7,3 385 816<br />
Chile 15,8 6,1 1,1 64,2 11,3 4,5 4,8 2,0 1,5 71 345<br />
Mexico 5,9 0,4 13,8 2,9 74,5 4,0 15,0 55,6 2,5 298 305<br />
USA 8,8 2,4 6,3 3,7 67,4 14,8 17,4 35,2 11,5 1 277 109<br />
Indien 9,9 2,4 15,7 7,9 54,6 11,0 29,9 13,6 9,5 237 307<br />
Indonesien 16,2 6,5 29,6 9,8 37,0 5,2 19,4 12,4 0,8 157 779<br />
Israel 3,1 0,8 0,9 1,4 65,4 26,9 13,4 25,1 28,4 58 413<br />
Japan 0,6 0,7 1,7 2,6 88,3 10,2 18,6 59,5 6,1 769 839<br />
Kina 2,8 0,5 1,7 1,4 93,4 5,5 38,4 49,5 0,2 1 577 764<br />
Singapore 2,0 0,3 16,1 1,2 72,1 11,3 9,8 51,1 8,4 351 867<br />
Sydkorea 1,1 0,9 7,3 2,5 87,5 11,3 22,3 53,9 0,6 468 856<br />
Tyrkiet 10,4 0,4 3,9 4,3 77,7 5,4 44,5 27,9 3,2 113 979<br />
Australien 10,6 2,5 28,9 33,9 12,8 3,5 4,0 5,3 11,3 206 705<br />
New Zealand 53,0 10,3 4,7 4,0 22,9 4,4 10,5 8,0 5,1 30 932<br />
Anm.: Grupperingen er baseret på SITC, Revision 3. Kilde: UN, UNCTAD Handbook of Statistics 2010<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 467
International statistik<br />
Tabel 439 Betalingsbalancens løbende poster for forskellige lande. 2010<br />
Eksport<br />
fob<br />
(a)<br />
Import<br />
fob<br />
(b)<br />
Varer,<br />
netto<br />
(a – b)<br />
Tjenester,<br />
netto<br />
Løn- og<br />
formueindkomst,<br />
netto<br />
Løbende<br />
overførsler,<br />
netto<br />
Løbende<br />
poster<br />
i alt,<br />
netto<br />
Løbende<br />
poster<br />
i pct. af<br />
BNP<br />
Nettotilgodehavender<br />
over<br />
for udlandet<br />
ultimo<br />
mio. U.S. $ pct. mio. U.S.<br />
OECD-lande 8 832 533 9 368 324 -535 780 376 637 . . . . . . -270 672 . . . . . .<br />
EU-lande (27) 1 811 870 1 979 162 -167 292 116 933 401 -88 373 -138 331 -0,9 . . .<br />
Belgien 279 701 284 431 -4 730 8 544 10 958 -8 423 6 349 1,4 361 672<br />
Bulgarien 20 608 23 826 -3 217 2 438 -1 835 2 036 -578 -1,2 -47 701<br />
Cypern 1 518 8 032 -6 514 5 023 -1 267 -45 -2 803 -12,1 -4 047<br />
Danmark 96 044 87 348 8 696 8 302 4 979 -5 766 16 210 5,2 29 880<br />
Estland 11 641 11 972 -331 1 729 -1 067 341 673 3,5 -13 917<br />
Finland 70 132 66 186 3 947 197 2 523 -2 207 4 459 1,9 22 003<br />
Frankrig 517 150 588 360 -71 210 12 760 48 892 -34 941 -44 499 -1,7 -272 930<br />
Grækenland 22 628 60 166 -37 537 17 278 -12 195 118 -32 335 -10,6 -282 171<br />
Irland 109 856 61 583 48 274 -9 437 -36 293 -1 589 954 0,5 -200 660<br />
Island 4 603 3 620 983 281 -2 610 -70 -1 417 -11,3 -84 077<br />
Italien 448 374 475 652 -27 278 -11 911 -10 649 -21 392 -71 229 -3,5 -507 916<br />
Kroatien 12 067 19 944 -7 877 7 569 -2 046 1 454 -901 -1,5 -56 799<br />
Letland 9 107 10 799 -1 691 1 466 85 871 731 3,0 -19 279<br />
Litauen 20 816 22 376 -1 560 1 295 -903 1 834 667 1,8 -20 577<br />
Luxembourg 16 662 22 105 -5 443 30 089 -19 625 -900 4 122 7,5 51 549<br />
Malta 3 088 4 317 -1 229 1 363 -586 37 -415 -5,1 607<br />
Nederlandene 480 296 428 419 51 877 10 692 3 570 -14 504 51 635 6,6 212 543<br />
Norge 132 691 74 300 58 391 -3 108 872 -4 711 51 444 12,5 405 593<br />
Polen 162 267 173 681 -11 414 3 493 -16 703 3 642 -20 982 -4,5 -305 731<br />
Portugal 48 905 73 016 -24 111 8 825 -10 423 2 858 -22 851 -10,0 -250 064<br />
Rumænien 49 411 57 216 -7 805 -836 -2 361 4 522 -6 480 -4,0 -105 757<br />
Rusland 400 419 248 738 151 681 -29 211 -48 617 -3 600 70 253 4,8 15 685<br />
Schweiz 258 521 246 229 12 292 44 020 32 854 -12 263 76 901 14,7 773 204<br />
Slovakiet 64 665 64 484 182 -988 -1 658 -544 -3 009 -3,5 -59 005<br />
Slovenien 24 359 25 961 -1 602 1 730 -662 146 -388 -0,8 -17 209<br />
Spanien 252 974 315 323 -62 349 36 500 -28 986 -9 508 -64 343 -4,6 -1 262 210<br />
Storbritannien 410 223 563 150 -152 927 69 611 42 482 -30 769 -71 604 -3,2 -312 420<br />
Sverige 160 408 149 514 10 894 17 937 7 781 -6 204 30 408 6,6 -76 019<br />
Tjekkiet 126 414 123 600 2 814 3 444 -13 357 -90 -7 188 -3,7 -99 815<br />
Tyskland 1 303 330 1 098 610 204 720 -25 631 59 648 -50 792 187 943 5,7 1 252 350<br />
Ungarn 93 294 87 082 6 212 3 178 -6 837 497 3 049 2,3 -143 111<br />
Østrig 147 710 151 993 -4 283 17 665 737 -2 658 11 461 3,0 -40 123<br />
Sydafrika 85 700 81 862 3 838 -4 453 -7 224 -2 278 -10 117 -2,8 -64 896<br />
Brasilien 201 915 181 694 20 221 -30 807 -39 567 2 788 -47 365 -2,3 -677 403<br />
Canada 393 183 401 865 -8 682 -22 089 -15 968 -2 569 -49 307 -3,1 -195 959<br />
Chile 71 028 55 174 15 855 -1 019 -15 424 4 390 3 802 1,9 -10 026<br />
Mexico 298 860 301 940 -3 080 -10 200 -13 889 21 504 -5 665 -0,6 -362 732<br />
USA 1 293 220 1 935 580 -642 360 142 328 165 224 -136 095 -470 902 -3,2 -2 470 990<br />
Indien 225 502 323 435 -97 933 6 920 -12 926 52 158 -51 781 -3,0 -223 048<br />
Indonesien 158 074 127 447 30 627 -9 324 -20 291 4 630 5 643 0,8 -289 265<br />
Israel 55 674 58 039 -2 365 6 648 -6 312 8 426 6 396 2,9 987<br />
Japan 730 076 639 103 90 973 -16 114 133 291 -12 395 195 755 3,6 3 087 700<br />
Kina 1 581 420 1 327 240 254 180 -22 118 30 380 42 932 305 374 5,4 1 790 650<br />
Singapore 358 485 311 727 46 758 15 845 -8 230 -4 815 49 558 22,3 528 837<br />
Sydkorea 464 300 422 425 41 875 -11 201 768 -3 229 28 214 2,8 -136 833<br />
Tyrkiet 120 902 177 347 -56 445 14 699 -7 322 1 329 -47 739 -6,5 -357 142<br />
Australien 212 850 194 670 18 180 -2 980 -45 803 -1 388 -31 991 -2,6 -794 884<br />
New Zealand 31 883 29 539 2 344 -310 -6 999 -29 -4 994 -3,5 -113 588<br />
Kilde: IMF: Balance of Payments Statistics, January <strong>2012</strong><br />
(CD-rom. Stats.oecd.org. Epp.eurostat.eu.)<br />
468 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 440<br />
Verdens 20 største økonomier<br />
Bruttonationalprodukt<br />
i årets priser<br />
Procentvis vækst i bruttonationalproduktet i faste priser<br />
2010 1 2006 2007 2008 2009 2010<br />
mia. dollars<br />
pct.<br />
Hele Verden 62 911 5,3 5,4 2,8 -0,7 5,1<br />
USA 14 527 2,7 1,9 0,0 -2,6 2,6<br />
Kina 5 878 12,7 14,2 9,6 9,1 10,5<br />
Japan 5 459 2,0 2,4 -1,2 -5,2 2,8<br />
Tyskland 3 286 3,4 2,7 1,0 -4,7 3,3<br />
Frankrig 2 563 2,4 2,3 0,1 -2,5 1,6<br />
Storbritannien 2 250 2,8 2,7 -0,1 -4,9 1,7<br />
Brasilien 2 090 4,0 6,1 5,1 -0,2 7,5<br />
Italien 2 055 2,0 1,5 -1,3 -5,0 1,0<br />
Indien 1 632 9,7 9,9 6,4 5,7 9,7<br />
Canada 1 577 2,8 2,2 0,5 -2,5 3,1<br />
Rusland 1 480 8,2 8,5 5,2 -7,9 4,0<br />
Spanien 1 410 4,0 3,6 0,9 -3,7 -0,3<br />
Australien 1 237 2,6 4,8 2,2 1,2 3,0<br />
Mexico 1 034 4,9 3,3 1,5 -6,5 5,0<br />
Sydkorea 1 014 5,2 5,1 2,3 0,2 6,1<br />
Nederlandene 781 3,4 3,9 1,9 -3,9 1,8<br />
Tyrkiet 735 6,9 4,7 0,7 -4,7 7,8<br />
Polen 469 6,2 6,8 5,0 1,7 3,4<br />
Belgien 468 2,7 2,8 0,8 -2,7 1,6<br />
Saudi Arabien 448 3,2 2,0 4,2 0,6 3,4<br />
Danmark 310 3,4 1,7 -0,9 -4,7 2,0<br />
Anm.: Målt efter årets bruttonationalprodukt.<br />
1 Omregnet til US Dollars ved internationale valutakurser. Se tabel vedrørende<br />
købekraftsparitetskorrigeret BNP pr. indbygger.<br />
Kilde: International Monetary Fund, World Economic Outlook<br />
Database, September 2011<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 469
International statistik<br />
Tabel 441 Bruttonationalprodukt, import og anvendelse. 2010<br />
Bruttonationalprodukt<br />
i dollars<br />
Procentvis andel af bruttonationalproduktet<br />
pr. indbygger 1<br />
Privat<br />
konsum<br />
Offentligt<br />
konsum<br />
Faste bruttoinvesteringer<br />
Import af varer<br />
og tjenester<br />
Eksport af varer<br />
og tjenester<br />
pct.<br />
OECD-lande<br />
62,7 19,7 18,3 26,6 26,0<br />
EU-lande<br />
58,1 22,2 18,8 39,7 40,6<br />
Belgien 36 274 52,9 24,2 20,2 77,3 80,0<br />
Bulgarien 12 934 61,2 15,8 24,9 59,7 57,8<br />
Cypern 28 960 67,3 19,4 18,8 48,5 43,0<br />
Danmark 36 443 49,0 29,4 16,4 45,0 50,6<br />
Estland 18 527 52,1 20,9 19,5 72,5 79,4<br />
Finland 34 918 54,6 24,6 18,6 39,0 40,3<br />
Frankrig 33 910 58,2 24,8 19,4 27,8 25,5<br />
Grækenland 28 496 74,5 18,2 16,2 30,4 21,5<br />
Irland 39 492 50,8 18,9 11,0 82,0 101,1<br />
Island 36 730 51,3 26,0 12,8 46,0 56,0<br />
Italien 29 480 60,4 21,2 20,2 28,5 26,8<br />
Kroatien 17 819 56,7 20,5 23,4 38,8 38,3<br />
Letland 14 504 63,0 17,5 20,9 55,2 53,8<br />
Litauen 17 235 64,4 20,5 16,4 69,5 68,3<br />
Luxembourg 81 466 33,5 16,6 18,7 133,8 165,0<br />
Malta 24 833 61,7 21,0 13,9 84,8 88,2<br />
Nederlandene 40 973 45,4 28,5 18,7 70,6 78,0<br />
Norge 51 959 43,0 22,4 21,3 28,6 41,9<br />
Polen 18 981 61,4 18,9 21,0 43,5 42,3<br />
Portugal 23 262 66,7 21,4 19,0 38,1 30,9<br />
Rumænien 11 895 62,5 16,4 26,5 41,2 35,8<br />
Rusland 15 612 51,9 19,5 22,8 21,7 30,0<br />
Slovakiet 22 195 58,3 19,6 23,4 82,4 81,1<br />
Slovenien 28 073 56,0 20,8 22,6 64,9 65,4<br />
Spanien 29 830 58,4 20,8 23,0 28,4 26,3<br />
Storbritannien 35 059 64,3 23,2 15,4 32,7 29,9<br />
Sverige 38 204 48,4 27,2 18,5 44,1 50,0<br />
Schweiz 41 950 57,9 11,5 19,2 42,2 53,6<br />
Tjekkiet 24 950 50,3 21,4 25,1 64,7 67,9<br />
Tyskland 36 081 57,5 19,7 17,3 41,4 46,8<br />
Ungarn 18 841 53,3 21,8 18,4 80,0 86,5<br />
Østrig 39 761 54,5 19,4 21,6 49,7 54,0<br />
Sydafrika 10 518 59,2 21,5 19,3 27,5 27,4<br />
Brasilien 11 273 60,6 21,2 19,2 12,1 11,2<br />
Canada 39 171 57,9 21,8 22,2 31,3 29,4<br />
Chile 15 040 57,3 13,1 22,4 33,3 40,5<br />
Mexico 14 406 64,8 11,7 25,2 31,8 30,4<br />
USA 46 860 70,9 17,5 15,2 16,3 12,7<br />
Indien 3 408 57,2 11,5 34,8 24,8 21,5<br />
Indonesien 4 347 56,7 9,1 32,5 23,0 24,6<br />
Israel 29 602 58,2 23,9 16,0 34,9 36,9<br />
Japan 33 885 59,1 20,0 20,2 14,1 15,2<br />
Kina 7 544 35,0 13,1 49,3 23,0 27,0<br />
Singapore 56 694 37,9 10,7 23,8 183,0 211,1<br />
Sydkorea 29 997 52,5 15,4 29,2 49,6 52,4<br />
Tyrkiet 13 577 71,3 14,3 19,9 26,6 21,1<br />
Australien 39 764 52,7 18,3 27,6 19,8 20,9<br />
New Zealand 27 130 58,2 20,4 19,6 26,8 28,3<br />
1 Beregnet på baggrund af købekraftspariteter. Kilde: United Nations Statistics Division, National Accounts<br />
470 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Tabel 442 Skattetryk. 2009<br />
Skatter og afgifter<br />
i alt<br />
1995 2009<br />
Personlige<br />
indkomstskatter<br />
Andre<br />
indkomstskatter<br />
Bidrag<br />
til<br />
sociale<br />
ordninger<br />
Skat af<br />
formue,<br />
ejendom<br />
og<br />
besiddelse<br />
Generelle<br />
omsætningsafgifter<br />
Told Afgifter på<br />
mv. specielle<br />
varer og<br />
tjenester<br />
samt obl.<br />
gebyrer mv.<br />
procent af BNP, årets priser<br />
OECD-lande 34,6 33,8 8,3 3,1 9,2 1,9 6,7 0,2 4,3<br />
EU-lande 1 38,7 37,4 8,8 2,6 11,8 1,7 7,5 0,1 4,8<br />
Belgien 43,5 43,2 12,1 2,5 14,4 2,7 7,0 0,3 4,1<br />
Bulgarien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Cypern . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Danmark 49,0 48,2 26,5 3,0 1,0 2,2 10,2 0,2 5,2<br />
Estland 33,5 35,5 5,6 1,8 13,0 0,8 9,0 0,1 5,2<br />
Finland 45,7 42,7 13,3 2,0 12,7 1,2 8,6 0,1 4,7<br />
Frankrig 43,2 42,7 7,4 1,5 16,8 3,3 7,2 0,1 6,5<br />
Grækenland 28,7 30,0 5,1 2,5 10,3 1,4 6,7 0,1 3,9<br />
Irland 32,6 27,7 7,6 2,4 5,6 1,7 6,4 0,1 3,9<br />
Island 31,2 33,9 12,8 3,2 3,1 2,7 8,0 0,4 3,7<br />
Italien 40,1 43,4 11,7 2,5 13,7 2,3 5,7 0,1 7,4<br />
Kroatien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Letland . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Litauen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Luxembourg 37,4 38,0 7,9 5,6 11,4 2,4 6,5 0,0 4,3<br />
Malta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Nederlandene 41,6 38,2 8,7 2,0 13,8 2,3 7,0 0,3 4,1<br />
Norge 40,9 42,9 10,4 9,3 10,1 1,6 8,0 0,1 3,4<br />
Polen 36,2 31,8 4,6 2,3 11,4 1,7 7,3 0,1 4,4<br />
Portugal 29,2 30,5 5,7 2,9 8,9 1,0 7,1 0,1 4,8<br />
Rumænien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Rusland . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Schweiz 27,7 29,7 9,5 4,5 7,1 2,4 3,7 0,2 2,3<br />
Slovakiet 41,0 29,0 2,4 2,8 12,6 1,0 6,7 0,2 3,3<br />
Slovenien 40,4 37,7 5,9 1,9 15,1 1,1 8,5 0,2 5,1<br />
Spanien 32,2 31,6 6,8 2,5 12,4 1,7 4,1 0,1 3,8<br />
Storbritannien 34,1 34,3 10,5 2,8 6,8 4,2 5,7 0,2 4,2<br />
Sverige 47,5 46,7 13,5 3,0 11,4 1,3 9,8 0,2 7,5<br />
Tjekkiet 37,5 34,7 3,6 3,7 15,3 0,9 7,1 0,2 4,0<br />
Tyskland 37,2 37,3 9,4 1,3 14,5 1,0 7,5 0,2 3,4<br />
Ungarn 41,5 39,9 7,5 2,3 12,5 0,8 11,2 0,1 5,5<br />
Østrig 41,3 42,7 9,5 2,4 14,9 1,0 8,1 0,1 6,7<br />
Sydafrika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Brasilien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Canada 35,6 32,0 11,4 3,8 5,0 3,9 4,3 0,2 3,4<br />
Chile 19,0 18,4 1,4 4,3 1,5 1,4 7,8 0,2 1,7<br />
Mexico 15,2 17,4 2,4 2,6 2,9 0,4 3,4 0,3 5,5<br />
USA 27,8 24,1 8,1 1,7 6,6 4,1 2,0 0,2 1,5<br />
Indien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Indonesien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Israel 37,0 31,4 6,3 3,1 5,4 3,5 9,4 0,3 3,4<br />
Japan 26,8 26,9 5,4 2,6 11,0 3,0 2,6 0,2 2,2<br />
Kina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Singapore . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Sydkorea 20,0 25,5 3,6 3,7 5,8 1,3 4,4 0,9 5,7<br />
Tyrkiet 17,5 24,6 4,0 1,9 6,0 0,7 4,9 0,3 6,8<br />
Australien 28,1 25,9 9,7 4,8 · 2,1 3,7 0,4 5,1<br />
New Zealand 36,1 31,6 12,9 5,0 · 2,9 8,7 1,0 1,1<br />
1 EU-21. Kilde: OECD: Revenue Statistics of OECD Member Countries<br />
1965-2010. Paris 2011<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 471
International statistik<br />
Tabel 443 ØMU-gæld, underskud(-) / overskud(+). 2010<br />
ØMU-gæld<br />
ØMU underskud(-) / overskud(+)<br />
mio. euro pct. af BNP mio. euro pct. af BNP<br />
Belgien 340 738 96,2 -14 390 -4,1<br />
Cypern 10 653 61,5 -923 -5,3<br />
Estland 957 6,7 35 0,2<br />
Finland 86 975 48,3 -4 553 -2,5<br />
Frankrig 1 591 169 82,3 -136 513 -7,1<br />
Grækenland 329 351 144,9 -24 125 -10,6<br />
Irland 147 988 94,9 -48 837 -31,3<br />
Italien 1 842 826 118,4 -71 999 -4,6<br />
Luxembourg 7 672 19,1 -427 -1,1<br />
Malta 4 250 69,0 -222 -3,6<br />
Nederlandene 369 894 62,9 -29 983 -5,1<br />
Portugal 161 257 93,3 -16 863 -9,8<br />
Slovakiet 26 998 41,0 -5 054 -7,7<br />
Slovenien 13 737 38,8 -2 071 -5,8<br />
Spanien 641 802 61,0 -98 166 -9,3<br />
Tyskland 2 061 795 83,2 -105 860 -4,3<br />
Østrig 205 576 71,8 -12 574 -4,4<br />
Euro-zone 7 822 443 85,4 -572 526 -6,2<br />
Bulgarien 5 859 16,3 -1 129 -3,1<br />
Danmark 102 171 43,7 -6 025 -2,6<br />
Letland 8 023 44,7 -1 496 -8,3<br />
Litauen 10 459 38,0 -1 941 -7,0<br />
Polen 195 923 54,9 -27 789 -7,8<br />
Rumænien 37 188 31,0 -8 471 -6,9<br />
Storbritannien 1 354 145 79,9 -175 292 -10,3<br />
Sverige 145 682 39,7 797 0,2<br />
Tjekkiet 56 162 37,6 -7 230 -4,8<br />
Ungarn 77 902 81,3 -4 084 -4,2<br />
EU-lande 9 816 372 80,2 -805 008 -6,6<br />
Kilde: Eurostat<br />
472 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
International statistik<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 473
Dansk Branchekode og standardgrupperinger<br />
Dansk Branchekode og standardgrupperinger<br />
Dansk Branchekode (DB) er en sekscifret brancheklassifikation, der beskriver den økonomiske aktivitet. Den er først og fremmest udarbejdet til statistisk<br />
brug. Dansk Branchekode bygger direkte på EU's brancheklassifikation NACE, og NACE er en underopdeling af FN's branche-klassifikation ISIC.<br />
De to første cifre i Dansk Branchekode svarer således til ISIC, mens de fire første cifre svarer til NACE. Der er derved en direkte sammenhæng imellem<br />
DB og internationale brancheklassifikationer, hvor DB er yderligere underopdelt i de brancher, der er relevante at belyse mere detaljeret i forhold til<br />
den danske erhvervsstruktur.<br />
1. januar 2008 trådte Dansk Branchekode 2007 (DB07) samt nye standardgrupperinger i kraft, og alle virksomheder er fra 1. januar 2008 registreret<br />
med en DB07-branchekode. DB07 består af 726 branchekoder, og der er dermed sket en reduktion af antallet af 6-cifrede branchekoder i forhold til<br />
DB03´s 825 branchekoder. Yderligere information om DB07 kan ses på www.dst.dk/db. Nedenfor er vist de fire standardgrupperinger med hhv. 10,<br />
19, 36 og 127 grupper, som danner udgangspunkt for anvendelsen af DB07 i Danmarks Statistiks offentliggørelser. De fire standardgrupperinger<br />
afspejler et stigende detaljeringsniveau i opdelingen. Kodestrukturen knytter sig til koderne i DB07 og angiver, hvor i DB07 man befinder sig. 10-<br />
grupperingen anvender etcifrede løbenumre, mens 19-grupperingen anvender ét bogstav, 36-grupperingen anvender et til to bogstaver og 127-<br />
gruppe¬ringen femcifret. På www.dst.dk/db kan man se sammenhængen imellem standardgrupperingerne og de sekscifrede branchekoder. På<br />
www.dst.dk/db findes et link til tidligere versioner af Dansk Branchekode.<br />
Standardgruppe Titel Standardgruppe Titel<br />
10 19 36 127 10 19 36 127<br />
1 A A Landbrug, skovbrug og fiskeri CH Metalindustri<br />
01.00.0 Landbrug og gartneri 24.00.0 Fremst. af metal<br />
02.00.0 Skovbrug 25.00.0 Metalvareindustri<br />
03.00.0 Fiskeri CI Elektronikindustri<br />
2 Industri, råstoffer, forsyning 26.00.1 Fremst. af it-udstyr<br />
B B Råstofindvinding 26.00.2 Fremst. af andet elektronisk udstyr<br />
06.00.0 Indvinding af olie og gas CJ Fremst. af elektrisk udstyr<br />
08.00.9 Indvinding af grus og sten 27.00.1 Fremst. af elektriske motorer mv.<br />
09.00.0 Service til råstofindvinding 27.00.2 Fremst. af ledninger og kabler<br />
C Industri 27.00.3 Fremst. af husholdningsapp.<br />
CA Føde-, drikke- og tobaksvareindustri CK Maskinindustri<br />
10.00.1 Slagterier 28.00.1 Fremst af motorer, vindmøller<br />
10.00.2 Fiskeindustri 28.00.2 Fremst. af andre maskiner<br />
10.00.3 Mejerier CL Transportmiddelindustri<br />
10.00.4 Bagerier, brødfabrikker mv. 29.00.0 Fremst. af motorkøretøjer<br />
10.00.5 Anden fødevareindustri 30.00.0 Fremst. andre transportmidler<br />
11.00.0 Drikkevareindustri CM Møbel og anden industri mv.<br />
12.00.0 Tobaksindustri 31.00.0 Møbelindustri<br />
CB Tekstil- og læderindustri 32.00.1 Fremst. af medicinsk udstyr<br />
13.00.0 Tekstilindustri 32.00.2 Fremst. af legetøj mv.<br />
14.00.0 Beklædningsindustri 33.00.0 Rep. og inst. af maskiner mv.<br />
15.00.0 Læder- og fodtøjsindustri D D Energiforsyning<br />
CC Træ- og papirindustri, trykkerier 35.00.1 Elforsyning<br />
16.00.0 Træindustri 35.00.2 Gasforsyning<br />
17.00.0 Papirindustri 35.00.3 Varmeforsyning<br />
18.00.0 Trykkerier mv. E E Vandforsyning og renovation<br />
CD 19.00.0 Olieraffinaderier mv. 36.00.0 Vandforsyning<br />
CE Kemisk industri 37.00.0 Kloak- og rensningsanlæg<br />
20.00.1 Fremst. af basiskemikalier 38.00.0 Renovation og genbrug<br />
20.00.2 Fremst. af maling og sæbe mv. 39.00.0 Rensning af jord og grundvand<br />
CF 21.00.0 Medicinalindustri 3 F F Bygge og anlæg<br />
CG Plast-, glas- og betonindustri 41.00.0 Byggeentreprenører<br />
22.00.0 Plast- og gummiindustri 42.00.0 Anlægsentreprenører<br />
23.00.1 Glasindustri og keramisk industri 43.00.1 Bygningsinstallation<br />
23.00.2 Betonindustri og teglværker 43.00.2 Bygningsfærdiggørelse<br />
43.00.9 Murere mv.<br />
474 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Dansk Branchekode og standardgrupperinger<br />
Standardgruppe Titel Standardgruppe Titel<br />
10 19 36 127 10 19 36 127<br />
4 Handel og transport mv. 8 Erhvervsservice<br />
G G Handel M Videnservice<br />
45.00.1 Bilhandel MA Rådgivning mv.<br />
45.00.2 Bilværksteder mv. 69.00.1 Advokatvirksomhed<br />
46.00.1 Agenturhandel 69.00.2 Revision og bogføring<br />
46.00.2 Engrosh. med korn og foderstof 70.00.0 Virksomhedskonsulenter<br />
46.00.3 Engrosh. føde-, drikke-, tobaksvarer 71.00.0 Arkitekter og rådg. Ingeniører<br />
46.00.4 Engrosh. med hushold.artikler MB 72.00.0 Forskning og udvikling<br />
46.00.5 Engrosh. med it-udstyr MC Reklame og øvrig erhvervsservice<br />
46.00.6 Engrosh. med andre maskiner 73.00.0 Reklame- og analysebureauer<br />
46.00.7 Anden engroshandel 74.00.0 Anden videnservice<br />
47.00.1 Supermarkeder og varehuse mv. 75.00.0 Dyrlæger<br />
47.00.2 Specialbutikker med fødevarer N N Rejsebureauer, rengøring mv.<br />
47.00.3 Tankstationer 77.00.0 Udlejn. og leasing af materiel<br />
47.00.4 Detailhandel m. elektronik 78.00.0 Arbejdsformid., vikarbureauer<br />
47.00.5 Detailhandel m. hushold.artikler 79.00.0 Rejsebureauer<br />
47.00.6 Detailhandel m. fritidsprodukter 80.00.0 Vagt og sikkerhedstjeneste<br />
47.00.7 Detailh. med beklædning og fodtøj 81.00.0 Ejendomsservice mv.<br />
47.00.8 Internethandel, postordre mv. 82.00.0 Anden operationel service<br />
H H Transport 9 Off. adm, undervisn., sundhed<br />
49.00.1 Regional- og fjerntog O O Offentlig adm., forsvar og politi<br />
49.00.2 Lokaltog, bus og taxi mv. 84.00.1 Offentlig administration<br />
49.00.3 Fragtvognmænd og rørtransport 84.00.2 Forsvar, politi og retsvæsen<br />
50.00.0 Skibsfart P P Undervisning<br />
51.00.0 Luftfart 85.00.1 Grundskoler<br />
52.00.0 Hjælpevirksomhed til transport 85.00.2 Gymnasier, erhvervsskoler<br />
53.00.0 Post og kurertjeneste 85.00.3 Videregående udd.institutioner<br />
I I Hoteller og restauranter 85.00.4 Voksenundervisning mv.<br />
55.00.0 Hoteller mv. Q Sundhed og socialvæsen<br />
56.00.0 Restauranter QA Sundhedsvæsen<br />
5 J Information og kommunikation 86.00.1 Hospitaler<br />
JA Forlag, tv og radio 86.00.2 Læger, tandlæger mv.<br />
58.00.1 Forlag QB Sociale institutioner<br />
58.00.2 Udgivelse af computerspil mv. 87.00.0 Plejehjem mv.<br />
59.00.0 Prod. af film, tv og musik mv. 88.00.0 Daginstitutioner, -centre mv.<br />
60.00.0 Radio- og tv-stationer 10 Kultur, fritid, anden service<br />
JB 61.00.0 Telekommunikation R R Kultur og fritid<br />
JC It- og informationstjenester 90.00.0 Teater, musik og kunst<br />
62.00.0 It-konsulenter mv. 91.00.0 Biblioteker, museer mv.<br />
63.00.0 Informationstjenester 92.00.0 Lotteri og andet spil<br />
6 K K Finansiering og forsikring 93.00.1 Sport<br />
64.00.1 Pengeinstitutter 93.00.2 Forlystelsesparker mv.<br />
64.00.2 Kreditforeninger mv. S S Andre serviceydelser mv.<br />
65.00.0 Forsikring og pension 94.00.0 Organisationer og foreninger<br />
66.00.0 Finansiel service 95.00.0 Rep. af husholdningsudstyr<br />
7 L L Ejendomshandel og udlejning 96.00.0 Frisører, vaskerier mv.<br />
68.00.1 Ejendomsmæglere mv. 97.00.0 Private husholdn. med ansatte<br />
68.00.2 Boligudlejning 99.00.0 Intern. organisat. og ambassader<br />
68.00.3 Udlejning af erhvervsejendomme 11 X X 99.99.9 Uoplyst aktivitet<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 475
Definitioner og ordforklaringer<br />
Definitioner og ordforklaringer<br />
Abort, legal<br />
Abortkvotient, samlet<br />
Affald<br />
Afgang (fra uddannelse)<br />
Afgiftsangivet<br />
omsætning<br />
Afgørelse<br />
Aflønning af ansatte<br />
Aids<br />
Aktieindeks<br />
Aktieselskab<br />
Aktiver<br />
Aldersbetinget<br />
fertilitetskvotient<br />
Almengymnasiale<br />
uddannelser<br />
En fremkaldt abort foretaget i overensstemmelse med gældende lov.<br />
Det antal legale aborter, som ville blive foretaget på 1.000 kvinder i løbet af de<br />
fertile aldre 15-49 år, hvis 1) ingen af de 1.000 kvinder døde før det fyldte 50. år,<br />
og 2) der i hver aldersklasse blev foretaget netop det antal legale aborter som angivet<br />
ved årets aldersbetingede abortkvotienter.<br />
Affald er ethvert stof og enhver genstand, som indehaveren skiller sig af med, agter<br />
at skille sig af med eller er forpligtet til at skille sig af med.<br />
Består i uddannelsesstatistikken af personer, som har fuldført en almen- eller erhvervskompetencegivende<br />
eksamen, og personer, som har forladt uddannelsen<br />
uden en kompetencegivende eksamen.<br />
Omfatter salg på hjemmemarkedet af afgiftspligtige varer og tjenesteydelser, samt<br />
den afgiftsfri eksport mv. I den afgiftspligtige salgsværdi indgår told- og punktafgifter,<br />
hvorimod moms og registreringsafgift (biler) ikke er medregnet.<br />
Resultatet af en retshandling foretaget på baggrund af en sigtelse. Afgørelsen kan<br />
fx være ubetinget eller betinget dom, bøde, tiltalefrafald eller frifindelse.<br />
Omfatter i nationalregnskabssammenhæng lønninger af enhver art, dvs. også akkord-<br />
og overtidsbetaling, tantiemer, lønmodtageres og arbejdsgiveres bidrag til<br />
pensionsordninger og andre sociale ordninger samt værdien af naturalydelser. Der<br />
medregnes alle lønninger, som udbetales i Danmark uanset modtagerens nationalitet.<br />
Hvis lønninger fra udlandet tillægges og lønninger til udlandet fratrækkes,<br />
fås de lønninger, der er modtaget af lønmodtagere bosat i Danmark (danske residenter).<br />
Se også Løn/fortjeneste.<br />
Acquired Immunodeficiency Syndrome (Erhvervet Immundefekt Syndrom) er<br />
slutstadiet af hiv-infektionen. På dette stadium vil immunforsvaret fungere så dårligt,<br />
at en lang række sygdomme vil kunne forekomme. Se også Hiv.<br />
Benyttes til at vurdere den generelle udvikling på aktiemarkedet. Aktieindeks udtrykker<br />
værdistigningen af en kontantformue placeret i en aktieportefølje, hvis<br />
sammensætning afspejler sammensætningen af massen af børsnoterede aktier.<br />
Et erhvervsdrivende selskab, hvor ingen af deltagerne (aktionærerne) hæfter personligt<br />
for selskabets forpligtelser, men hvor hæftelsen er begrænset til den af deltagerne<br />
tilvejebragte aktiekapital.<br />
Et regnskabsmæssigt udtryk for formueværdi. Aktiver modsvares af passiver.<br />
Antal levendefødte pr. år født af mødre i en given aldersklasse pr. 1.000 kvinder i<br />
den pågældende aldersklasse i middelfolketallet eller 1.-juli-folketallet (anvendes<br />
fra 1989).<br />
De almengymnasiale uddannelser er studiekompetencegivende og dækker over<br />
matematisk og sproglig studentereksamen, hf-eksamen og matematisk og sprogligt<br />
studenterkursus.<br />
476 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Almindelig fri handel<br />
Ammekøer<br />
Ammonium<br />
Analfabetisme<br />
Andelskasse<br />
Anden ejer<br />
Andre løbende<br />
overførsler<br />
Andre løbende<br />
overførsler til<br />
og fra udlandet<br />
Anke og kære<br />
Anlægsaktiver<br />
Anmeldelse<br />
Anpartsselskab<br />
Arbejder<br />
Arbejdsbetinget<br />
lidelse<br />
Arbejdsformidling<br />
Arbejdsfunktion<br />
Arbejdsløse<br />
Arbejdsløshedskasse<br />
Omsætning af ejendomme, bortset fra familiesalg og tvangsauktion mv.<br />
Køer, der normalt ikke malkes, men dies af kalve til opdræt af kødrace.<br />
NH 4<br />
er den kemiske betegnelse for ammonium. NH 4<br />
opstår fx, når landbruget<br />
spreder ammoniakholdigt gylle på landbrugsjorden. NH 4<br />
bidrager til forsuring.<br />
Når et menneske over 15 år hverken kan læse eller skrive et simpelt udsagn om<br />
vedkommende hverdag.<br />
Lokalt pengeinstitut som modtager indskud fra og yder kredit til medlemmerne.<br />
Omfatter statslige, kommunale og selvejende institutioner samt foreninger<br />
Kommer fra andre indenlandske sektorer, EU og udland i øvrigt.<br />
Omfatter ensidige transaktioner mellem udlandet og offentlig forvaltning og service,<br />
selskaber eller enkeltpersoner, der er hjemmehørende i Danmark. Endvidere<br />
er enkelte poster, der i betalingsbalancestatistikken er behandlet som eksport/import<br />
af tjenester, henført til denne gruppe.<br />
En afgørelse i første instans kan eventuelt forelægges en højere retsinstans, dvs.<br />
landsretterne eller højesteret, til fornyet afgørelse.<br />
Den del af de samlede aktiver, der er bestemt til vedvarende eje eller brug for selskabet.<br />
En lovovertrædelse anmeldt til politiet eller som på anden måde er kommet til<br />
politiets kundskab.<br />
Et erhvervsdrivende selskab, hvor ingen af deltagerne (anpartshaverne) hæfter<br />
personligt for selskabets forpligtelser, men hvor hæftelsen er begrænset til den af<br />
deltagerne tilvejebragte indskudskapital.<br />
Ansatte mandlige og kvindelige arbejdere samt medarbejdende mestre, der i almindelighed<br />
deltager i håndværksfaget. Omfatter faglærte arbejdere, lærlinge, EUelever<br />
og ikke-faglærte.<br />
Enhver sygdom, som er – eller formodes at være – opstået som følge af påvirkninger<br />
i arbejdsmiljøet.<br />
Den statslige arbejdsformidling udføres af AF-kontorerne. AF-kontorernes arbejdsformidling<br />
udgør en del af den samlede pladsomsætning på arbejdsmarkedet.<br />
Om den kommunale arbejdsformidling, som indførtes i 1990, foreligger ingen<br />
statistik.<br />
Arbejdsfunktionen angiver, hvilket arbejdsområde en person er beskæftiget med.<br />
Se Fuldtidsledige.<br />
En af staten anerkendt forening enten af lønmodtagere eller af selvstændige erhvervsdrivende,<br />
der har sluttet sig sammen med det formål at sikre sig økonomisk<br />
bistand i tilfælde af ledighed. For at blive statsanerkendt skal kassen opfylde nogle<br />
betingelser; bl.a. har det siden 01.01.1985 været en betingelse, at der er mindst<br />
5.000 medlemmer. Det har medført en række sammenlægninger af mindre kasser.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 477
Definitioner og ordforklaringer<br />
Arbejdsmarkedets<br />
Tillægspension (ATP)<br />
Arbejdsmarkedsplacering<br />
Arbejdsomfang<br />
Arbejdsstandsning<br />
Arbejdssteder og job<br />
ultimo november<br />
Arbejdsstyrke<br />
Arbejdsulykke<br />
Areal<br />
Bachelor<br />
Basispriser<br />
BEC<br />
Bedrift<br />
Befolkningstilvækst<br />
ATP er en obligatorisk aldersforsikring for lønmodtagere i alderen 16–66 år med<br />
mindst ni timers ugentlig arbejdstid.<br />
Arbejdsmarkedsplacering dannes ved først at udskille de ledige, herefter afgrænses<br />
personer som uddannelsessøgende, efterlønsmodtagere, pensionister, modtagere<br />
af overgangsydelse samt personer på orlov. Disse personer klassificeres som<br />
uden for arbejdsstyrken. Tilbage er de beskæftigede. Metoden er modificeret, således<br />
at personer, der er i gang med en uddannelse, udskilles først og placeres<br />
under uddannelse uanset personens arbejdsmarkedsplacering.<br />
For forsikrede personer er arbejdsomfanget beregnet ud fra forsikringskategorien.<br />
Således betragtes heltidsforsikrede som heltidsbeskæftigede og deltidsforsikrede<br />
som deltidsbeskæftigede. For ikke-forsikrede personer beregnes arbejdsomfanget<br />
ud fra det indbetalte ATP-beløb og ansættelseslængden.<br />
De mest almindelige udtryk for arbejdsstandsninger er strejker og lockouter. I<br />
statistikken skelnes der ikke mellem rets- og interessetvister eller mellem overenskomstmæssige<br />
og overenskomststridige arbejdsstandsninger.<br />
Antal arbejdssteder ultimo november er opgjort som de arbejdssteder, hvor der er<br />
henført jobs til på dette tidspunkt. Jobs består dels af beskæftigede lønmodtagere<br />
og dels af selvstændige og medarbejdende ægtefæller.<br />
Summen af beskæftigede og arbejdsløse.<br />
Pludselig indtrådt hændelse eller forgiftningstilfælde på arbejdspladsen, der har<br />
medført uarbejdsdygtighed i mindst én dag ud over tilskadekomstdagen.<br />
Areal omfatter i boligstatistikken en bygnings samlede etageareal af samtlige etager<br />
i bygningen, målt til ydersiden af ydervæggene, samt areal i tagetagen, der kan<br />
udnyttes, men eksklusive kælderareal.<br />
Bacheloruddannelsen varer tre år, og den blev indført ved bachelorreformen i<br />
1993. Bacheloruddannelsen bygger oven på de almengymnasiale og erhvervsgymnasiale<br />
uddannelser, og den er en forudsætning for master-, kandidat- og<br />
ph.d.-uddannelserne.<br />
Defineres for indenlandsk produktion som prisen ab fabrik eksklusive produktskatter,<br />
netto. For import er basisprisen defineret som cif-værdien plus told. Også værditilvækst<br />
kan defineres i basispriser (s.d.).<br />
Classification by Broad Economic Categories. Udarbejdes af FN.<br />
Landbrugs- eller gartneribedrift. Teknisk-økonomisk enhed, der omfatter det areal<br />
med tilhørende bygninger, maskiner og husdyr, der af bedriftens indehaver betragtes<br />
som hørende til samme brug. En bedrift kan således bestå af en eller flere<br />
selvstændigt vurderede landbrugsejendomme og/eller en eller flere dele af selvstændigt<br />
vurderede landbrugsejendomme. Tilforpagtede og tillejede arealer medregnes<br />
under bedriften, mens bortforpagtede eller bortlejede arealer betragtes<br />
som hørende til den bedrift, der har forpagtet eller lejet arealet.<br />
Fødte og indvandrede minus døde og udvandrede.<br />
478 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Beskæftigede<br />
Beskæftigelsesfrekvens<br />
Betinget frihedsstraf<br />
Bilrådighed<br />
Bistand til<br />
børn og unge<br />
Bolig<br />
Bolig- eller<br />
erhvervsenhed<br />
Boligstøtte<br />
Brugte biler<br />
Bruttoavance<br />
Bruttoenergiforbruget<br />
Bruttofaktorindkomsten<br />
Bruttofortjenesten<br />
Bruttoledighed<br />
De beskæftigede består af lønmodtagere, selvstændige og medarbejdende ægtefæller.<br />
For at blive klassificeret som beskæftiget skal man udføre et arbejde mod en<br />
form for betaling i mindst en time i referenceperioden. Endvidere vil personer, der<br />
i referenceperioden er midlertidigt fraværende (pga. sygdom, ferie, orlov mv.),<br />
blive betragtet som beskæftiget. En lønmodtager skal have en fast tilknytning til en<br />
arbejdsgiver for at blive betragtet som midlertidigt fraværende.<br />
Beskæftigelsesfrekvens angiver antal beskæftigede i alderen 16-64 år i procent af<br />
den samlede befolkning i alderen 16-64 år. Før 2006: 16-66 år.<br />
En domfældelse, hvor frihedsberøvelsen kun iværksættes, hvis personen inden for<br />
en vis prøvetid begår et nyt strafbart forhold eller overtræder vilkår fastsat af retten.<br />
En familie har bilrådighed, når et eller flere familiemedlemmer er ejer af en eller<br />
flere personbiler eller varebiler, uden at ejeren har tilknytning til en erhvervsvirksomhed<br />
eller firmabil til rådighed.<br />
Hjælpeforanstaltninger til børn og unge i henhold til lov om social service vedrørende<br />
børnefamilier med særlige behov. Omfatter anbringelse uden for eget hjem<br />
med eller uden forældres samtykke samt visse forebyggende foranstaltninger.<br />
Et eller flere værelser, der hovedsageligt anvendes til beboelse og med selvstændig<br />
adgang samt beliggende i en permanent bygning.<br />
En boligenhed eller en erhvervsenhed i en bygning defineres som et værelse eller<br />
flere sammenhængende værelser med tilhørende øvrige rum, anvendt til beboelse<br />
eller erhverv, eventuelt til både beboelse og erhverv. Der kræves selvstændig adgang<br />
fra vej eller gade gennem have eller gennem fælles gang- eller trappearealer.<br />
Det er afgørende, om enheden kan adresseres selvstændigt i overensstemmelse<br />
med ovenstående krav om selvstændig adgang.<br />
Hjælp til boligudgifter, der afhængigt af husstandens sammensætning, indkomstog<br />
boligforhold kan tildeles efter ansøgning. Boligsikring kan tildeles lejere i udlejningslejligheder<br />
o.l. samt bofællesskaber, hvor lejeren ikke er pensionist. Boligydelse<br />
kan tildeles modtagere af social pension, som bor i leje-, andels- eller ejerbolig<br />
samt bofællesskaber.<br />
Køb af brugt bil omfatter køb ved genregistrering af tidligere registreret bil, herunder<br />
importeret brugt bil, eller ved ejerskifte af allerede registreret bil.<br />
Bruttofortjeneste i pct. af omsætning.<br />
Den mængde energivarer, der er til rådighed efter konvertering i raffinaderier og<br />
inden konvertering i el-, gas- og fjernvarmeværker.<br />
Beregnes ved fra bruttoværditilvæksten i basispriser at fratrække andre produktionsskatter,<br />
netto. Er lig med bruttonationalproduktet i faktorpriser.<br />
Beregnes som omsætning minus vareforbrug minus køb af lønarbejde og underentrepriser.<br />
Den registrerede ledighed inklusive de aktiverede, der vurderes at være jobklar.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 479
Definitioner og ordforklaringer<br />
Bruttonationalproduktet<br />
i<br />
markedspriser<br />
Bruttonationalprodukt<br />
i udvalgte lande<br />
Fremkommer opgjort fra produktionssiden ved fra produktionsværdien i markedspriser<br />
at trække den totale værdi af forbrug i produktionen i køberpriser. Dette<br />
begreb kan også opgøres fra indkomstsiden som aflønning af ansatte plus overskud<br />
af produktionen og blandet indkomst plus produktionsskatter, netto. Endelig<br />
kan det opgøres fra anvendelsessiden som summen af alle endelige anvendelser i<br />
køberpriser minus importen af varer (cif) og tjenester.<br />
Bruttonationalprodukt pr. indbygger er opgjort som indeks i forhold til gennemsnittet<br />
af EU27=100. Hvis indekset for et land er højere end 100, betyder det, at<br />
det pågældende lands BNP pr. indbygger er højere end EU-gennemsnittet og omvendt.<br />
BNP pr. indbygger omregnet med købekraftpariteter udtrykker mængdemæssige<br />
forskelle mellem lande, da der ved omregning er taget højde for forskelle i prisniveauet<br />
mellem landene.<br />
Omregning med valutakursen tager imidlertid ikke fuldt ud hensyn til forskelle i<br />
prisniveauet i de lande, der sammenlignes. Det medfører, at BNP overvurderes i<br />
lande med højt prisniveau og undervurderes i lande med lavt prisniveau.<br />
Bruttonationalindkomsten<br />
i markedspriser<br />
Bruttoopsparingen<br />
Bruttooverskud af<br />
produktion i<br />
offentlig forvaltning<br />
og service<br />
Bruttooverskud af<br />
produktionen og<br />
blandet indkomst<br />
Bruttoreproduktionstal<br />
Bruttotonnagen (BT)<br />
Bruttoværditilvækst<br />
i basispriser<br />
Denne dannes ved fra bruttonationalproduktet i markedspriser at fradrage formueindkomst<br />
samt udgifter til aflønning af ansatte (netto) til udlandet.<br />
Svarer til den disponible bruttonationalindkomst i markedspriser med fradrag af<br />
privat og kollektivt forbrug. Bruttoopsparingen bliver derved også lig med bruttoinvesteringer<br />
plus kapitaloverførsler, netto, og fordringserhvervelse, netto.<br />
Er den del af bruttofaktorindkomsten, der tilfalder det offentlige selv. Da det offentliges<br />
produktion opgøres fra omkostningssiden, svarer bruttooverskuddet pr.<br />
definition til afskrivninger, også kaldet reinvestering eller forbrug af fast realkapital,<br />
i offentlig forvaltning og service.<br />
Beregnes som bruttoværditilvæksten i basispriser minus andre produktionsskatter,<br />
netto, og aflønning af ansatte.<br />
Såfremt forbrug af fast realkapital fratrækkes fås nettooverskud af produktionen<br />
og blandet indkomst, der medgår til aflønning af selvstændiges arbejde i egen<br />
virksomhed og til forrentning af kapital mv.<br />
Det antal levendefødte piger, som 1.000 kvinder sætter i verden i løbet af de fertile<br />
aldre 15-49 år, hvis ingen af dem dør, før de er fyldt 50 år, og de i hver aldersklasse<br />
føder netop så mange børn som angivet ved årets fertilitetskvotienter.<br />
Er et ubenævnt tal, der er et udtryk for rumindhold af alle lukkede rum i skibet.<br />
Dette mål har nu afløst bruttoregistertonnagen (BRT).<br />
Er lig med bruttonationalproduktet i basispriser og opgøres for det enkelte erhverv<br />
som produktionsværdien i basispriser minus forbrug i produktionen i køberpriser.<br />
Det er således også lig med summen af andre produktionsskatter, netto, aflønning<br />
af ansatte og bruttooverskud af produktionen og blandet indkomst. For samfundet<br />
som helhed kan bruttoværditilvæksten tillige opgøres som bruttonationalproduktet<br />
i markedspriser minus produktskatter, netto.<br />
480 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Bygningens hovedsagelige<br />
anvendelse<br />
Bygningsbegrebet<br />
Byområde<br />
Bytteforholdet<br />
Bøger og småtryk<br />
Børnebidrag<br />
Børnefamilieydelse<br />
Børnetilskud<br />
Cirkulerende<br />
børsnoterede<br />
obligationer<br />
Dagpenge ved<br />
sygdom eller fødsel<br />
Svarer til bygningens faktiske anvendelse. I tilfælde af flere anvendelser er den<br />
anvendelse registreret, der beslaglægger det største etageareal.<br />
Ved en bygning forstås en sammenhængende bebyggelse, i det væsentligste opført<br />
af ensartede materialer og i reglen med samme antal etager.<br />
Omfatter mindst 200 indbyggere i en sammenhængende bebyggelse med højst<br />
200 meters afstand mellem husene, med mindre afbrydelserne skyldes offentlige<br />
anlæg, idrætspladser, erhvervsmæssige anlæg eller lignende<br />
Udtryk for forholdet mellem enhedsværdiindekset for eksporten og enhedsværdiindekset<br />
for importen udtrykt i pct.<br />
Ikke-periodisk trykte publikationer gjort tilgængelige for offentligheden; bøger er<br />
defineret som publikationer på mindst 49 sider, mens småtryk er på 5–48 sider.<br />
Bopælskommunen udbetaler i visse tilfælde (fx efter aftale mellem forældrene,<br />
eller når bidrag ikke betales rettidigt) forskudsvis børnebidrag (normalbidrag) til<br />
børn født uden for ægteskab eller til separerede og fraskilte ægtefællers børn, når<br />
den bidragsberettigede ikke bor sammen med den anden af barnets forældre. Forskudsvis<br />
udbetaling af børnebidrag dækker ikke de bidrag, der udbetales rettidigt<br />
af de bidragspligtige uden det sociale udvalgs medvirken.<br />
Ydelse som udbetales uafhængigt af indkomstforholdene til alle familier med børn<br />
under 18 år som et fast beløb pr. barn. Ydelsens størrelse afhænger af barnets aldersgruppe<br />
(0-3 år, 4-6 år, 7-17 år).<br />
Tilskud som udbetales uden hensyn til indkomst som ordinært og ekstra børnetilskud<br />
til enlige forsørgere med børn under 18 år. Særligt børnetilskud udbetales til<br />
forældreløse børn, børn af pensionister, børn af enker/enkemænd samt børn født<br />
uden for ægteskab, hvor ingen er anset som bidragspligtig. 1. april 2000 blev særligt<br />
børnetilskud til pensionister indtægtsreguleret. Siden 1. januar 2001 er særligt<br />
børnetilskud desuden tildelt familier, hvor mindst én forælder deltager i en SUberettiget<br />
uddannelse, og i disse tilfælde er tilskuddet indtægtsreguleret.<br />
Værdien af de udestående obligationer (inkl. statsgældsbeviser, skatkammerbeviser<br />
og CMO-obligationer) noteret på Københavns Fondsbørs og registreret i værdipapircentralen.<br />
Dagpengeydelse som sikring ved indtægtstab pga. sygdom, tilskadekomst, fødsel<br />
eller adoption. Ordningen omfatter alle erhvervsaktive personer med bopæl og<br />
skattepligt i Danmark og består for sygedagpengenes vedkommende dels i en obligatorisk<br />
sikring for alle lønmodtagere fra første fraværsdag, dels i en frivillig sikring<br />
efter to ugers fravær for selvstændige.<br />
Statistikken omhandler alene de tilfælde, hvor kommunen udbetaler dagpenge.<br />
Ved sygdom skal private arbejdsgivere normalt udbetale dagpenge til lønmodtagere<br />
i de første to uger af fraværsperioden og offentlige arbejdsgivere i hele fraværsperioden.<br />
Dansk oprindelse<br />
En person har dansk oprindelse, hvis mindst én af forældrene er dansk statsborger<br />
og født i Danmark.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 481
Definitioner og ordforklaringer<br />
Delpension<br />
Deltagelsesgrad<br />
Diskonto<br />
Disponibel bruttonationalindkomst<br />
i markedspriser<br />
Disponibel indkomst<br />
Distriktsblade<br />
Dødelighedsindeks<br />
Dødshyppighed<br />
Effektiv kronekurs<br />
Efterkommer<br />
Egenkapital<br />
Ejendomsvurdering<br />
Ejendomsværdi<br />
Ydelse til lønmodtagere og selvstændige i alderen 60–65 år, når visse betingelser<br />
om bopælstid og arbejdsforhold er opfyldt. Arbejdstiden skal nedsættes til 12–30<br />
timer pr. uge. Delpensionen beregnes ud fra dagpengesatsen og kan højst udgøre<br />
82 pct. af indtægtstabet ved arbejdstidsnedsættelsen.<br />
For hver arbejdsmarkedspolitisk foranstaltning beregnes en deltagelsesgrad for<br />
opgørelsesperioden på basis af en registreret startdato, en kendt eller en planlagt<br />
slutdato og en oplysning om antal timer pr. uge i foranstaltningen. Deltagelsesgraden<br />
udregnes som forholdet mellem de dage i perioden, som en person deltager<br />
i en foranstaltning, og periodens dage ganget med forholdet mellem det ugentlige<br />
antal timer i foranstaltningen og det mulige antal ugentlige timer.<br />
Rente, beregnet som procentuelt fradrag ved salg eller indløsning af en fordring.<br />
Nationalbankens diskonto: Nationalbankens basisrente i forhold til hvilken renten<br />
på mellemværende med pengeinstitutterne fastsættes.<br />
Beregnes ved fra bruttonationalindkomsten i markedspriser at trække løbende<br />
overførsler mv. (netto) til EU’s institutioner og øvrige udland.<br />
Disponibel indkomst er det beløb, man har tilbage af indkomsten til forbrug og<br />
opsparing, når direkte skat mv., underholdsbidrag og renteudgifter er betalt.<br />
Periodiske publikationer med begrænset, men varieret tekst, der husstandsomdeles<br />
gratis. Økonomien er baseret på annoncer.<br />
Mål for dødeligheden i et erhverv i forhold til alle mænd/kvinder i erhverv. Ved<br />
beregning er der taget højde for forskellen i aldersdelingen mellem erhvervene.<br />
Angiver (i 100.000-dele) hyppigheden af dødsfald i løbet af et år, fra en fødselsdag<br />
til den næste. Anvendes i dødelighedstavler.<br />
Indekset for den effektive kronekurs er en geometrisk sammenvejning af udviklingen<br />
i 25 af Danmarks vigtigste handelspartneres valutaer over for den danske<br />
krone.<br />
En efterkommer er født i Danmark, og ingen af forældrene er både dansk statsborger<br />
og født i Danmark. Hvis der ikke findes oplysninger om nogen af forældrene,<br />
og personen er udenlandsk statsborger, opfattes personen også som efterkommer.<br />
Hvis en eller begge forældre, der er født i Danmark, opnår dansk statsborgerskab,<br />
vil deres børn ikke blive klassificeret som efterkommere. Fastholder danskfødte<br />
forældre imidlertid begge et udenlandsk statsborgerskab, klassificeres deres børn<br />
som efterkommere.<br />
Ejernes andel af kapitalen. Beregnes som aktiver i alt minus summen af hensættelser<br />
og gæld.<br />
Den offentlige ejendomsvurdering er en vurdering af alle landets faste ejendomme,<br />
der foretages årligt som baggrund for ejendomsskatten og ejendomsværdiskatten.<br />
Værdifastsættelse af fast ejendom (jord og bygninger) skete frem til 1996 normalt<br />
ved vurderinger hvert fjerde år samt ved årsreguleringer. Siden 1998 er værdifastsættelsen<br />
sket ved årlige vurderinger. Ejendomsværdien består af grundværdi<br />
og bygningsværdi (forskelsværdi).<br />
482 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Ejer<br />
Ejerform<br />
Eksport af varer<br />
og tjenester<br />
Elektronisk handel<br />
Energi- og ressourceafgifter<br />
Enfamiliehus<br />
Enhedsværdiindeks<br />
Enlig<br />
Erhverv<br />
Erhvervsfaglige<br />
uddannelser<br />
Erhvervsgymnasiale<br />
uddannelser<br />
Erhvervsfrekvens<br />
Erhvervsindkomst<br />
Omfatter i erhvervsstatistikken ansvarlige indehavere med hovedbeskæftigelse i<br />
firmaet, inkl. medarbejdende ægtefælle.<br />
Firma med begrænset ansvar mv.: Aktieselskab (A/S), anpartsselskab (ApS), andelsselskab<br />
med begrænset ansvar (AmbA). Ansvarligt firma: Enkeltmandsfirma,<br />
interessentskab, kommanditselskab, andelsselskab i øvrigt. Øvrige ejere er staten,<br />
kommunerne, fonde, foreninger og selvejende institutioner.<br />
Omfatter dels alle varer (nye eller brugte) som mod betaling eller gratis endeligt<br />
forlader dansk økonomisk område til et bestemmelsessted i den øvrige verden, og<br />
dels alle tjenester, som danske enheder leverer til udenlandske enheder.<br />
Salg eller køb baseret på ordrer afgivet via internettet. I visse sammenhænge omfatter<br />
elektronisk handel også ordrer afgivet via andre computerbaserede netværk,<br />
eksempelvis i form af EDI (Electronic Data Interchange).<br />
Afgifter på elektricitet, gas, benzin, naturgas samt visse olieprodukter. Desuden<br />
afgifter på stenkul, brunkul og koks mv.<br />
Stuehus til en landbrugsejendom, parcelhus, række-, kæde- eller dobbelthus.<br />
Enhedsværdiindekset udtrykker ændringer i prisen på de importerede og eksporterede<br />
varer.<br />
En enlig person er en person, der ikke lever i par. En enlig under 25 år må ikke<br />
være hjemmeboende barn (se dette) i forældrenes familier. I indkomststatistikkens<br />
familietabeller indgår også ikke-hjemmeboende børn, som ved årets slutning var<br />
fyldt 15 år, i gruppen enlige. Se også Par og Familie.<br />
Placering af de beskæftigede på erhverv. Grupperingerne af erhvervene følger<br />
Dansk Branchekode. Se årbogens afsnit om erhvervsgruppering.<br />
Erhvervsfaglige uddannelser er erhvervsfagligt grundforløb og erhvervsfagligt<br />
praktik- og hovedforløb. Disse uddannelser er erhvervskompetencegivende, men<br />
det gælder dog ikke for grundforløbet alene. Erhvervsfaglige uddannelser er eksempelvis<br />
murer, tømrer og elektriker. Uddannelserne er en blanding af praktisk<br />
oplæring på arbejdspladsen og skoleophold.<br />
De erhvervsgymnasiale uddannelser er studiekompetencegivende og omfatter<br />
højere handelseksamen (hhx) og højere teknisk eksamen (htx).<br />
Erhvervsfrekvens angiver antal personer i arbejdsstyrken i alderen 16-64 år i procent<br />
af den samlede befolkning i alderen 16-64 år. Før 2006: 16-66 år.<br />
Omfatter løn o.l., herunder bidrag til arbejdsgiveradministrerede pensionsordninger<br />
og nettooverskud af selvstændig virksomhed.<br />
Erhvervsmæssige renteindtægter og renteudgifter er holdt ude fra opgørelsen af<br />
virksomhedsoverskuddet. Bl.a. af denne grund er det ikke muligt direkte at sammenligne<br />
selvstændiges og lønmodtageres erhvervsindkomster.<br />
Erhvervspendling<br />
Factoring<br />
En person opgøres som erhvervspendler, når vedkommende ikke bor og arbejder i<br />
samme kommune.<br />
Ved factoring belåner finansieringsselskabet en kreditors fakturaer.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 483
Definitioner og ordforklaringer<br />
Fagblade og<br />
tidsskrifter<br />
Faktisk arbejdstid<br />
Faktorpriser<br />
Familie<br />
Indkomst i alt<br />
Periodiske publikationer, der primært henvender sig til målgrupper med fælles<br />
faglige/økonomiske selektive interesser. Økonomien er baseret på medlemskontingenter,<br />
abonnementer og eventuelt annoncer.<br />
Faktisk arbejdstid er den faktiske ugentlige arbejdstid, inklusive evt. faktisk overarbejde.<br />
Faktorpriser er basispriser fratrukket andre produktionsskatter, fx vægtafgifter og<br />
ejendomsskatter, samt tillagt andre produktionssubsidier. Det er det prisniveau,<br />
bruttofaktorindkomsten (BFI) måles i. BFI kaldes også bruttonationalproduktet<br />
(BNP) i faktorpriser.<br />
En eller flere personer, som bor på samme adresse, og som har visse indbyrdes<br />
relationer. En familie består af en enlig med eller uden børn, af et par med eller<br />
uden børn, eller af et ikke-hjemmeboende barn under 18 år. Hjemmeboende børn<br />
(se dette) regnes med til forældrenes familier.<br />
Omfatter i indkomststatistikken summen af erhvervs-, overførsels-, formueindkomst<br />
(se definitionen af disse begreber) og visse udenlandske indkomster, som<br />
ikke umiddelbart kan henføres til de ovenstående tre typer indkomst.<br />
I familietabellerne er det summen af indkomster for alle personer i familien.<br />
Fast ejendom<br />
Fast realkapital<br />
Faste<br />
bruttoinvesteringer<br />
Fastlønnede<br />
Ferie- og<br />
forretningsrejser<br />
Fertilitet, samlet<br />
Fertilitetskvotient, generel<br />
Fertilitetskvotient,<br />
summarisk<br />
Selvstændigt matrikuleret ejendom bestående af jord og bygninger.<br />
Fast realkapital opgøres både brutto og netto alt efter, om der tages hensyn til slid<br />
og faldende restlevetid for kapitalgoder, der indgår i en produktionsproces. Ved<br />
bruttobeholdningen af fast realkapital forstås værdien af alle kapitalgoder opgjort<br />
i genanskaffelsespriser for nye kapitalgoder. I faste priser er nettobeholdningen lig<br />
bruttobeholdningen minus det akkumulerede forbrug af fast realkapital og afspejler<br />
derved, at markedsprisen falder med dalende restlevetid.<br />
Omfatter udgifter forbundet med opførelse af nye bygninger (herunder boliger) og<br />
anlæg samt køb af transportmidler, maskiner, software og inventar mv. Hertil<br />
kommer tilvæksten i landbrugets stambesætninger.<br />
Lønmodtagere, hvis løn opgøres på månedsbasis, typisk funktionærer, men fx også<br />
lønmodtagere ansat på funktionærlignende vilkår uden at være omfattet af funktionærloven.<br />
Danskernes ferie- og forretningsrejser med mindst én overnatning. Beskriver danskernes<br />
rejsemønstre, aldersfordeling, rejsegruppens størrelse, rejsens organisation<br />
og turisternes samlede udgifter ved rejsen.<br />
Det antal levendefødte, som 1.000 kvinder ville sætte i verden i løbet af de fertile<br />
aldre fra 15 til 49 år, hvis 1) ingen af de 1.000 kvinder døde før det fyldte 50. år,<br />
og 2) de i hver aldersklasse fødte netop så mange børn som angivet ved årets fertilitetskvotienter.<br />
Antal levendefødte pr. år pr. 1.000 kvinder i den fertile alder 15-49 år.<br />
Antal levendefødte pr. år. pr. 1.000 indbyggere.<br />
484 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Finansielle<br />
transaktioner<br />
Finanslån<br />
Firma<br />
Flerfamiliehus/<br />
etagebyggeri<br />
Foderenhed (FE)<br />
Finansielle transaktioner i betalingsbalancen forekommer, når fx den danske stat,<br />
danske kommuner eller danske erhvervsvirksomheder optager lån i udlandet, eller<br />
danske værdipapirer bliver solgt til udlandet. I begge tilfælde fremkommer der en<br />
statusforringelse over for udlandet, der modsvares af en stigning i valutareserven.<br />
Det samme gælder, hvis man her i Danmark modtager afdrag på lån, der er ydet til<br />
udlandet. Omvendt vil et lån, ydet herfra til personer i udlandet, og de afdrag, som<br />
her i landet betales på en gæld, man har i udlandet, optræde som en forbedring af<br />
status, der modsvares af en nedgang i valutareserven.<br />
Lån optaget i udlandet, typisk i udenlandsk valuta, med en løbetid på mindst et år.<br />
I erhvervsstatistikken en juridisk enhed, der udøver én eller flere økonomiske aktiviteter<br />
på én eller flere lokale enheder (virksomheder).<br />
Typisk en udlejnings- eller ejerlejlighedsejendom, hvor der findes to eller flere lejligheder,<br />
der tjener som bolig.<br />
Regningsenhed med udgangspunkt i foderværdien. Fx er 1 foderenhed lig foderværdien<br />
af 0,97 kg hvede, 1,00 kg rug, 0,98 kg triticale, 1,05 kg byg, 1,26 kg havre,<br />
0,92 kg bælgsæd eller 0,59 kg raps.<br />
En foderenhed for halm beregnes med 5,5 kg hvede-, havre- og triticalehalm, 5 kg<br />
byghalm eller 7,5 kg rughalm. For grønfoder og rodfrugternes vedkommende er<br />
omregningen baseret på tørstofindholdet.<br />
Folkepension<br />
En social alderspension for alle personer, der opfylder nærmere angivne betingelser<br />
om dansk indfødsret og bopælstid. Hvis man er født før den 1. juli 1939, kan<br />
man få folkepension, når man fylder 67 år. Hvis man er født 1. juli 1939 eller senere,<br />
kan man få folkepension, når man fylder 65 år.<br />
Forberedende<br />
uddannelser<br />
Folkepensionen består af et grundbeløb og et pensionstillæg, der begge er indkomstbestemte.<br />
Grundbeløbets størrelse afhænger af indkomst ved personligt<br />
arbejde. Pensionstillæggets størrelse afhænger af ægtefælles/samlevers samlede<br />
indkomst ud over folke- og førtidspension.<br />
Ikke-kompetencegivende uddannelser af kortere varighed, der forbedrer grundskolen<br />
og ungdomsuddannelserne, fx teknisk introduktionskursus og indgangsår<br />
til social og sundhed samt værkstedskurser.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 485
Definitioner og ordforklaringer<br />
Forbrug<br />
I forbrugsundersøgelsen opgøres forbruget som de private husstandes samlede<br />
udgifter til varer og tjenester, når hensigten er direkte behovstilfredsstillelse.<br />
Specielt opgørelsen af boligforbruget for boligejere indebærer visse problemer. I<br />
forbrugsundersøgelsen er problemet søgt løst ved at beregne en husleje (lejeværdi<br />
af egen bolig). Beregningen tager udgangspunkt i tilgængelige statistikker over,<br />
hvor stor huslejen ville være i en tilsvarende udlejningsbolig, altså i en bolig af<br />
samme størrelse og alder, samme beliggenhed og med samme faciliteter.<br />
Opdelingen af forbruget følger i hovedsagen de nationalregnskabsmæssige principper<br />
og bygger på det europæiske nationalregnskabssystem, ENS95. Efter dette<br />
system inddeles varer og tjenester efter formål.<br />
I den mest detaljerede form indgår i forbrugsundersøgelsen ca. 1.200 enkelte forbrugstyper,<br />
der hver er tildelt en ottecifret kode. I Statistisk Årbog sker offentliggørelsen<br />
på det to- eller det fire-cifrede niveau, mens detaljerede opgørelser leveres<br />
på servicebasis.<br />
Forbrug af fast<br />
realkapital<br />
Forbrug i<br />
produktionen<br />
Forbrugerbetalte<br />
magasiner<br />
Forbrugerprisindekset<br />
Forbrugerprisindeks,<br />
1900 = 100<br />
Forbrug af fast realkapital i årets priser er et mål for den faste realkapitals fysiske<br />
og tekniske værdiforringelse som følge af slid samt teknisk og økonomisk forældelse.<br />
Forbrug af fast realkapital adskiller sig fra begrebet afskrivninger i virksomhedsregnskaber.<br />
Afskrivninger i virksomhedsregnskaber kan tillige indeholde<br />
et element af omvurdering som følge af prisændringer.<br />
Beregnes som de varer og tjenester, der er anvendt ved produktionen. I offentlig<br />
forvaltning og service defineres det som køb af varer og tjenester til løbende forbrug,<br />
herunder udgifter til leje af lokaler og bygninger mv., forsikringspræmier<br />
samt indirekte skatter og afgifter betalt af det offentlige selv. Endvidere betragtes<br />
en del af anskaffelserne af varige goder til militæret (våbensystemer) fortsat per<br />
konvention som forbrug i produktionen.<br />
Periodiske publikationer med informativ og underholdende tekst udgivet ugentlig<br />
eller sjældnere, primært rettet mod familien/familiemedlemmer. Økonomisk baseret<br />
på løssalg og annoncer.<br />
Forbrugerprisindekset viser den økonomiske inflation i samfundet. Forbrugerprisindekset<br />
opgøres på grundlag af de faktiske priser, forbrugerne betaler for<br />
varer og tjenesteydelser, der indgår i det private forbrug. Vægtgrundlaget er baseret<br />
på nationalregnskabets opdeling af det private forbrug på dansk område kombineret<br />
med oplysninger fra forbrugsundersøgelsen.<br />
Frem til 1963 er indekset baseret på materiale fra beregning af detailpristallet, idet<br />
direkte skatter og kontingenter mv., som indgik i detailpristallet, er trukket ud.<br />
Herved er beregningsgrundlaget for årene før 1964 tilnærmet de principper, som<br />
fra 1964 er lagt til grund for forbrugerprisindekset. Vægtgrundlaget i detailpristallet<br />
var baseret på leveomkostningerne i arbejder- og tjenestemandsfamilier<br />
ifølge de afholdte forbrugsundersøgelser, mens vægtgrundlaget i forbrugerprisindekset<br />
fra 1964 har været baseret på det private forbrug for alle husholdninger.<br />
Ved sammenkædningen af indeksene i 1964 er der set bort fra disse<br />
afvigelser, idet de erfaringsmæssigt vil være uden afgørende indflydelse.<br />
486 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Formueindkomst<br />
Formueindkomst<br />
til og fra udlandet<br />
Forpagtning<br />
Forskning og udvikling<br />
(FoU)<br />
Forskningsbiblioteker<br />
Forsyning<br />
Fortjeneste<br />
Frivillige bidrag<br />
til sociale<br />
sikringsordninger<br />
Fuldført byggeri<br />
Fuldtidsbeskæftigede<br />
Består af renter og udbytter samt den beregnede husleje af ejerbolig. Indtægterne<br />
omfatter bl.a. renter af lån ydet udlandet, udbytter af aktier i udenlandske selskaber<br />
samt indtjening af overskud i danske virksomheder i udlandet. Udgifterne omfatter<br />
bl.a. renter af lån i udlandet, udbytter til danske aktier på udenlandske<br />
hænder samt udenlandske selskabers indtjening af overskud i deres filialer og datterselskaber<br />
her i landet. I Indkomststatistikken omfatter formueindkomst nettorenteindtægt,<br />
herunder også nettorenteindtægt i forbindelse med selvstændig<br />
virksomhed, aktieudbytte, fortjeneste ved salg af visse formuegoder og en beregnet<br />
lejeværdi af egen bolig.<br />
Omfatter fortrinsvis renter af alle lån optaget i udlandet af danske enkeltpersoner,<br />
selskaber og det offentlige samt udbytter fra danske selskaber til udenlandske moderselskaber,<br />
aktie- eller anpartsindehavere o.l. På tilsvarende måde fremkommer<br />
renter og udbytter fra udlandet som indtægt for danske långivere, moderselskaber<br />
osv.<br />
Leje af et areal.<br />
FoU omfatter skabende arbejde foretaget på et systematisk grundlag for at øge den<br />
eksisterende viden, og udnyttelsen af denne viden til at udtænke nye anvendelsesområder.<br />
Fælles for al FoU-aktivitet er, at den skal indeholde et nyhedselement.<br />
FoU-begrebet omfatter tre typer af aktiviteter: grundforskning, dvs. eksperimenterende<br />
eller teoretisk arbejde med det primære formål at opnå ny viden og forståelse<br />
uden nogen bestemt anvendelse i sigte. Anvendt forskning som er eksperimenterende<br />
eller teoretisk arbejde med det formål at opnå ny viden og forståelse, og<br />
hvor arbejdet primært er rettet mod bestemte anvendelsesområder. Endelig omfatter<br />
begrebet også udviklingsarbejde, som er systematisk arbejde baseret på anvendelse<br />
af viden opnået gennem forskning og/eller praktisk erfaring med det<br />
formål, at frembringe nye eller væsentligt forbedrede materialer, produkter, processer,<br />
systemer eller tjenesteydelser.<br />
Alle biblioteker, som i det væsentlige er finansieret med offentlige midler, og som<br />
ikke er folke- eller skolebiblioteker eller knyttet til folkebibliotekssektoren.<br />
Industriens salg af egen produktion + import ÷ eksport.<br />
Se Løn.<br />
Er bidrag, der giver yderen ret til offentlige sikringsydelser. Frivilligheden betyder,<br />
at bidragene falder uden for skatte- og afgiftsområdet. De frivillige ordninger omfatter<br />
bidrag til frivillig syge-, dagpengesikring og frivillige bidrag til ATP, hovedsageligt<br />
fra selvstændigt erhvervsdrivende, der frivilligt har tilsluttet sig ordningen.<br />
Byggeri, hvortil der er udstedt enten ibrugtagningstilladelse, midlertidig ibrugtagningstilladelse,<br />
eller hvor byggeriet er konstateret fuldført, uanset om der foreligger<br />
en ibrugtagningstilladelse.<br />
Udtrykker den samlede præsterede arbejdsmængde målt i fulde arbejdsår. Ansatte,<br />
der arbejder på deltid eller kun har været ansat en del af året, indgår med en<br />
tilsvarende brøkdel. Beregnes på grundlag af bidraget til Arbejdsmarkedets Tillægspension<br />
(ATP), som varierer forholdsmæssigt med arbejdstidens længde.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 487
Definitioner og ordforklaringer<br />
Fuldtidsledige<br />
Personer klassificeres som arbejdsløse, hvis de i referenceperioden ikke er i arbejde,<br />
men er til rådighed for arbejdsmarkedet og samtidig søger arbejde. Statistikken<br />
over registrerede arbejdsløse (CRAM) udarbejdes i bedst mulig overensstemmelse<br />
hermed.<br />
I CRAM beregnes en persons ledighed ud fra antal ledige timer i ugen. Antallet af<br />
fuldtidsledige beregnes ved at multiplicere antallet af personer, der har været ledige<br />
i perioden med deres gennemsnitlige ledighedsgrad.<br />
I den registerbaserede arbejdsstyrke statistik (RAS) opgøres antallet af ledige som<br />
de personer, der ifølge CRAM var fuldt ledige i sidste uge i november.<br />
Fungicider<br />
Funktionsfordeling<br />
Fængsel<br />
Færdselsuheld<br />
Fødte<br />
Første instans<br />
Svampebekæmpelsesmidler, der anvendes til bekæmpelse af svampesygdomme.<br />
Den funktionelle fordeling belyser formålet med de offentlige udgifter. Den viser,<br />
hvad de offentlige udgiftskroner anvendes til. I statistikken for offentlig forvaltning<br />
og service opdeles funktionerne i tre hovedgrupper: Overordnede offentlige<br />
tjenester, samfundsmæssige og sociale forhold og erhvervsøkonomiske forhold.<br />
Ikke-funktionsfordelte udgifter er især rentebetalinger og andre omkostninger<br />
forbundet med gæld i offentlig forvaltning og service.<br />
Frihedsstraf, som kan idømmes enten på livstid eller på tid fra 30 dage til 16 år.<br />
Uheld, der er sket på en offentlig tilgængelig vej, plads eller lignende, når uheldet<br />
står i forbindelse med den trafikale benyttelse af de nævnte områder, og mindst en<br />
af de implicerede parter har været kørende. Som dræbte medregnes i færdselsuheldsstatistikken<br />
alle dødsfald, der er en følge af færdselsuheld, og som indtræffer<br />
indtil 30 dage efter uheldet. Som tilskadekomne medregnes alle øvrige<br />
personer, der efter politiets oplysninger er kommet til skade ved færdselsuheld.<br />
Levendefødte + dødfødte.<br />
Omfatter første retsafgørelse i sager ved byretterne og landsretterne, herunder søog<br />
handelsretten.<br />
Førtidspension Social pensionsydelse, der efter ansøgning kan tilkendes personer i alderen 18-66<br />
år. Pension kan tilkendes, når der er tale om en varig nedsættelse af erhvervsevnen<br />
pga. fysisk eller psykisk invaliditet (helbredsbestemt førtidspension), eller når der<br />
foreligger et varigt forsørgelsesbehov af sociale og økonomiske grunde (behovsbestemt<br />
førtidspension). Tildelingskriterierne og de udbetalte beløbsarter varierer<br />
med pensionsformerne: Højeste, mellemste, almindelig og forhøjet almindelig<br />
førtidspension samt invaliditetsydelse.<br />
Genanvendelse<br />
Generalhandel<br />
Generel fertilitetskvotient<br />
Genetillæg<br />
Gennemsnitlig<br />
omsætning<br />
Omfatter genbrug af affald i oprindelig form og genvinding af affald, fx genanvendelse<br />
af brugte flasker efter skylning og rensning.<br />
Opgørelse, der i princippet omfatter alle ind- og udførte varer.<br />
Antal levendefødte pr. år pr. 1.000 kvinder i de fertile aldersklasser (15-49 år).<br />
Overtidstillæg, holddriftstillæg og forskellige former for smudstillæg.<br />
Defineres som den samlede afgiftsangivne omsætning pr. registreringsenhed for<br />
de enheder, der har været i drift hele året.<br />
488 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Gennemsnitlige<br />
antal deltagere<br />
Godstransportarbejde<br />
Grundskolen<br />
Grundværdi<br />
Guldbeholdning<br />
Gæld<br />
Handelsbalance<br />
Hektar (ha)<br />
Hensættelser<br />
Herbicider<br />
HIV<br />
Hjemmeboende barn<br />
Hjælp efter lov om<br />
aktiv socialpolitik<br />
Hjælpeenhed<br />
Hotel<br />
For AMFORA er det gennemsnitlige antal deltagere for en periode beregnet som<br />
summen af deltagelsesgraderne inden for gruppen.<br />
Ét ton transporteret én km. – måles i tonkm.<br />
Omfatter 1.-10. klasse. 1.-9. klassetrin er obligatorisk. 8.-10. klasse kan også tages<br />
ved efterskoler.<br />
Værdiansættelse af jorden til en ejendom.<br />
Danmarks Nationalbanks beholdning af guld opgøres til en pris, der er baseret på<br />
den seneste officielle notering (”gold fixing”) i London.<br />
Beløb, som en virksomhed eller person skylder. Der skelnes mellem fast gæld i<br />
form af fx obligationer og løs gæld i form af fx kassekredit og varegæld.<br />
Værdien af udførslen minus værdien af indførslen.<br />
1 ha er lig 10.000 m², dvs. 100 ha er lig med 1 km².<br />
Forpligtelser, hvis størrelse eller forfaldstid ikke kendes med sikkerhed, fx udskudt<br />
skat og pensionsforpligtelser.<br />
Ukrudtbekæmpelsesmidler, der benyttes til bekæmpelse af uønsket plantevækst i<br />
planteavlen.<br />
HIV (Human Immundefekt Virus) er en virus, som angriber kroppens immunforsvar.<br />
En person, som er smittet med HIV, vil danne antistoffer mod dette og kaldes<br />
pga. den positive prøve for antistoffer for HIV-positiv.<br />
En person, der er under 25 år, som bor på samme adresse som mindst én af forældrene,<br />
som aldrig har været gift eller indgået registreret partnerskab, og som ikke<br />
selv har børn.<br />
Omfatter hjælpeforanstaltninger i henhold til lovene om aktiv social politik og<br />
social service i form af kontant støtte, fx hjælp til underhold eller uddannelse (revalidering)<br />
til familier eller enkeltpersoner, som pga. en social begivenhed er<br />
kommet i en økonomisk trangssituation uden mulighed for hjælp efter anden lovgivning.<br />
En særskilt placeret lokal enhed, som producerer hjælpestoffer eller tjenesteydelser<br />
til de virksomheder, den betjener.<br />
Virksomhed, der yder ekstra service som fx forplejning til de overnattende gæster.<br />
Omfatter hoteller, moteller, kroer, feriepensionater, feriecentre, o.l., der tilbyder<br />
overnatningsmulighed til rejsende.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 489
Definitioner og ordforklaringer<br />
Hovedstadsområdet<br />
Husholdningers<br />
forbrug<br />
Husleje<br />
Husstand<br />
Hæfte<br />
Ikke-funktionsfordelte<br />
udgifter<br />
Ikke-markedsmæssig<br />
aktivitet<br />
Ikke-vestlige lande<br />
IMF<br />
Import af varer<br />
og tjenester<br />
Imputerede bidrag til<br />
sikringsordninger<br />
Hovedstaden og for perioden 1. januar 1970-1979 følgende 18 omegnskommuner:<br />
Albertslund, Ballerup, Brøndby, Dragør, Gladsakse, Glostrup, Herlev, Hvidovre,<br />
Høje Taastrup, Lyngby-Taarbæk, Rødovre, Søllerød, Taarnby, Vallensbæk,<br />
Værløse, Birkerød, Farum og Hørsholm. Pr. 1. januar 1980 yderligere syv omegnskommuner:<br />
Ledøje-Smørum, Ishøj, Allerød, Fredensborg-Humle-bæk, Karlebo,<br />
Greve og Solrød. Fra 1. januar 1999 er Ballerup, Dragør, Høje Taastrup, Ishøj,<br />
Ledøje Smørum, Søllerød, Værløse, Allerød, Birkerød, Farum, Fredensborg-<br />
Humlebæk, Hørsholm, Karlebo, Greve og Solrød kommuner udskilt af Hovedstadsområdet<br />
og opdelt i by/land efter samme principper som øvrige kommuner i<br />
landet.<br />
Består af danske husholdningers udgifter til varer og tjenester såvel i Danmark<br />
som i udlandet. Fratrækkes danskeres køb i udlandet (turistudgifter mv.) og tillægges<br />
udlændinges køb i Danmark (turistindtægter mv.) fås husholdningernes<br />
forbrug på dansk område.<br />
Det beløb, der lovligt kan afkræves lejeren. Huslejen omfatter ikke varmebidrag,<br />
ligesom eventuel boligsikring ikke er fratrukket i huslejen.<br />
Omfatter i forbrugsundersøgelsen de personer, der bor sammen og har en høj grad<br />
af fælles økonomi. Logerende mv. danner egne husstande. I befolkningsstatistikken<br />
består en husstand af den eller de personer, der bor på en adresse.<br />
Frihedsstraf, som kan idømmes fra syv dage til seks måneder. Personer, der udstår<br />
hæftestraf, har særlige rettigheder i forhold til personer, der udstår en fængselsstraf.<br />
Denne hovedgruppe indeholder i offentlige finanser især rentebetalinger og andre<br />
omkostninger, der er forbundet med gæld i offentlig forvaltning og service. Betaling<br />
af renter på gæld er udtryk for, at nogle tidligere afholdte udgifter er finansieret<br />
ved låntagning snarere end ved hjælp af løbende skatter. Disse udgifter er ikke<br />
knyttet til de løbende aktiviteter og kan derfor ikke entydigt klassificeres til en<br />
særlig funktion.<br />
Karakteriseres ved, at den udføres af det offentlige, af organisationer og foreninger<br />
eller af private husholdninger med henblik på eget forbrug.<br />
Alle lande, der ikke er vestlige lande.<br />
International Monetary Fund – Den Internationale Valutafond. Reservestillingen i<br />
IMF opgøres som forskellen mellem Nationalbankens aktiver og passiver over for<br />
IMF. Det vil sige forskellen mellem det af Danmark indbetalte beløb til IMF og<br />
IMF’s beholdning af danske kroner.<br />
Omfatter dels alle varer (nye eller brugte), som mod betaling eller gratis definitivt<br />
får adgang til dansk økonomisk område fra den øvrige verden, og dels alle tjenester,<br />
som udenlandske enheder leverer til danske enheder.<br />
Beregnet bidrag fra tjenestemænd m.fl. Disse bidrag svarer til den værdi for optjent<br />
pensionsret, som er tilregnet deres løn. Bidraget beregnes i praksis som den<br />
udbetalte pension for igangværende pensionsordninger.<br />
490 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Indirekte målte<br />
finansielle formidlingstjenester<br />
(FISIM)<br />
Indkomst i alt<br />
Indkomsten<br />
Indkomsten i<br />
markedspriser<br />
Indkomsterstattende<br />
ydelser<br />
Indtægter fra jord<br />
og rettigheder<br />
Indvandrer<br />
Innovation<br />
Input-output<br />
Beregnes som forskellen mellem pengeinstitutternes renteindtægter mv. og renteudgifter.<br />
I henhold til internationale rekommandationer fratrækkes dette beløb<br />
under et fra den erhvervsfordelte bruttoværditilvækst med det formål at kunne<br />
medregne renteforskellen i produktionsværdien inden for finansiel virksomhed<br />
uden samtidig at behøve at foretage en skønsmæssig fordeling af beløbet på rå- og<br />
hjælpestoffer i erhvervene.<br />
Omfatter i indkomststatistikken summen af erhvervs-, overførsels-, formueindkomst<br />
(se definitionen af disse begreber) og visse udenlandske indkomster, som<br />
ikke umiddelbart kan henføres til de ovenstående tre typer indkomst. . I familietabellerne<br />
er det summen af indkomster for alle personer i familien.<br />
Er i nationalregnskabssammenhæng lig med bruttonationalproduktet i faktorpriser.<br />
Beregnes ved fra bruttoværditilvæksten i basispriser at fratrække andre produktionsskatter,<br />
netto.<br />
Denne dannes i nationalregnskabssammenhæng ved fra bruttonationalproduktet i<br />
markedspriser at fradrage formueindkomst samt udgifter til aflønning af ansatte<br />
(netto) til udlandet.<br />
Omfatter kontanthjælp efter lov om aktiv social politik mv., arbejdsløshedsdagpenge<br />
o.l., sygedagpenge, offentlige pensioner, efterløn mv., orlovsydelser, stipendier<br />
og rentetilskud fra Statens Uddannelsesstøtte. Renteindtægter indgår ikke<br />
i overførselsindkomsten.<br />
Omfatter væsentligst forpagtningsafgifter, koncessesionsafgifter o.l.<br />
En indvandrer er født i udlandet. Ingen af forældrene er både dansk statsborger og<br />
født i Danmark. Hvis der ikke findes oplysning om nogen af forældrene, og personen<br />
er født i udlandet, opfattes personen også som indvandrer.<br />
Innovation er selve introduktionen af nye eller væsentligt forbedrede produkter,<br />
produktionsprocesser eller markedsføringsmetoder, samt væsentligt organisatoriske<br />
ændringer. Forskning og udvikling er altid en del af virksomhedens samlede<br />
innovationsaktiviteter.<br />
En input-output tabel giver en detaljeret beskrivelse af samfundets produktionsstruktur<br />
og anvendelse af varer og tjenester. Tabellen kan således opfattes som en<br />
yderligere specifikation af nationalregnskabets tre hovedkonti for hhv. varer og<br />
tjenester, produktion og indkomstdannelse.<br />
Input-output tabellen udgør derfor en integreret del af nationalregnskabsstatistikken<br />
og er konsistent med nationalregnskabets data i såvel det enkelte år som over<br />
tid.<br />
Insekticider<br />
Installationsmangler<br />
Interessentskab<br />
Insektbekæmpelsesmidler, der benyttes i planteavl.<br />
En bolig har installationsmangler, hvis den mangler toilet, bad og/eller centralvarme.<br />
Et selskab med to eller flere deltagere, der har indgået en aftale om i forening at<br />
drive økonomisk virksomhed. Deltagerne er fuldt ansvarlige over for virksomhedens<br />
kreditorer.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 491
Definitioner og ordforklaringer<br />
Investering<br />
Investeringer, netto<br />
It-sektoren<br />
Joule<br />
Kapitalakkumulation<br />
Anskaffelser minus salg af fast ejendom og driftsmidler.<br />
Tilgang minus afgang af anlægsaktiver, dvs. fast ejendom (grunde, bygninger mv.)<br />
og driftsmidler (maskiner, køretøjer, inventar mv.). Tilgang opgøres til anskaffelsespris<br />
før afskrivninger og andre reguleringer og omfatter såvel købte som<br />
leasede aktiver. Afgang værdisættes til salgsprisen.<br />
It-erhvervene består af de virksomheder, der udbyder produkter og serviceydelser<br />
inden for elektronik, it, software, telekommunikation og andre områder, der primært<br />
er baseret på informationsteknologi. It-erhvervene kan statistisk opdeles i<br />
fire undergrupper, nemlig it-industri, it-engroshandel, telekommunikation og itkonsulentydelser.<br />
Disse grupper kan igen underopdeles på i alt 35 enkeltbrancer,<br />
heraf 16 industribrancher, ni engroshandelsbrancher, en telekommunikationsbranche<br />
og ni brancher inden for konsulentydelser.<br />
Måleenhed for energi (GJ = 1 mia. joule).<br />
I offentlige finanser omfatter reale kapitalaktiviteter i sektoren for offentlig forvaltning<br />
og service. Kapitalakkumulation opgøres som:<br />
Faste nyinvesteringer + køb af bygninger (netto) = faste bruttoinvesteringer<br />
Faste bruttoinvesteringer+ lagerforøgelse (netto) + køb af jord og rettigheder<br />
(netto) = kapitalakkumulation<br />
Kapitalapparat<br />
Kapitaloverførsler<br />
Kapitaloverførsler<br />
til og fra udlandet<br />
Kapitelstakster<br />
Kommanditselskab<br />
Kommuner, amter<br />
og regioner<br />
Kontantpris<br />
Korrektioner i<br />
befolkningsregnskab<br />
Se Fast realkapital.<br />
Påvirker enten givers eller modtagers formue. Af eksempler kan nævnes anlægsog<br />
investeringstilskud, visse erstatninger samt nedskrivninger af lån og lignende<br />
ydelser, oftest af engangskarakter.<br />
Omfatter transaktioner af engangskarakter mellem udlandet og den offentlige<br />
sektor, private selskaber eller enkeltpersoner, der er hjemmehørende i Danmark.<br />
Der kan være tale om investeringstilskud til eller fra EU's institutioner og arv.<br />
Gennemsnitlige producentpriser opnået ved salg af korn (byg og hvede) fra høstens<br />
begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksterne beregnes<br />
af Danmarks Statistik og anvendes hovedsagelig i forbindelse med forpagtningskontrakter.<br />
Et selskab, hvor en eller flere af deltagerne hæfter solidarisk og med hele deres<br />
formue for selskabets forpligtelser (komplementarerne), mens de øvrige deltagere<br />
kun hæfter med et bestemt beløb (kommanditisterne).<br />
Danmark var indtil 1. januar 2007 inddelt i 271 kommuner; de 268 kommuner<br />
udgør 13 amter. Bornholms regionskommune samt København og Frederiksberg<br />
kommuner var uden for den amtskommunale inddeling. Christiansø, der er uden<br />
for kommuneinddelingen, administreres af Forsvarsministeriet. Fra 1. januar 2007<br />
er Danmark inddelt i 98 kommuner og fem regioner.<br />
Kontant udbetaling på en ejendom med tillæg af kursværdien af prioriteterne.<br />
Omfatter forsvundne og genfundne danske statsborgere og er desuden en afstemningspost,<br />
hvori indgår annulationer af hændelser i foregående periode.<br />
492 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Korte videregående<br />
uddannelser<br />
Kriminalforsorgen<br />
Kriminalitetshyppighed<br />
Kursreguleringer<br />
Kvantumindeks<br />
Kvartil (nedre og øvre)<br />
De korte videregående uddannelser omfatter uddannelser med en længde op til to<br />
år oven på den almengymnasiale eller erhvervsgymnasiale uddannelse. Korte videregående<br />
uddannelser er fx ejendomsmægler, datamatiker og politibetjent.<br />
Direktoratet for Kriminalforsorgen varetager driften af åbne og lukkede anstalter,<br />
arresthuse og den fri kriminalforsorgs afdelinger.<br />
I undersøgelsen af kriminalitet og national oprindelse opgøres de aldersbetingede<br />
kriminalitetshyppigheder for de forskellige herkomstgrupper (indvandrer, efterkommer<br />
eller dansk) som indekstal, hvor 100 angiver landsgennemsnittet (dvs.<br />
talværdier over 100 angiver, at hyppigheden er over gennemsnittet). Endvidere er<br />
kriminalitetshyppighederne aldersstandardiseret, dvs. der er korrigeret for, at<br />
aldersfordelingen ikke er ens for de forskellige herkomstgrupper.<br />
Ændringer i værdien af aktier, obligationer og pantebreve, som følge af renteændringer<br />
siden sidste opgørelse.<br />
Kvantumindekset udtrykker de mængdemæssige ændringer i import og eksport.<br />
Nedre kvartil i en indkomstfordeling er det indkomstbeløb, der deler indkomstmodtagerne,<br />
således at 25 pct. har en indkomst, der ligger under beløbet, og 75<br />
pct. har en indkomst, der ligger over.<br />
Øvre kvartil deler tilsvarende indkomstmodtagerne i 75 pct. med en indkomst, der<br />
ligger under, og 25 pct., der ligger over.<br />
Kvartilfordeling<br />
Kvotienter<br />
Efter en sortering af indkomstmodtagere efter indkomststørrelse opgøres det, hvor<br />
stor en andel af indkomstmassen, hver fjerdedel af indkomstmodtagerne råder<br />
over.<br />
Kvotienter inden for befolkningsstatistikken:<br />
Aldersbetingede: Antal levendefødte pr. år født af mødre i en given aldersklasse<br />
pr. 1.000 kvinder i den pågældende aldersklasse. Kvotienterne på femårs-aldersklasserne<br />
er beregnet som simple gennemsnit af kvotienterne for de enkelte<br />
étårs-aldersklasser af kvinder i de fertile aldre, hvorved man fjerner virkningerne<br />
af forskydningerne fra år til år i kvindernes aldersfordeling inden for de enkelte<br />
femårs-aldersklasser.<br />
Generelle: Antal levendefødte pr. 1.000 kvinder i de fertile aldersklasser, dvs. 15-<br />
49 år.<br />
Summariske: Antal levendefødte pr. 1.000 indbyggere.<br />
Kvælstofilter<br />
Kvælstofoxider (NOx)<br />
Køb af bygninger,<br />
netto<br />
NOx er en betegnelse for nitrogenoxider eller på dansk: Kvælstofilter. Det er en<br />
kemisk forbindelse mellem et nitrogenatom og et eller flere oxygenatomer. Kvælstofilter<br />
spredes med vinden og bidrager til forsuring af miljøet.<br />
Forbindelser af kvælstof og ilt, der dannes ved forbrænding. Kvælstofoxider er<br />
sundhedsfarlige i høje koncentrationer og kan i atmosfæren omdannes til salpetersyre,<br />
der øger nedbørens surhedsgrad og bidrager til algevækst.<br />
Er ejendomserhvervelser, hvor de eksisterende bygninger er den væsentligste størrelse,<br />
minus tilsvarende salg.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 493
Definitioner og ordforklaringer<br />
Køb af jord og rettigheder,<br />
netto<br />
Købekraftpariteter<br />
Køretøjkm<br />
Lagerforøgelser<br />
Landbrugssektor<br />
Lange videregående<br />
uddannelser<br />
Leasing<br />
Ledige<br />
Ledighedsgrad og<br />
gennemsnitlig<br />
ledighedsgrad<br />
Omfatter for det første ejendomserhvervelser, hvor jorden er det afgørende, minus<br />
salg. Endvidere indgår udgifterne til varig erhvervelse af forskellige udnyttelsesrettigheder.<br />
Købekraftpariteter – også kaldet PPP (Purchasing Power Parities) – er forholdet<br />
mellem forskellige landes priser i de nationale valutaer for de samme varer eller<br />
tjenester. Købekraftpariteter anvendes først og fremmest ved omregning af BNP og<br />
andre nationalregnskabsposter til internationalt sammenlignelige størrelser. Ved<br />
anvendelsen af købekraftpariteter til omregning til en fælles valuta tages der højde<br />
for forskelle i prisniveauet. Ved omregning med valutakurserne tages der derimod<br />
ikke fuldt ud højde for forskelle i priserne. Købekraftpariteter anvendes derudover<br />
til opgørelse af prisniveauet i de lande, der sammenlignes.<br />
Et køretøj, der har flyttet sig en kilometer.<br />
Omfatter i nationalregnskabsstatistikken rå- og færdigvarelagre i fremstillingsvirksomhed,<br />
engros- og detailhandelslagre samt lagerforøgelser af en række varer,<br />
der foreligger særlige oplysninger om, først og fremmest landbrugets lagre og øvrige<br />
besætningsforskydninger samt EU-interventionslagre i Danmark. Består i statistikken<br />
over offentlige finanser primært af køb af varer til interventionslagre og<br />
strategiske lagre minus salg fra disse lagre.<br />
Omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl.<br />
De lange videregående uddannelser omfatter både master-, kandidat- og ph.d.-<br />
uddannelser. Masteruddannelser er af længden et til to år, kandidatuddannelser er<br />
toårig og ph.d.-uddannelser varer tre-fire år.<br />
Ved leasing køber leasingselskabet typisk et leasingaktiv efter aftale med aktivets<br />
fremtidige bruger. Herefter leases – eller udlejes – aktivet til brugeren.<br />
Se Arbejdsløse.<br />
Ved opgørelsen af ledigheden i arbejdsløshedsstatistikken (CRAM) beregnes der<br />
en ledighedsgrad for hver enkelt af de personer, der har været berørt af ledighed i<br />
perioden. For forsikrede personer beregnes ledighedsgraden ved at sætte antallet<br />
af ledige timer i forhold til antallet af forsikrede timer i ugen.<br />
Hvis en person er arbejdsløshedsforsikret for 37 timer om ugen, og pågældende er<br />
ledig i 19 timer, vil ledighedsgraden være 0,514; hvis den samme person havde<br />
været arbejdsløshedsforsikret for 26 timer om ugen, ville ledighedsgraden være<br />
0,731.<br />
En person med ledighedsgraden 1 er fuldt ledig, dvs. at den pågældende har været<br />
ledig i det antal timer, den pågældende er forsikret for i en given periode. På baggrund<br />
af de enkelte personers ledighedsgrader beregnes en gennemsnitlig ledighedsgrad.<br />
Den gennemsnitlige ledighedsgrad er et udtryk for den gennemsnitlige<br />
varighed af en ledighedsperiode.<br />
Den gennemsnitlige ledighedsgrad fås ved at summere ledighedsgraderne i perioden<br />
og dernæst dividere med antallet af ledighedsberørte personer i perioden.<br />
494 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Ledighedsprocenter<br />
Der beregnes ledighedsprocenter for hhv. arbejdsløshedsforsikrede personer og<br />
for registrerede ledige i alt, dvs. arbejdsløshedsforsikrede inkl. ikke-forsikrede<br />
ledige. For begge beregninger gælder, at aldersafgrænsningen er 16-64 år (før<br />
2006: 16-66 år), og at personer på efterløn og overgangsydelse ikke medtages.<br />
Ledighedsprocenten for registrerede ledige beregnes ved at sætte det gennemsnitlige<br />
antal ledige i forhold til arbejdsstyrken (RAS). Ledighedsprocenten for forsikrede<br />
beregnes ved at dividere den gennemsnitlige ledighed i perioden for de personer,<br />
der samtidig er forsikrede ultimo perioden, med antallet af forsikrede personer<br />
ultimo perioden.<br />
Levendefødt<br />
Liniefart<br />
Luftkvalitet<br />
Løbende overførsler<br />
Barn, som kommer til verden med tydelige tegn på liv (dvs. ånder, skriger eller<br />
græder) uanset svangerskabsperiodens længde.<br />
Angiver sejlads med skib i faste ruter og i regelmæssige, forud planlagte rundrejser.<br />
Et mål for koncentrationen af forskellige forurenende stoffer i luften. Ren luft indeholder<br />
78 pct. kvælstof, 21 pct. ilt og 1 pct. ædelgasser mv.<br />
Kategorien anvendes i statistikken over offentlige finanser. Påvirker de løbende<br />
disponible indkomster. De består først og fremmest af overførsler til husholdningerne.<br />
Disse overførsler opdeles i sociale overførsler som folke- og førtidspension, tjenestemandspension,<br />
arbejdsløshedsdagpenge og efterløn, bistandsydelse, syge- og<br />
barselsdagpenge, børnetilskud mv. samt boligsikring og boligydelse. Hertil kommer<br />
andre indkomstoverførsler som fx uddannelsesstøtte.<br />
Løbende overførsler<br />
til og fra udlandet<br />
Løn/fortjeneste<br />
Omfatter bl.a. private gaveydelser over grænsen og hjælp til udviklingslandene.<br />
Endvidere indgår overførsler mellem Danmark og EU's institutioner, på indtægtssiden<br />
støtten til dansk landbrug fra landbrugsfonden og på udgiftssiden Danmarks<br />
bidrag til EU's budget.<br />
Lønnen, også kaldet fortjenesten, omfatter alle lønmodtagerens indtægter i forbindelse<br />
med ansættelsesforholdet, herunder løn og arbejdsgiverbetalte dagpenge<br />
i forbindelse med sygefravær mv., feriebetalinger og såvel arbejdsgiver- og lønmodtagerbidrag<br />
til pensionsordninger.<br />
Se også Aflønning af ansatte.<br />
Lønmodtagerorganisationer<br />
Lønmodtagernes<br />
Garantifond (LG)<br />
Lønsum<br />
Løsøre<br />
Sammenslutning af lønmodtagere og arbejdsløse med samme fag/uddannelse<br />
og/eller med samme type arbejdsopgaver med det formål at arbejde for medlemmernes<br />
fælles interesser. De fleste lønmodtagerorganisationer er medlemmer<br />
af en hovedorganisation (fx LO, FTF og AC), mens et mindre antal står uden for<br />
hovedorganisationerne.<br />
LG er en lovbestemt sikring af lønmodtagernes krav på løn, feriegodtgørelse mv. i<br />
tilfælde af arbejdsgiverens konkurs, virksomhedens ophør eller lign.<br />
Omfatter den samlede årlige lønudbetaling til alle ansatte på et arbejdssted samt<br />
eventuelle indbetalinger til arbejdsgiveradministrerede kapitalpensionsordninger.<br />
I beløbet indgår feriegodtgørelse, men ikke pensionsbidrag eller ATP.<br />
Rørlige ejendele, fx møbler og maskiner.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 495
Definitioner og ordforklaringer<br />
Maksimal<br />
udjævningsprocent<br />
Markedsmæssig<br />
aktivitet<br />
Markedspriser<br />
Markedsværdi<br />
Medianen<br />
Mellemlange<br />
videregående<br />
uddannelser<br />
Angiver, hvor stor en andel af indkomstmassen, der skal flyttes fra indkomstmodtagere<br />
med højere indkomst end den gennemsnitlige til indkomstmodtagere med<br />
lavere indkomst end den gennemsnitlige for at opnå en præcis ligelig fordeling.<br />
Udøves i enheder, hvis formål det er at producere varer og tjenester til afsætning<br />
på markedet eller til egen anvendelse, normalt med den hensigt at opnå en fortjeneste<br />
herved.<br />
Svarer til køberpriser. Dette værdibegreb anvendes i det danske nationalregnskab<br />
kun for totalstørrelser (fx bruttonationalproduktet i markedspriser).<br />
For nettotilgangen af børsnoterede obligationer beregnes denne som bruttotilgangen<br />
til kursværdi fratrukket udtrækninger til pari (kurs 100) og anden afgang<br />
til kursværdi.<br />
I en indkomstfordeling er medianen det indkomstbeløb, der deler indkomstmodtagerne,<br />
således at halvdelen har en indkomst, der ligger under beløbet, og halvdelen<br />
har en indkomst, der ligger over.<br />
Mellemlange videregående uddannelser er af varigheden to til fire år og efterfølger<br />
en almengymnasial eller erhvervsgymnasial uddannelse. Siden 2000 har<br />
det været muligt at blive professionsbachelor med en mellemlang videregående<br />
uddannelse, som giver mulighed for videreuddannelse ved masteruddannelser og<br />
særlige kandidatuddannelser. Mellemlange videregående uddannelser er fx sygeplejerske,<br />
folkeskolelærer og diplomingeniør.<br />
Middellevetid Det gennemsnitlige antal år, som personer i en given alder har tilbage at leve i,<br />
hvis deres dødelighed fremover (alder for alder) svarer til det niveau, som er konstateret<br />
i den aktuelle periode. Der findes altså en middellevetid svarende til enhver<br />
alder.<br />
Miljøskatter<br />
Momsregistrerede<br />
virksomheder<br />
Naturalisation<br />
Nettoprisindekset<br />
Nettoreproduktion<br />
NH4<br />
Omfatter afgifter lagt på affald, CO2, SO2, emballage, engangsservice, CFC, bekæmpelsesmidler,<br />
råstoffer, ledningsført vand, NiCd-batterier og klorerede opløsningsmidler.<br />
Virksomheder registreret i toldvæsenets register over enheder indeholdelsespligtige<br />
for merværdiafgift (moms).<br />
Erhvervelse af dansk statsborgerskab.<br />
Nettoprisindekset opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer<br />
og tjenesteydelser, der indgår i det private forbrug, ekskl. indirekte skatter og afgifter<br />
og inkl. pristilskud. Vægtgrundlaget er baseret på nationalregnskabets opdeling<br />
af det private forbrug på dansk område kombineret med oplysninger fra forbrugsundersøgelsen.<br />
Fra januar 2001 er grupperingen af varer og tjenesteydelser<br />
baseret på den internationale klassifikation for opdeling af husholdningers forbrug<br />
(COICOP).<br />
Det antal levendefødte piger, som 1.000 kvinder ville sætte i verden i løbet af de<br />
fertile aldre 15-49 år, hvis de 1.000 kvinder fra 0-årsalderen antalsmæssigt reduceres<br />
svarende til årets dødelighedserfaringer, og de i hver aldersklasse føder netop<br />
så mange børn som angivet ved årets fertilitetskvotienter.<br />
Se Ammonium.<br />
496 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Nitrat<br />
Normal arbejdstid<br />
NOx<br />
Nyregistrerede<br />
motorkøretøjer<br />
Obligationer<br />
Offentlig forvaltning<br />
og service<br />
Offentlig<br />
forbrugsudgift<br />
Nitrat er et næringssalt, som i vandmiljøet bidrager til algevækst og forsuring.<br />
Normal arbejdstid er den sædvanlige ugentlige arbejdstid, inklusive evt. normalt<br />
overarbejde.<br />
Se Kvælstofilter.<br />
Nye motorkøretøjer, der indregistreres første gang. Importerede brugte motor-køretøjer,<br />
der registreres for første gang i Danmark indgår ikke i opgørelserne, men<br />
opgøres som brugtbilkøb.<br />
Efter Værdipapircentralens etablering i 1979 består obligationer ikke længere som<br />
fysiske enheder. Obligationer prisfastsættes dagligt på Københavns Fondsbørs og<br />
udstedes i serier af staten, realkreditinstitutterne, andre obligationsudstedende<br />
institutter eller af erhvervsvirksomheder.<br />
Offentlig forvaltning og service omfatter de myndigheder og institutioner, hvis<br />
hovedfunktion det er at producere ikke-markedsmæssige offentlige tjenester<br />
og/eller at foretage omfordelinger af samfundets indkomster. Afgrænsningen af<br />
den offentlige forvaltning og service skal ses i forhold til de offentligt ejede virksomheder,<br />
som sammen med den offentlige forvaltning og service udgør den samlede<br />
offentlige sektor.<br />
Den offentlige forbrugsudgift eller forbrug omfatter driftsaktiviteter i sektoren for<br />
offentlig forvaltning og service. Over halvdelen af den offentlige forbrugsudgift<br />
kan fordeles individuelt på personer. Resten er kollektivt offentligt forbrug. Opgøres<br />
fra omkostningssiden og fremkommer på følgende måde:<br />
Aflønning af ansatte + forbrug af fast realkapital = bruttofaktorindkomst (BFI)<br />
Bruttofaktorindkomst (BFI) + forbrug i produktionen = produktion<br />
Produktion + sociale ydelser i naturalier ÷ salg af varer og tjenester = offentlig<br />
forbrugsudgift<br />
Offentlige kvasi-selskaber<br />
Offentlige kvasi-selskaber er karakteriseret ved, at deres regnskaber er integreret i<br />
stats- eller kommuneregnskaberne. Sektoren for offentlig forvaltning og service<br />
kontrollerer disse selskaber 100 pct. med tilhørende juridiske forpligtelser og<br />
dækker selskabers driftsunderskud eller modtager selskabers driftsoverskud. Det<br />
betyder, at disse virksomheder kun indgår i statistikken for offentlig forvaltning og<br />
service med deres over- eller underskud.<br />
Det offentliges dækning af kapitaludgifter til fx faste nyinvesteringer i selskaberne<br />
fremgår dog ikke af statistikken, da der i statistisk forstand er tale om, at det offentlige<br />
erhverver ejerandelsbeviser. Eksempler på offentlige kvasi-selskaber er<br />
DSB, kommunale forsyningsvirksomheder og dele af renovationsbranchen.<br />
Følgende forudsætninger gælder for et offentligt kvasi-selskab: Regnskaberne er i<br />
stats- eller kommuneregnskaberne; produktionen er markedsbestemt, fremstilles i<br />
stor skala og sælges hovedsageligt til den private sektor, dvs. indtægter ved salg<br />
udgør 50 pct. eller mere end de løbende driftsudgifter; selskaberne drives erhvervsmæssigt.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 497
Definitioner og ordforklaringer<br />
Offentlige udgifter<br />
til kultur<br />
Offentlige veje<br />
Omsætning<br />
Omsætning mv.<br />
Omsætningsaktiver<br />
De offentlige udgifter til kultur omfatter nettodriftsudgifterne under Kulturministeriet<br />
og uddelingen af tipsmidler til kulturelle formål. Endvidere er kommuners<br />
og amters nettodriftsudgifter til kultur omfattet.<br />
Veje, der er under bestyrelse af kommunerne, amtskommunerne eller Vejdirektoratet.<br />
Indtægter ved salg af produkter og tjenesteydelser, der stammer fra firmaets primære<br />
drift. Omsætningen er opgjort efter rabatter og er ekskl. afgifter m.m., der<br />
direkte er forbundet med salget. Omfatter også arbejde udført for egen regning og<br />
opført under aktiver, fx bygning af egne maskiner.<br />
Omsætningen og andre driftsindtægter.<br />
Varelagre, likvide beholdninger, salgstilgodehavender samt let realisable værdipapirer,<br />
der ikke er bestemt til vedvarende eje.<br />
OMXC-aktieindeks Er fondsbørsens totalindeks og inkluderer alle aktier. OMXC erstattede den 15.<br />
juni 2001 det hidtidige totalindeks KAX.<br />
Opgave-/<br />
byrdefordeling<br />
Belyser med udgangspunkt i opdelingen af offentlig forvaltning og service i stat,<br />
kommuner og sociale kasser og fonde, hvordan opgaver og finansieringsmæssige<br />
byrder er fordelt mellem delsektorerne.<br />
Ved opgavefordelingen inden for det offentlige ses på, hvilken sektor eller myndighed<br />
der har det direkte ansvar for løsning af opgaven, hvad enten der er tale<br />
om levering af en ydelse eller en overførsel til borgerne.<br />
Den opgaveudførende enhed kan i mange tilfælde få udgiften helt eller delvist<br />
refunderet af andre offentlige myndigheder.<br />
Byrdefordelingen viser, hvordan den endelige finan-sieringsbyrde er fordelt på de<br />
forskellige offentlige delsektorer.<br />
Overordnede<br />
offentlige tjenester<br />
Denne hovedgruppe består i princippet af aktiviteter, der i deres natur er offentlige,<br />
dvs. at de ikke kan udføres af enkeltpersoner eller virksomheder.<br />
Hovedgruppen omfatter bl.a. den lovgivende forsamling, de lokale myndigheder,<br />
de lokale og overordnede udøvende organer, de overordnede penge- og finanspolitiske<br />
aktiviteter og deres organer, generel offentlig personalepolitik, centraliserede<br />
salgs- og købsaktiviteter, internationalt samkvem samt politi og forsvarsaktiviteter.<br />
Alle disse aktiviteter må anses for at være uundværlige i ethvert organiseret<br />
samfund.<br />
Par<br />
Parcelhus<br />
To voksne personer, der bor på samme adresse udgør et par i familiestatistikken,<br />
hvis de enten er gift med hinanden eller har indgået registreret partnerskab, eller<br />
hvis de har fælles børn uden at være gift med hinanden. Desuden medregnes ikkegifte<br />
par uden fællesbørn, hvis der ikke er andre voksne på adressen, de er af hvert<br />
sit køn, ikke er søskende, og aldersforskellen er mindre end 15 år. Personer ned til<br />
16 år kan indgå i et samboende par. Se også Enlig.<br />
Fritliggende enfamiliehus, der overvejende eller udelukkende tjener som bolig, og<br />
hvor der som hovedregel kun er èn bolig.<br />
498 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Partikler<br />
Passiver<br />
Pengeinstitutter<br />
Pengemængden<br />
Personkm<br />
Persontransportarbejde<br />
Pesticider<br />
Prioriteter<br />
Prisindeks for indenlandsk<br />
vareforsyning<br />
Prisniveauindeks<br />
Prisrelation<br />
Privat forbrugsudgift<br />
Private kursusudbydere<br />
Produktionsskatter<br />
Påbegyndt byggeri<br />
Realkredit-obligationer<br />
Betegnelse for partikler, der kan holde sig svævende i luft. I visse situationer defineres<br />
svævestøv som partikler med diameter mindre end 10 µm. I andre tilfælde<br />
er svævestøvet defineret som de partikler, der opsamles ved en bestemt procedure,<br />
og som godt kan omfatte partikler større end 10 µm.<br />
Regnskabsmæssigt udtryk for hvordan den samlede formue (aktiver) er finansieret.<br />
Består af danske banker og sparekasser med en arbejdende kapital (egenkapital,<br />
ansvarlig indskudskapital og indlån) større end 250 mio. kr.<br />
Pengemængden består af sedler og mønt uden for pengeinstitutsektoren med tillæg<br />
af husholdningernes, kommunernes og de ikke-finansielle virksomheders indskud<br />
på anfordring, opsigelse og tid i pengeinstitutterne.<br />
Transportenhed – en person transporteret en kilometer.<br />
Måles i personkm.<br />
Kemiske produkter til bekæmpelse af uønsket biologisk aktivitet, såsom insekter,<br />
ukrudt og svampe.<br />
Lån mod pant i fast ejendom.<br />
Indekset belyser udviklingen i producenternes og importørernes salgspriser eksklusive<br />
moms og indenlandske punktafgifter. Vægtgrundlaget, der er baseret på<br />
nationalregnskabets produktbalance for 1998, er lig summen af import- og produktionsværdierne<br />
til hjemmemarkedet ekskl. moms og punktafgifter<br />
Ved at sammenholde købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for<br />
den reelle forskel i prisniveauer mellem lande. I EU-prisundersøgelsen angiver<br />
prisniveauindekset prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet af<br />
EU. Hvis et land har et prisniveauindeks højere end 100, betyder det, at prisniveauet<br />
i det pågældende land er højere end gennemsnittet i EU og omvendt.<br />
Forholdet mellem to priser. Anvendes til at belyse udviklingen i forholdet mellem<br />
et produkts pris og et til produktets fremstilling vigtigt produktionsmiddel.<br />
Udgøres af summen af det samlede forbrug for husholdningerne og gruppen foreninger,<br />
organisationer mv., der omfatter den endelige anvendelse af den ikkemarkedsmæssige<br />
produktion i private forbrugsorienterede, ikke-udbyttegivende<br />
institutioner.<br />
Omfatter kursusaktivitet i privat regi, fx private kursusvirksomheder, lønmodtager-<br />
og arbejdsgiverorganisationer, forvaltningsskoler og en række selvejende<br />
institutioner, samt kurser i oplysningsforbund, der ikke er i regi af daghøjskoler.<br />
Omfatter afgifter på produkter samt andre produktionsskatter. Sidstnævnte består<br />
altovervejende af ejendomsskatter samt vægtafgifter på motorkøretøjer anvendt i<br />
produktionen.<br />
Den fysiske påbegyndelse af byggearbejdet. For erhvervsbygninger til landbrug<br />
mv. anmeldelsestidspunktet for byggearbejdet.<br />
Obligationer udstedt af realkreditinstitutter.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 499
Definitioner og ordforklaringer<br />
Recidiv<br />
Registrerede skibe<br />
Registreret<br />
partnerskab<br />
Rejser<br />
Rene næringsstoffer<br />
Renteindtægter<br />
Renteindtægter,<br />
udbytter mv.<br />
Renteudgifter mv.<br />
Reproduktionstallet, netto<br />
Returpapir<br />
Råvareprisindekset<br />
Salg af egne<br />
produkter<br />
Salg af varer og<br />
tjenester<br />
Samfundsmæssige og<br />
sociale forhold<br />
Samlet fertilitet<br />
Ny kriminalitet begået indenfor to år efter:<br />
1. løsladelse efter endt afsoning og/eller<br />
2. idømmelse af ubetinget frihedsstraf, der er udstået ved varetægtsfængsling<br />
og/eller<br />
3. udståelse/ophævelse af en foranstaltningsdom og /eller<br />
idømmelse af en fældende afgørelse, der ikke er en ubetinget frihedsstraf<br />
Skibe på mindst 20 BT i privat eller offentligt eje, dog undtagen Søværnets skibe.<br />
Registreret partnerskab er en ægteskabslignende relation mellem to personer af<br />
samme køn.<br />
Omfatter i betalingsbalancestatistikken indtjening ved udlændinges rejser og ophold<br />
her i landet og udgifter ved danskeres rejser og ophold i udlandet samt indtægter<br />
og udgifter ved grænsehandel.<br />
Gødningsforbruget: Indholdet af henholdsvis kvælstof (N), fosfor (P) og kalium<br />
(K) i de enkelte gødninger.<br />
Omfatter i indkomststatistikken såvel private som erhvervsmæssige renteindtægter.<br />
I forbrugsundersøgelsen indgår kun private renteindtægter.<br />
Omfatter inden for offentlige finanser – ud over de egentlige nominelle renter,<br />
dividender o.l. – tillige kursgevinster minus eventuelle tab.<br />
Omfatter inden for offentlige finanser, såvel egentlige, pålydende eller nominelle<br />
renter som fordelte emissionskurstab og udgifter til leje af jord og rettigheder.<br />
Emissionskurstabene indgår (afskrives) i takt med, at lånene faktisk afdrages.<br />
Se Nettoreproduktion.<br />
Indsamlet, delvist renset og oparbejdet brugt papir.<br />
Indekset belyser udviklingen i priserne for importerede uforarbejdede råvarer og<br />
brændstoffer og er et delindeks af prisindekset for indenlandsk vareforsyning.<br />
Faktureret salg af varer, som den enkelte virksomhed selv har tilvirket, behandlet<br />
eller samlet, samt varer, som virksomheden har ladet fremstille andetsteds på basis<br />
af materiale leveret af virksomheden.<br />
Faktureret salg af varer og tjenester, som den enkelte virksomhed selv har tilvirket,<br />
behandlet eller samlet, samt varer, som virksomheden har ladet fremstille andetsteds<br />
på basis af materiale leveret af virksomheden.<br />
Denne hovedgruppe omfatter forskellige personorienterede tjenester, der udbydes<br />
til husholdningerne og enkeltpersoner. Hovedgruppen omfatter uddannelse,<br />
sundhedsvæsen, social sikring, forskellige velfærdsmæssige tjenester, bolig og<br />
nærmiljø samt kulturelle, fritidsmæssige og religiøse tjenester.<br />
Se Fertilitet, samlet.<br />
500 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Samlet indkomst<br />
Forbrugsundersøgelsens data fremkommer ved at sammenholde forskellige datakilder.<br />
Det har derfor også været muligt at opstille et bredere indkomstbegreb<br />
end i den generelle registerbaserede indkomststatistik. I forbrugsundersøgelsens<br />
samlede indkomst indgår således bl.a. også indkomst ved sort arbejde, forskellige<br />
gevinster mv. For selvstændige er evt. virksomhedsrenteudgifter fratrukket.<br />
Samlet indkomst med<br />
nettorenter<br />
Sammenhængende<br />
socialstatistik<br />
SDR<br />
Sigtelse<br />
SITC<br />
Skatkammerbeviser<br />
Skatter og afgifter<br />
Samlet indkomst med nettorenter er Indkomst i alt tillagt en beregnet lejeværdi af<br />
egen bolig og fratrukket renteudgifter.<br />
Samlet årlig opgørelse over personer, der har modtaget indkomsterstattende ydelser.<br />
Der kan enten være tale om modtagelse af midlertidige ydelser, dvs. arbejdsløshedsdagpenge,<br />
syge/barselsdagpenge, kontanthjælp/revalidering, orlov, aktivering<br />
– eller om modtagelse af varige ydelser, dvs. folkepension, førtidspension<br />
eller efterløn/overgangsydelse. I opgørelsen skelnes mellem berørt ydelse, som er<br />
de ydelsesarter, personen har modtaget i løbet af året, og dominerende ydelse,<br />
som er den ydelsesart, der inden for året dominerer mht. varighed.<br />
Særlige trækningsrettigheder i IMF (se IMF). SDR er et internationalt betalingsmiddel,<br />
som kan benyttes til betalinger mellem centralbankerne indbyrdes og mellem<br />
centralbankerne og IMF.<br />
Mistanke om strafbart forhold fremsat af politiet.<br />
Standard International Trade Classification, udarbejdet af FN.<br />
Værdipapirer udstedt af staten med tre eller seks måneders løbetid. Skatkammerbeviser<br />
har ingen påtrykt rente, men den effektive rente bestemmes som forskellen<br />
mellem priser på købstidspunktet og hovedstolen. Skatkammerbeviser sælges hovedsagelig<br />
til pengeinstitutterne.<br />
Defineres i statistikken over offentlige finanser som obligatoriske ydelser, der udskrives<br />
til sektoren for offentlig forvaltning og service uden nogen speciel modydelse.<br />
I den generelle statistik fordeles skatter og afgifter bl.a. på skattearter og nationalregnskabsgrupper.<br />
Indplaceringen af skatter og afgifter på de forskellige dele af<br />
nationalregnskabet er et forsøg på at afspejle de enkelte skatter og afgifters forskelligartede<br />
påvirkning af samfundsøkonomien. Skatterne og afgifterne opdeles i<br />
nationalregnskabet i produktions- og importskatter og løbende indkomst- og formueskatter<br />
samt kapitalskatter, og endvidere i bøder og obliga-toriske gebyrer<br />
samt obligatoriske bidrag til sociale ordninger. Ved grupperingen af skatter og<br />
afgifter efter art er der alene taget hensyn til disses udskrivnings-grundlag.<br />
Smalfortjeneste<br />
SO2<br />
Sociale ydelser<br />
i naturalier<br />
Begrebet er det, der kommer tættest på det, som de fleste lønmodtagere forstår<br />
ved en timeløn.<br />
Se Svovldioxid.<br />
Dette er betegnelsen for fx sygesikringsydelser og hjælpemidler, som sektoren for<br />
offentlig forvaltning køber på markedet og fordeler til husholdningerne i form af<br />
hel eller delvis betaling til markedsproducenter for at levere visse specifikke produkter<br />
til husholdningerne.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 501
Definitioner og ordforklaringer<br />
Spillefilm<br />
Statsgældsbeviser<br />
Statsobligationer<br />
Statsstøttede teatre<br />
Straffelovsovertrædelser<br />
Subsidier<br />
Summarisk<br />
fertilitetskvotient<br />
Svovldioxid<br />
Sygesikring<br />
Film optaget til forevisning som biograffilm (long film) med en længde på over<br />
1.600 meter 35 mm film (ca. en times spilletid). Film under 1.600 meter defineres<br />
normalt som kortfilm (ofte dokumentarfilm).<br />
Statspapirer med en løbetid på under to år.<br />
Obligationer udstedt i Danmark af den danske stat.<br />
Foruden Det Kgl. Teater og landsdelsscenerne de teatre, som af Teaterrådet i henhold<br />
til loven om teatervirksomhed får bevilget statsstøtte.<br />
Omfatter sædelighedsforbrydelser, voldsforbrydelser, ejendomsforbrydelser og<br />
andre forbrydelser, heraf statsforbrydelser, falsk forklaring, salg af narkotika mv.<br />
Omfatter alle løbende overførsler fra det offentlige til virksomheder med en markedsmæssig<br />
produktion. De samlede subsidier fordeles til henholdsvis offentlige<br />
kvasi-selskaber og private virksomheder. Subsidierne opdeles efter om det er produktsubsidier,<br />
dvs. tildeles proportionalt med produktion af varer, eller andre<br />
produktionssubsidier. Dækning af underskud i offentlige kvasi-selskaber klassificeres<br />
som produktsubsidie.<br />
Se Fertilitetskvotient, summarisk.<br />
Svovldioxid (SO2) – på dansk svovltveilte – er en giftig luftart, der fremkommer<br />
som biprodukt ved afbrænding af fx kul og olie. Svovldioxid spredes med vinden<br />
og bidrager til forsuring af miljøet.<br />
Ordning, der sikrer alle bosat i Danmark adgang til sygdomsbehandling og sundhedsvæsenets<br />
faciliteter uanset helbred, alder og indtægt.<br />
De sikrede kan uanset indtægtsforhold vælge mellem gruppe 1 med bl.a. fast og<br />
gratis lægehjælp og gruppe 2 med frit lægevalg og reduceret betaling.<br />
Sælgerpantebrev<br />
Særlovsovertrædelser<br />
Søtransport<br />
Pantebrev med sælger som kreditor og køber af fast ejendom som debitor.<br />
Lovovertrædelser, som ikke er omfattet af straffeloven, fx overtrædelser af færdselsloven,<br />
lov om euforiserende stoffer, våbenloven samt skatte- og afgiftslove.<br />
Kategori i betalingsbalancestatistikken. Indtægterne omfatter dels danske rederiers<br />
indtjening ved sejlads i udenrigsfart undtagen fragt af varer fra udlandet til<br />
Danmark, og dels udenlandske rederiers udgifter her i landet til bl.a. bugsering og<br />
skibsmæglere.<br />
Udgifterne omfatter dels danske rederiers udgifter i fremmede havne, og dels udgifter<br />
til søfragten på importen ved udenlandske rederier.<br />
Tilgang Omfatter i uddannelsesstatistikken personer, der i løbet af en given periode (1.<br />
oktober til 30. september det følgende år) tilmelder sig en uddannelse eller en<br />
uddannelsesgruppe.<br />
Tiltalefrafald<br />
Timecharter<br />
Undladelse i henhold til retsplejeloven af at rejse tiltale i en straffesag, fx hvis sagen<br />
er bagatelagtig eller over for unge.<br />
Indtægter ved udlejning af skibe.<br />
502 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Definitioner og ordforklaringer<br />
Togkm<br />
Tonkm<br />
Tonnage<br />
Trafikarbejde<br />
Transportarbejde<br />
Transportenhed – et tog bevæget en kilometer.<br />
Transportenhed – et ton gods transporteret en kilometer.<br />
Angiver kapacitet af et skib. Et mål for tonnagen er bruttotonnagen (BT).<br />
Antal kørte kilometre.<br />
En beregning af danske lastbilers transport, som både tager hensyn til godsmængde<br />
og turens længde.<br />
Det måles i tonkm, der defineres som et ton gods transporteret en kilometer.<br />
Trampfart<br />
Transit/transfer<br />
lufttrafik<br />
Udslip<br />
Udstedte byggetilladelser<br />
Udtræk af indkomst<br />
fra kvasiselskaber<br />
Angiver sejlads med skibe, der ikke er i linjefart.<br />
Angiver trafik, der mellemlander. Transit angiver, at rejsen fortsætter med samme<br />
fly. Transfer angiver, at der skiftes fly.<br />
Udslip af forurenende stoffer i fast, flydende eller gasformig tilstand.<br />
Tilladelse til at påbegynde byggeri givet af den kommunale bygningsmyndighed.<br />
Beregnes for de offentlige selskabslignende driftsvirksomheder, der optræder på<br />
de offentlige regnskaber, men som ikke indgår i offentlig forvaltning og service, fx<br />
havnevæsener og Finanstilsynet.<br />
Ved beregningen af overskuddet indgår de beregnede afskrivninger som en driftsudgift.<br />
Endvidere indgår statens andel af Nationalbankens overskud.<br />
Valg, folketingsvalg<br />
Valg, regionsvalg<br />
Valg, kommunale<br />
Valg, menighedsrådsvalg<br />
Valg, Europa-parlamentet<br />
Valutareserven<br />
Folketingsvalg afholdes med højst fire års mellemrum.<br />
Regionsvalg afholdes hvert fjerde år. Første gang var i november 2005 med henblik<br />
på sammensætningen af regionsrådene, der trådte i funktion i forbindelse<br />
med reformen af den administrative struktur 1. januar 2007.<br />
Valg til de kommunale råd afholdes hvert fjerde år.<br />
Menighedsrådsvalg afholdes hvert fjerde år i november måned blandt folkekirkens<br />
medlemmer.<br />
Valg til Europa-parlamentet afholdes hvert fjerde år.<br />
Danmarks Nationalbanks beholdning af likvide midler, der kan benyttes til betalinger<br />
over for udlandet. V<br />
alutareserven består af Nationalbankens guldbeholdning, fordringen på Den Internationale<br />
Valutafond (IMF) og Den Europæiske Central-bank, reservestillingen<br />
i IMF og Nationalbankens fordringer på udlandet.<br />
Vandforsyning<br />
Vandringsoverskud<br />
Vandværk<br />
En vandforsyning består af ét eller flere vandværker, én eller flere indvindingsboringer<br />
og et forsyningsnet. Almene vandforsyninger karakteriseres ved enheder,<br />
som forsyner mindst ti husstande med drikkevand.<br />
Nettoindvandring: Indvandring minus udvandring.<br />
Ved vandværk forstås et vandbehandlingsanlæg med hertil knyttet rentvandsbeholder.<br />
Råvandstilførslen kan stamme fra én eller flere indvindingsboringer.<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 503
Definitioner og ordforklaringer<br />
Vareforbrug<br />
Vareforbrug mv.<br />
Varer<br />
Det forbrug, som medgår til omsætningen i form af rå- og hjælpestoffer, handelsvarer<br />
og energiprodukter samt direkte udgifter i forbindelse med købet som fx told<br />
og fragt.<br />
Vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser.<br />
I betalingsbalancestatistikken opgøres både import og eksport af varer fob, hvilket<br />
i praksis vil sige, at udenrigshandelens importangivelser cif reduceres for påløbne<br />
fragtomkostninger ved søtransport.<br />
Endvidere korrigeres udenrigshandelsstatistikken for en række mindre poster.<br />
Varetægtsfængsling<br />
Vestlige lande<br />
Videregående<br />
uddannelser<br />
Vielseskvotient<br />
Virksomhed<br />
Virksomme stoffer<br />
Voksen- og<br />
efteruddannelse<br />
Værditilvækst<br />
Ægtepar<br />
ØMU-gæld<br />
Øvrige tjenester<br />
Frihedsberøvelse iflg. retskendelse for at sikre en sigtet persons tilstedeværelse.<br />
Vestlige lande omfatter alle EU-lande samt Island, Norge, Andorra, Liechtenstein,<br />
Monaco, San Marino, Schweiz, Vatikanstaten, Canada, USA, Australien og New<br />
Zealand.<br />
Alle videregående uddannelser er erhvervskompetencegivende. Videregående<br />
uddannelser opdeles i korte, mellemlange og lange alt efter længden på uddannelsen.<br />
Antal vielser pr. 1.000 indbyggere.<br />
En lokal økonomisk enhed.<br />
Bekæmpelsesmidler. Indholdet af aktive stoffer i de enkelte bekæmpelsesmidler,<br />
dvs. uden fyldstoffer, vand mv. Mængden af virksomme stoffer varierer med bekæmpelsesmidlet<br />
(fra ca. 10 pct. til ca. 80 pct. af handelsmængden).<br />
Omfatter voksen- og efteruddannelse efter afslutning af grundskoleniveauet. Kursusaktiviteten<br />
sigter mod at erhverve eller vedligeholde kompetencer.<br />
Værditilvækst beregnes som driftsindtægter minus forbrug af varer og tjenester.<br />
I familiestatistikken er et ægtepar to personer, der er gift med hinanden, og som<br />
bor på samme adresse.<br />
ØMU-gælden er en konsolideret opgørelse af udvalgte gældsposter (til nominel<br />
værdi) for offentlig forvaltning og service. Disse passivposter er: 1) Sedler og mønt<br />
samt indskud, 2) værdipapirer undtagen aktier og 3) lån. En mere fuldstændig<br />
opgørelse er den såkaldte nettogæld (til markedsværdi) som offentliggøres i sammenhæng<br />
med de finansielle konti for offentlig forvaltning og service. Nettogælden<br />
beregner forskellen imellem de samlede finansielle aktiver og passiver.<br />
I betalingsbalancen en række transaktioner af løbende karakter, fx vedrørende<br />
land- og lufttransport, forsikringer og licenser.<br />
504 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 505
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
Der henvises til tabeller og ikke tekstafsnit.<br />
Tal angiver sidetal<br />
A<br />
a-kasser<br />
arbejdsløse 124<br />
medlemmer 130<br />
regnskab 401<br />
aborter 41, 451<br />
administrativ inddeling 12<br />
AF-aktivering 127, 149<br />
afgifter 412<br />
aflastningsophold, børn og unge 150<br />
aflønning af ansatte, brancher 376<br />
aids 166<br />
Akademikernes Centralorganisation (AC) 129<br />
aktier<br />
børsnoterede 439<br />
OMXC-indeks 439<br />
aktieselskaber 233<br />
aktivering 127, 147, 149<br />
akvarier 82<br />
alder, gennemsnit 40<br />
aldersfordeling 29, 33<br />
aldersintegrerede institutioner 146, 152<br />
aldrende befolkning 29, 451<br />
alkoholholdige drikkevarer, forbrug 218<br />
almen læge 160<br />
alternativ energi 333, 336<br />
anbringelser uden for hjemmet 150<br />
andelsselskaber 233<br />
andre medier, antal 85<br />
animalske landbrugsprodukter<br />
eksport 254, 257<br />
produktion 257-258<br />
økologiske 217, 250<br />
ankesager 187<br />
Ankestyrelsen 159<br />
anlægsarbejder, omkostningsindeks 283<br />
anlægsregnskab, regioner 401, 403<br />
anmeldelser, arbejdsskader 168<br />
annonceomsætning 94<br />
anpartsselskaber 233<br />
apoteker 169<br />
arbejdsbetingede lidelser 168<br />
arbejdsformidling 12<br />
arbejdsløse 126<br />
arbejdsløshedskasser 124<br />
indkomst 202 (fortsættes)<br />
arbejdsløse (fortsat)<br />
internationalt 461<br />
køn 123, 125<br />
køn og alder 124<br />
køn og region 114<br />
landsdele 123<br />
ledighedsprocent 123-125, 451<br />
oprindelsesland 125<br />
regioner 123<br />
arbejdsløshedsdagpenge<br />
modtagere 126, 149<br />
satser 148<br />
udgifter 126, 147<br />
arbejdsløshedsforsikrede 124<br />
arbejdsløshedskasser<br />
arbejdsløse 124<br />
medlemmer 130<br />
regnskab 401<br />
arbejdsløshedsprocent 123-126, 451<br />
internationalt 461<br />
Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) 147, 159, 431<br />
arbejdsmarkedsbidrag 408<br />
arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger 127<br />
arbejdsmarkedstilknytning 114<br />
arbejdsmarkedsuddannelse, elever 76<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdsskader 167-168<br />
arbejdsstandsninger 130<br />
arbejdssteder 240<br />
beskæftigede 238<br />
brancher 239<br />
brancher, region 239<br />
sektor 240<br />
arbejdsstyrken 114, 451<br />
internationalt 460<br />
arbejdstid 112, 122<br />
brancher 377<br />
arbejdstilladelser 39<br />
arbejdstimer, brancher 377<br />
arbejdsulykker 167-168<br />
areal 11, 451<br />
benyttelse 14<br />
byer 14<br />
bygninger 279, 282<br />
dyrket 14, 249, 253<br />
forpagtet 249<br />
internationalt 455<br />
jernbane 14<br />
landsdele 11, 13<br />
(fortsættes)<br />
506 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
areal (fortsat)<br />
skove 14, 262<br />
søer 14-15<br />
vandareal 11, 14-15<br />
veje 14<br />
vådområder 14<br />
øer 13<br />
økologisk landbrug 251<br />
arkiver 82<br />
arresthuse, indsatte 186<br />
asylsager 39<br />
ATP 159<br />
autohandel, service og tankstationer<br />
beskæftigede 234<br />
regnskab 235-237<br />
aviser 85-86<br />
B<br />
badeforbud 332<br />
badevandskvalitet 332<br />
badminton, tilskuere 94<br />
banenet 310<br />
barselsdagpenge 147-149, 156<br />
barselsorlov 151<br />
basketball, tilskuere 94<br />
bebygget areal 279<br />
befolkning 11, 214, 451<br />
arbejdsmarkedstilknytning 114<br />
byer 27, 30-32<br />
byer, internationalt 455-456<br />
erhverv 111<br />
folketal 11, 13, 27-28<br />
folketal, internationalt 455, 457<br />
gennemsnitsalder 40<br />
kommuner 31-32<br />
køn og alder 29<br />
landdistrikter 27<br />
landsdele 13, 27, 31-32<br />
levetid 42, 46, 451<br />
levetid, internationalt 457<br />
region 11, 31-32<br />
socioøkonomisk status 113-114, 210<br />
uddannelsesniveau 74-75<br />
uddannelsesniveau, internationalt 459<br />
uddannelsesplacering 73<br />
udenlandske statsborgere 33-35, 40<br />
værnepligtiges højde 46<br />
øer 13<br />
befolkningen, køb på internet 299<br />
befolkningsfremskrivning 37<br />
befolkningsprognose 37<br />
befolkningstilvækst 27, 32, 37<br />
udenlandske statsborgere 35<br />
befolkningstæthed 11, 27, 31-32, 451<br />
internationalt 455<br />
begravelse 96<br />
begravelseshjælp 148<br />
bekæmpelsesmidler, forbrug 253, 332<br />
benzinforbrug 334<br />
beskyttede boliger 146, 153<br />
beskæftigede 112, 238<br />
arbejdstid 112, 122<br />
brancher 112-113, 234, 239, 378, 451<br />
bygge og anlæg 112-113, 234, 239, 284, 378<br />
dansk- og udenlandskejede firmaer 238<br />
finansielle sektor 431<br />
internationalt 460<br />
køn 113<br />
køn og bopæl 114<br />
køn og sektor 112<br />
nationalregnskab 378<br />
offentlige sektor 112-113, 146-148, 234, 240, 378<br />
private sektor 112, 118, 234, 240, 378<br />
sociale institutioner 146<br />
socioøkonomisk status 113<br />
beskæftigelse, personer uden ordinær 128<br />
beskæftigelsesfrekvens 114<br />
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger 127<br />
betalingsbalance 358-359, 451<br />
internationalt 468<br />
betalingsbalanceopgørelse 358<br />
betjeningssteder, antal 85<br />
biblioteker 84<br />
bilateral udviklingsbistand 423-424<br />
biler<br />
alder 312<br />
antal 312<br />
bilmærker 318<br />
familier med 317, 319<br />
nyregistreringer 311<br />
trafik 314, 320<br />
biogas 333, 336<br />
biografer 87-88<br />
biomasse 331<br />
bistand til børn og unge 150<br />
bistand til udviklingslande 423-424<br />
blankolån 438<br />
boligbyggeri<br />
byggeomkostninger 283<br />
byggetilladelser 281<br />
bygherreforhold 281<br />
fuldført 280-282<br />
påbegyndt 280-281<br />
boliger<br />
alder 285, 288<br />
antal 279<br />
areal 282<br />
boligstøtte 147, 155<br />
byggeri 280-282<br />
ejendomssalg 222-224<br />
ejendomsvurderinger 223<br />
ejerforhold 285, 288<br />
husstande 284<br />
installationsforhold 279, 284-286, 288<br />
lejeboliger 285, 288<br />
(fortsættes)<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 507
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
boliger (fortsat)<br />
opvarmningsforhold 279, 284-285<br />
regioner 286<br />
størrelse 285, 288<br />
tvangsauktioner 222<br />
type 279-280, 285-286, 288<br />
udlejningsforhold 285<br />
boligforhold 284-288, 451<br />
boligsikring 147, 155<br />
boligydelse 147, 155<br />
botaniske haver 82<br />
botilbud 146, 153<br />
broer, trafik 320<br />
bruttoenergiforbrug 334<br />
bruttofaktorindkomst (BFI) 369<br />
husholdningssektor 373<br />
landbrug 260<br />
offentlig forvaltning og service 371<br />
selskabssektor 372<br />
bruttoinvesteringer<br />
brancher 380<br />
internationalt 470<br />
landbrug 261<br />
nationalregnskab 368, 370, 379-380<br />
bruttonationalindkomst (BNI) 369<br />
bruttonationalprodukt (BNP) 368-369, 451<br />
internationalt 469-470<br />
region 382<br />
bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger, internationalt<br />
463<br />
bruttoopsparing, nationalregnskab 369, 371-373<br />
bruttooverskud af produktionen 371-373<br />
brancher 376<br />
bruttoreproduktion 40<br />
bruttovirksomhedsindkomst, selskabssektor 372<br />
bruttoværditilvækst (BVT) 369<br />
brancher 375<br />
husholdningssektor 373<br />
landbrug 260<br />
offentlig forvaltning og service 371, 375<br />
selskabssektor 372<br />
brændselsforbrug 333-335<br />
busser 311-312, 314-315<br />
byer<br />
areal 14<br />
folketal 27, 30-32<br />
folketal internationalt 455-456<br />
bygge og anlæg<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 234, 239, 284, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
byggeomkostninger 283<br />
energiforbrug 333<br />
(fortsættes)<br />
bygge og anlæg (fortsat)<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
regnskab 235-237<br />
byggegrunde 222-224<br />
byggeomkostningsindeks for boliger 283<br />
byggeri<br />
boliger 280-281<br />
byggeomkostninger 283<br />
byggetilladelser 280-281<br />
erhvervsbygninger 280<br />
fuldført 280-281<br />
påbegyndt 280-281<br />
regioner 280<br />
type 281<br />
byggetilladelser 280-281<br />
bygherreforhold 281<br />
bygninger, regioner 279<br />
bygningsbestanden 279<br />
byretter 181<br />
bytteforhold, udenrigshandel 352<br />
bødestraffe 176-179<br />
bøger<br />
biblioteker 84<br />
udkomne titler 88<br />
børn anbragt uden for hjemmet 150<br />
børne- og ungdomsorganisationer 93<br />
børnebidrag 147-148, 151<br />
børnedødelighed 28, 45, 451<br />
internationalt 457<br />
børnefamilier 47<br />
boligforhold 287<br />
indkomst 206-208<br />
type 47-48<br />
børnefamilieydelser 147-149<br />
børnehaver 146, 152<br />
børnepasning 152<br />
takster 152<br />
børnetilskud 147-149<br />
børsnoterede aktier 439<br />
børsnoterede obligationer 438<br />
C<br />
campingpladser 298<br />
campingvogne 312<br />
cd-afspiller, familier med 215<br />
cd-albums, salg 92<br />
cd-rom, familier med 215<br />
chincillaavl 256<br />
cigaretforbrug pr. indbygger 218<br />
cirkulerende obligationer 438<br />
civile retssager 181<br />
cykler, trafik 314-315<br />
508 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
D<br />
DAB-radio, familier med 215<br />
dagblade 85-86<br />
daghjem 146<br />
daginstitutioner<br />
børn 147, 152, 451<br />
voksne 146<br />
ældre 146<br />
dagpenge<br />
arbejdsløshed 126, 147-149<br />
fødsel og graviditet 147-149, 156<br />
satser 148<br />
sygdom 147-149, 156<br />
dagpengemodtagere 126<br />
dagpleje 146-147, 152<br />
dagspressen 85-86<br />
dankort 435<br />
Danmarks Nationalbank<br />
diskonto 442<br />
guldbeholdning 431-432<br />
regnskab 432<br />
valutareserve 358-359, 431<br />
Danmarks Radio 89, 91<br />
Dansk Data Arkiv 82<br />
danskejede firmaer 238<br />
delpension<br />
satser 148<br />
udgifter 147<br />
deltidsbeskæftigede 112, 122<br />
detailhandel<br />
beskæftigede 234<br />
omsætning 295<br />
regnskab 235-237<br />
detailomsætning 252<br />
økologi 252<br />
detailomsætningsindeks 295<br />
digitalkamera, familier med 215<br />
digitalt tv, familier med 215<br />
digitalt videokamera, familier med 215<br />
diskonto, Danmarks Nationalbank 442<br />
disponibel bruttoindkomst, nationalregnskab 371-373<br />
disponibel bruttonationalindkomst 369<br />
domstole 181, 187<br />
drengenavne 51<br />
driftsregnskab<br />
kommuner 406-407<br />
regioner 401, 403<br />
drikkevarer<br />
afgifter 412<br />
forbrug 218<br />
drivhuseffekt 331<br />
drivhusgasser 330-331<br />
dvd-afspiller, familier med 215<br />
dvd-optager, familier med 215<br />
dyrket areal 14, 249, 253<br />
økologisk 251<br />
døde 28<br />
fremskrivning 37<br />
ikke-naturlige årsager 43-45, 167, 321-322, 324, 451<br />
internationalt 457<br />
køn og alder 45<br />
region 32<br />
udenlandske statsborgere 35<br />
ulykker 43-45, 321-322, 324<br />
døde under 1 år 28, 42, 45, 451<br />
internationalt 457<br />
dødelighed 28, 42, 46<br />
internationalt 457<br />
dødsboer 188<br />
dødsårsager 43-44<br />
ikke-naturlige 43-45, 167, 321-322, 324, 451<br />
døgninstitutioner 146-147<br />
ældre 153<br />
dåb 96<br />
E<br />
effektiv kronekurs 442<br />
efterkommere 34<br />
arbejdsmarkedstilknytning 114<br />
befolkningsfremskrivning 37<br />
gennemsnitsalder 40<br />
kriminalitet 183<br />
uddannelse 71<br />
efterløn<br />
modtagere 149<br />
satser 148<br />
udgifter 126, 147<br />
efternavne 52<br />
efterskoler 70<br />
efteruddannelse 76<br />
ejendomsforbrydelser 171, 173-176, 180, 182, 451<br />
ejendomssalg 222-224<br />
ejendomsvurderinger 223<br />
ejendomsværdi 223<br />
ejerboliger 288<br />
ejendomssalg 222-224<br />
ejendomsvurderinger 223<br />
familier med 215<br />
tvangsauktioner 222<br />
type 285<br />
eksamen, uddannelsesinstitutioner 71-72<br />
eksport<br />
brancher 235<br />
energi 333<br />
enhedsværdiindeks 352<br />
internationalt 467-468<br />
kvantumindeks 352<br />
landbrugsprodukter 254<br />
lande 346-347<br />
tjenester 355-357<br />
varer 351, 354, 381-382<br />
varer og lande 348-349<br />
varer og tjenester 368<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 509
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
eksport, lande 355-357<br />
elektricitet<br />
energibalance 333<br />
forbrug 333-335<br />
forbrug internationalt 466<br />
produktion 333<br />
elektronikindustri 269-270<br />
elever<br />
arbejdsmarkedsuddannelse 76<br />
efterskoler 70<br />
efteruddannelse 76<br />
erhvervsskoler 70-71, 76<br />
folkeskolen 70-71<br />
grundskolen 70-71<br />
gymnasier 70-71<br />
national oprindelse 71<br />
uddannelsesplacering 73<br />
videregående uddannelser 70-72, 76<br />
voksenuddannelse 71, 76<br />
emigration 28, 32<br />
fremskrivning 37<br />
statsborgerskab 35, 38<br />
emission 330-331<br />
energi- og vandforsyning<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 234, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
energiforbrug 333<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
produktionsindeks 270<br />
energibalance 333<br />
energieffektivitet, biler 311<br />
energieksport 333<br />
energiforbrug<br />
brancher 333<br />
brutto 334<br />
husstande 333<br />
industri 333, 335<br />
energiimport 333<br />
energiproduktion 333, 336<br />
energiskatter 412<br />
engroshandel<br />
beskæftigede 234<br />
regnskab 235-237<br />
enhedsværdiindeks, udenrigshandel 352<br />
enkeltmandsfirmaer 233<br />
Erhvervsarkivet 82<br />
erhvervsbygninger<br />
antal 279<br />
(fortsættes)<br />
erhvervsbygninger (fortsat)<br />
areal 282<br />
byggeri 280<br />
ejendomssalg 224<br />
ejendomsvurderinger 223<br />
opvarmningsforhold 279<br />
tvangsauktioner 222<br />
erhvervsfaglige uddannelser 70-71, 76<br />
erhvervsfrekvens 114, 451<br />
erhvervspendling 115-116<br />
erhvervssygdomme 168<br />
EU-folkeafstemninger 62<br />
EU-subsidier 420<br />
Europa-Parlamentsvalg 61<br />
F<br />
factoring 437<br />
fagblade 86<br />
fagforeninger 129<br />
faglitteratur 88<br />
familiepleje 150<br />
familier<br />
beskatning 209-210, 214<br />
bilrådighed 317, 319<br />
boligforhold 284, 286-287<br />
boligstøtte 155<br />
energiforbrug 333<br />
forbrug 209-214, 379<br />
indkomst 206-210, 214, 451<br />
it-anvendelse 215, 300<br />
køb på internet 299<br />
tv-stationer 90<br />
type 47-48<br />
varige forbrugsgoder 215<br />
velfærd 208<br />
familiesammenføringer 39<br />
fangst 264, 451<br />
fast ejendom og forretningsservice, regnskab 236-237<br />
fast realkapital 384<br />
faste bruttoinvesteringer 368, 370, 379-380<br />
internationalt 470<br />
fastnetabonnenter 300<br />
ferie<br />
overnatninger 298<br />
rejser 296-297<br />
fertilitet 28, 40, 451<br />
aldersfordeling 40<br />
internationalt 458<br />
film 87<br />
finansielle konti<br />
Danmark og udlandet 385<br />
husholdningssektor 388<br />
offentlig forvaltning og service 386<br />
selskabssektor 387<br />
finansielle sektor 431<br />
510 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
finansiering og forretningsservice<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
energiforbrug 333<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
finansieringsselskaber 436-437<br />
finanslov 398<br />
firmaer<br />
beskæftigede 234, 236-237<br />
brancher 233<br />
dansk- og udenlandskejede 238<br />
it-anvendelse 299<br />
nye 234<br />
regnskaber 235-237<br />
virksomhedsform 233<br />
FISIM 375-376, 383<br />
fiskearter, fangst 264<br />
fiskerfartøjer 263, 313, 451<br />
fiskeri<br />
beskæftigede 234<br />
fangst 264<br />
regnskab 235<br />
fjerkræhold 255<br />
økologiske 250<br />
fjernsyn<br />
licenser 91<br />
seertid 91<br />
udsendelser 89<br />
flybestand 313<br />
flygtninge 39<br />
flytninger 32, 39<br />
fodbold, tilskuere 94<br />
foderstoffer, forbrug 253, 258<br />
fodterapi 160<br />
fogedforretninger 188<br />
folkeafstemninger 62<br />
folkebiblioteker 84<br />
andre medier 85<br />
folkekirke 96<br />
folkepension<br />
modtagere 149, 156, 158<br />
satser 148<br />
udgifter 147, 158<br />
folkeskolen 70-71<br />
folketal 11, 27-28, 451<br />
byer 27, 30-32<br />
byer, internationalt 455-456<br />
internationalt 455, 457<br />
(fortsættes)<br />
folketal (fortsat)<br />
kommuner 31-32<br />
køn og alder 29<br />
landdistrikter 27<br />
landsdele 13, 27, 31-32<br />
region 11, 31-32<br />
udenlandske statsborgere 33-35<br />
øer 13<br />
folketingsvalg<br />
kandidater 53, 57<br />
mandater 54, 57<br />
stemmefordeling 54-57<br />
stemmeprocent 53, 55-56<br />
stemmetal 53<br />
valgkredse 54-56<br />
vælgere 53<br />
folketællinger 111<br />
forbrug<br />
alkoholholdige drikkevarer 218<br />
bekæmpelsesmidler 253, 332<br />
drikkevarer 218<br />
elektricitet 333-335<br />
elektricitet, internationalt 466<br />
energi 333-335<br />
familier 211<br />
fast realkapital 384<br />
foder 253, 258<br />
fødevarer 217<br />
handelsgødning 253, 258<br />
husstande 209-214, 379<br />
medicin 169-170<br />
offentligt 368, 371-373, 381-383, 416-419<br />
offentligt, internationalt 470<br />
pesticider 253, 332<br />
privat 368, 373, 381-383<br />
privat, internationalt 470<br />
regioner 214<br />
reklamer 94<br />
socioøkonomisk status 210<br />
tobak 218<br />
økologiske varer 217<br />
forbrugerkredit 438<br />
forbrugerprisindeks 220-221<br />
internationalt 462<br />
forbrugsafgifter 412<br />
forbrugsgoder, varige 215<br />
forbrugslån 438<br />
forbrydelser 171-180, 182-183, 451<br />
fordringserhvervelse 369-373<br />
foreninger kultur og renovation 235<br />
forlis 321<br />
fornavne 51<br />
forpagtning 249<br />
forretningsrejser 297<br />
forretningsservice<br />
beskæftigede 234<br />
regnskab 235<br />
forsikringer 443<br />
forsikringsselskaber 431, 443-444<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 511
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
forskning og udvikling (FoU), udgifter 240<br />
forskningsbiblioteker 84<br />
forskudsskatter 408<br />
forsorgshjem 146<br />
forsyningsbalance 368, 381-382<br />
forsørgerbyrden 29<br />
internationalt 457<br />
fortjeneste<br />
arbejdsfunktion 118-120<br />
kommunale sektor 119<br />
køn 118-120<br />
private sektor 118<br />
statslige sektor 120<br />
forurening 330-331<br />
brancher 331<br />
vand 332<br />
forureningsskatter 412<br />
fravær 117<br />
arbejdsfunktion 117<br />
privat sektor 117<br />
fremstilling og forarbejdning af metal 269-270<br />
frihedsstraffe 176-180, 183<br />
friluftsorganisationer 93<br />
fritidshjem 146, 152<br />
fuldført byggeri 280-282<br />
fuldtidsbeskæftigede 112, 122, 234, 238-240<br />
fungicider 332<br />
Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF)<br />
129<br />
fysioterapi 160<br />
fængselsstraffe 176-180, 183<br />
fængsler, indsatte 186<br />
færdselslovovertrædelser 178<br />
færdselsulykker 43-45, 321-324<br />
færgefart<br />
godstransport 316<br />
persontransport 315<br />
trafik 314<br />
Færøerne<br />
aborter 451<br />
aldrende befolkning 451<br />
arbejdsstyrken 451<br />
areal 11, 451<br />
befolkning 11, 451<br />
befolkningstæthed 11, 451<br />
beskæftigede 451<br />
betalingsbalance 451<br />
boligforhold 451<br />
bruttonationalprodukt (BNP) 451<br />
døde under 1 år 451<br />
fertilitet 451<br />
firmaer 451<br />
fiskerfartøjer 451<br />
fiskeri 451<br />
indkomst 451<br />
inflation 451<br />
internetadgang 451<br />
klima 451<br />
(fortsættes)<br />
Færøerne (fortsat)<br />
kriminalitet 451<br />
kystlinje 11<br />
ledighedsprocent 451<br />
levetid 451<br />
meteorologiske forhold 451<br />
mobiltelefoner 451<br />
nedbør 451<br />
offentlig gæld 451<br />
politiske partier 57<br />
realvækst 451<br />
selvmord 451<br />
skilsmisser 451<br />
sociale udgifter 451<br />
soltimer 451<br />
straffelovovertrædelser 451<br />
sundhedsvæsen 451<br />
temperaturforhold 451<br />
tilskud fra Danmark 451<br />
turisme 451<br />
uddannelsesudgifter 451<br />
udenrigshandel 451<br />
valg 53, 57<br />
vejrforhold 451<br />
vielser 451<br />
føde-, drikke- og tobaksvareindustri, omsætning 269<br />
fødevareforbrug 217<br />
fødevarer 219<br />
gennemsnitspriser 219<br />
økologiske 252<br />
fødte 28, 32, 40<br />
fremskrivning 37<br />
internationalt 457-458<br />
kvindens alder 40<br />
udenlandske statsborgere 35<br />
førstegangsfødende 40<br />
førtidspension<br />
ansøgninger 157<br />
modtagere 149, 157-158<br />
satser 148<br />
udgifter 147, 158<br />
fårehold 255<br />
G<br />
gartnerier 249<br />
gas<br />
energibalance 333<br />
forbrug 333-335<br />
gennemsnitsalder, viede 49<br />
godstransport<br />
lastbil 316<br />
transportmåde 316<br />
GPS-navigation, familier med 215<br />
graddage 16<br />
granitproduktion 330<br />
gratisaviser 86<br />
grundloven, folkeafstemninger 62<br />
512 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
grundskolen 70-71<br />
grundværdier 223<br />
grusproduktion 330<br />
Grønland<br />
aborter 451<br />
aldrende befolkning 451<br />
arbejdsstyrken 451<br />
areal 11, 451<br />
befolkning 11, 451<br />
befolkningstæthed 11, 451<br />
beskæftigede 451<br />
boligforhold 451<br />
bruttonationalprodukt (BNP) 451<br />
døde under 1 år 451<br />
erhvervsfrekvens 451<br />
fertilitet 451<br />
firmaer 451<br />
fiskerfartøjer 451<br />
fiskeri 451<br />
indkomst 451<br />
inflation 451<br />
internetadgang 451<br />
klima 451<br />
kriminalitet 451<br />
ledighedsprocent 451<br />
levetid 451<br />
meteorologiske forhold 451<br />
mobiltelefoner 451<br />
offentlig gæld 451<br />
politiske partier 57<br />
realvækst 451<br />
selvmord 451<br />
sociale udgifter 451<br />
straffelovovertrædelser 451<br />
sundhedsvæsen 451<br />
temperaturforhold 451<br />
tilskud fra Danmark 451<br />
turisme 451<br />
uddannelsesudgifter 451<br />
udenrigshandel 451<br />
valg 53, 57<br />
vejrforhold 451<br />
grønne afgifter 412<br />
guldbeholdning 431-432<br />
gummi- og plastindustri 269-270<br />
gymnasier 70-71<br />
gæld<br />
indenlandsk 399-400<br />
kapitalbalance 359<br />
landbrug 261<br />
offentlig 359, 399-400, 404-405, 451<br />
offentlig, internationalt 468<br />
udenlandsk 359, 399-400<br />
gødning 253, 258<br />
H<br />
handel, hotel og restauration<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
energiforbrug 333<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
regnskab 236-237<br />
handelsbalance 346-347, 359, 370<br />
tjenester 355-357<br />
handelsflåden 313<br />
handelsgødning 253, 258<br />
havforurening 332<br />
havne<br />
antal 310<br />
overnatninger 298<br />
udgifter 310<br />
heltidsbeskæftigede 112, 122, 234, 238-240<br />
herbicider 332<br />
hestehold 255<br />
hiv 166<br />
hjemmecomputer, familier med 215, 300<br />
hjemmehjælp 146<br />
modtagere 153<br />
hjemmesider, virksomheder med 299<br />
hospitaler 161-163<br />
udgifter 147<br />
hoteller 298<br />
hoteller og restauranter<br />
beskæftigede 234<br />
firmaer 233<br />
regnskab 235-237<br />
hugst 263<br />
husdyrhold 255<br />
økologiske 250<br />
husholdningssektor 373, 378<br />
huslejetilskud 147, 155<br />
husstande<br />
beskatning 209-210, 214<br />
bilrådighed 317, 319<br />
boligforhold 284, 286-287<br />
boligstøtte 155<br />
energiforbrug 333<br />
forbrug 209-214, 379<br />
indkomst 206-210, 214, 451<br />
it-anvendelse 215, 300<br />
køb på internet 299<br />
tv-stationer 90<br />
(fortsættes)<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 513
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
husstande (fortsat)<br />
type 47<br />
varige forbrugsgoder 215<br />
højde, værnepligtige 46<br />
Højesteret 187<br />
høstudbytte 254<br />
håndbold, tilskuere 94<br />
håndkøbsudsalg 169<br />
I<br />
idrætsorganisationer 93<br />
ikke-naturlige dødsfald 43-45, 167, 321-322, 324, 451<br />
ikke-statsstøttede teatre 92<br />
immigration 28, 32<br />
fremskrivning 37<br />
statsborgerskab 35, 38<br />
import<br />
energi 333<br />
enhedsværdiindeks 352<br />
internationalt 468<br />
kvantumindeks 352<br />
lande 346-347<br />
tjenester 355-357<br />
varer 350, 353, 381-382<br />
varer og lande 348-349<br />
varer og tjenester 368<br />
import, lande 355-357<br />
importafgifter 412<br />
indbyggere pr. km2 11, 27, 31-32, 451<br />
internationalt 455<br />
indenlandsk vareforsyning, prisindeks 216<br />
indenlandske vandringer 32, 39<br />
indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM)<br />
375-376, 383<br />
indkomst<br />
familier 206-208, 451<br />
husstande 209-210, 214<br />
køn og alder 203<br />
personlig 202-203<br />
personlig, gennemsnitlig 204-205<br />
personlig, kommuner 204-205<br />
skattepligtig 408<br />
socioøkonomisk status 210, 214<br />
indkomstanvendelse, nationalregnskab 369<br />
indkomstbegreber, nationalregnskab 369<br />
indkomsterstattende ydelser<br />
modtagere 126-127, 149, 154-158<br />
satser 148<br />
udgifter 126, 147, 155-156, 158, 421<br />
indkomstskatter 408-410<br />
indlæggelser 161-163<br />
uddannelse 163<br />
indlån 431, 433-435<br />
indpendling 116<br />
indsatte, fængsler 186<br />
industri<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 234, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
dansk- og udenlandskejede 238<br />
energiforbrug 333, 335<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
kornforbrug 254<br />
lønsum 239<br />
omsætning 269<br />
produktion 270, 374<br />
produktionsindeks 270<br />
regnskab 235-237<br />
indvandrere 28, 32, 34<br />
arbejdsmarkedstilknytning 114<br />
befolkningsfremskrivning 37<br />
gennemsnitsalder 40<br />
kriminalitet 183<br />
statsborgerskab 35, 38<br />
uddannelse 71, 127<br />
inflation 220, 451<br />
internationalt 462<br />
input-output, brancher 383<br />
insektmidler 253, 332<br />
installationsforhold 279, 284-286, 288<br />
institutionstakster 152<br />
integrationsuddannelse 127<br />
interessentskaber 233<br />
internet, køb af produkter 299<br />
internetadgang<br />
abonnenter 300<br />
befolkningens 215, 300, 451<br />
virksomheder med 299<br />
introduktionsydelse 154<br />
investeringer<br />
brancher 235-237, 380<br />
internationalt 470<br />
landbrug 261<br />
nationalregnskab 368, 370, 379-380<br />
investeringsforeninger 431, 439<br />
ishockey, tilskuere 94<br />
it-anvendelse<br />
befolkningens 215, 300<br />
virksomheder 299<br />
it-erhvervene, omsætning 299<br />
514 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
J<br />
jernbaner<br />
areal 14<br />
banelængde 310<br />
godstransport 316<br />
persontransport 315<br />
trafik 314-315<br />
udgifter 310<br />
ulykker 322<br />
jobtræning 127<br />
jordvarme 336<br />
K<br />
kalkproduktion 330<br />
kapitalbalance 359<br />
kapitelstakster 250<br />
kartoffelforbrug 217<br />
kassettebånd, salg 92<br />
kemisk industri 269-270<br />
kirke 96<br />
kirkegårde 14<br />
kirkelig inddeling 12, 96<br />
kirkelige handlinger 96<br />
kirkeskat 409-410<br />
kirkesogne 12<br />
kiropraktik 160<br />
klima 16, 451<br />
klubber 146<br />
knallerter 312, 314-315<br />
kommunal aktivering 127, 149<br />
kommunale sektor<br />
arbejdssteder 240<br />
beskæftigede 112, 146-148, 240<br />
fravær 117<br />
indtægter 414-415<br />
løn 119<br />
lønsum 240<br />
personbeskatning 409-410<br />
regnskab 404-407<br />
skatteprocenter 409-410<br />
udgifter 414-415, 419<br />
kommunalvalg 60<br />
kommuner<br />
anlægsregnskaber 406-407<br />
driftsregnskaber 406-407<br />
konfirmation 96<br />
konkurser 188, 235<br />
kontanthjælp, modtagere 149, 154-155<br />
kontantpriser, ejendomme 223<br />
kontokort 438<br />
kornanvendelsen 254<br />
kornpriser 250<br />
kreditaftaler 438<br />
kreditkøb 438<br />
kridtproduktion 330<br />
kriminalitet 171-180, 182-183, 185, 451<br />
recidiv 185<br />
kriminalitetshyppighed 183<br />
kriminalitetsindeks, nationalitet 184<br />
kristendom 96<br />
kræftsygdomme 43-44, 164-165<br />
kultur, erhvervsfrekvens 95<br />
kulturudgifter 95<br />
kvantumindeks, udenrigshandel 352<br />
kvartssandproduktion 330<br />
kvæghold 255<br />
økologiske 250<br />
Kyoto 331<br />
kystlinje 11<br />
kæremål 187<br />
købekort 438<br />
købekraftpariteter 463<br />
kød<br />
eksport 257<br />
forbrug 217<br />
produktion 257<br />
kønssygdomme 166<br />
L<br />
landbrug<br />
animalsk produktion 217, 250, 257-258<br />
bedrifter 249<br />
bekæmpelsesmidler 253, 258<br />
bruttofaktorindkomst 260<br />
bruttoinvesteringer 261<br />
bruttoværditilvækst 260<br />
dyrket areal 14, 249, 253<br />
foderstoffer 253, 258<br />
forpagtning 249<br />
gæld 261<br />
gødning 253, 258<br />
husdyrhold 255<br />
høstudbytte 254<br />
kapitelstakster 250<br />
mængdeindeks 258<br />
pelsdyravl 252, 256<br />
prisindeks 258<br />
regnskaber 259-261<br />
råvareanvendelse 253, 258<br />
subsidier 260, 420<br />
vegetabilsk produktion 254, 258<br />
økologisk 250-251<br />
landbrug, fiskeri og råstofudvinding<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
energiforbrug 333<br />
(fortsættes)<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 515
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
landbrug, fiskeri og råstofudvinding (fortsat)<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
landbrug, gartneri og skovbrug<br />
beskæftigede 234<br />
regnskab 235<br />
landbrugsejendomme<br />
ejendomssalg 223-224<br />
tvangsauktioner 222<br />
vurderinger 223<br />
landinger, fisk 264<br />
landsarkiver 82<br />
Landsorganisationen i Danmark (LO) 129<br />
landsretter 181, 187<br />
lastbiler<br />
antal 312<br />
godstransport 316<br />
nyregistreringer 311<br />
trafik 314<br />
leasing 437<br />
Ledernes Hovedorganisation 129<br />
ledige<br />
arbejdsløshedskasser 124<br />
forsikrede 124<br />
indkomst 202<br />
internationalt 461<br />
køn 123, 125<br />
køn og alder 124<br />
køn og region 114<br />
landsdele 123<br />
oprindelsesland 125<br />
regioner 123<br />
ledighed 126<br />
ledighedsprocent 123-125, 451<br />
internationalt 461<br />
legale aborter 41<br />
lejeboliger 285, 288<br />
lerproduktion 330<br />
levendefødte 28, 32, 40<br />
fremskrivning 37<br />
internationalt 457-458<br />
kvindens alder 40<br />
udenlandske statsborgere 35<br />
levetid 42, 46, 451<br />
internationalt 457<br />
ligeløn 118-120<br />
livsforsikringsselskaber 431, 443<br />
lovovertrædelser 185<br />
færdselslove 183<br />
færdselsloven 178-179<br />
køn og alder 175, 178-179<br />
miljølove 172, 177, 180<br />
national oprindelse 183<br />
straffeloven 171, 173-176, 179-180, 182<br />
særlove 172, 177, 179-180<br />
særlove;straffe 183<br />
LP-plader, salg 92<br />
luft 330-331<br />
luftfart<br />
flybestand 313<br />
godstransport 316<br />
persontransport 315<br />
luftforurening 330-331<br />
lufthavne<br />
antal 310<br />
trafik 314<br />
udgifter 310<br />
lystbådehavne 298<br />
lægemiddelforbrug 169-170<br />
læger 451<br />
løbende saldo over for udlandet 369-370<br />
løn<br />
arbejdsfunktion 118-120<br />
kommunale sektor 119<br />
køn 118-120<br />
private sektor 118<br />
statslige sektor 120<br />
lønmodtagere<br />
arbejdstid 112, 122, 377<br />
brancher 113, 378<br />
indkomst 202<br />
kommunale sektor 119<br />
køn og arbejdsfunktion 118<br />
køn og bopæl 114<br />
sektor 112<br />
staten 120<br />
Lønmodtagernes Dyrtidsfond (LD) 431<br />
Lønmodtagernes Garantifond (LG) 401<br />
lønmodtagerorganisationer 129<br />
lønsum<br />
brancher 239<br />
sektor 240<br />
løvtræ 262-263<br />
M<br />
magasiner 86<br />
margarineforbrug 217<br />
maskinindustri 269-270<br />
medarbejdende ægtefæller<br />
arbejdstid 122<br />
brancher 113<br />
indkomst 202<br />
medicinforbrug 169-170<br />
medicinudgifter, offentlige 147<br />
medlemmer, folkekirke 96<br />
mejeriprodukter<br />
eksport 257<br />
produktion 257<br />
melforbrug 217<br />
menighedsrådsvalg 62<br />
meteorologiske forhold 16, 451<br />
metroen, udgifter 310<br />
516 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
middellevetid 42, 46<br />
internationalt 457<br />
mikrobølgeovn, familier med 215<br />
miljølovovertrædelser 172, 177, 180<br />
miljøskatter 412<br />
mineralolieindustri 269-270<br />
minkavl 256<br />
mobiltelefoner<br />
abonnenter 300, 451<br />
familier med 215, 451<br />
molerproduktion 330<br />
moms 412<br />
motorcykler 311-312, 314-315<br />
motorkøretøjer<br />
afgifter 412<br />
antal 312<br />
dødsulykker 43-45<br />
færdselsuheld 322-324<br />
nyregistreringer 311<br />
persontransport 315<br />
trafik 314, 320<br />
motorveje<br />
areal 14<br />
længde 310<br />
trafik 320<br />
mp3-afspiller, familier med 215<br />
mp4-afspiller, familier med 215<br />
multilateral udviklingsbistand 423-424<br />
museumsbesøg 83<br />
musikfiler, salg 92<br />
musikmedier, salg 92<br />
mælk<br />
eksport 257<br />
forbrug 217<br />
produktion 250, 257<br />
økologisk 217, 250<br />
mængdeindeks<br />
landbrugsprodukter 258<br />
udenrigshandel 352<br />
møbelindustri 234-235, 269-270<br />
møntomløb 431-432<br />
månedsmagasiner 86<br />
N<br />
narkotikaforbrydelser 171, 175-176, 180, 182<br />
Nationalbanken<br />
diskonto 442<br />
guldbeholdning 431-432<br />
regnskab 432<br />
valutareserve 358-359, 431<br />
nationalregnskab, indkomstbegreber og indkomstanvendelse<br />
369<br />
naturalisationer 35<br />
naturgas 333-334<br />
navne 51-52<br />
nedbør 451<br />
nettoindvandring 32<br />
fremskrivning 37<br />
nettoprisindeks 219<br />
nettoreproduktion 40<br />
nettoværditilvækst, nationalregnskab 370-373<br />
notarialforretninger 188<br />
nye firmaer, brancher 234<br />
nyregistreringer 311<br />
næringsmidler, forbrug 217<br />
nåletræ 262-263<br />
O<br />
obligationer 438<br />
cirkulerende 438<br />
præmieobligationer 400<br />
rente 440<br />
statsobligationer 400<br />
obligationsudstedende institutter 436-437<br />
offentlig administration, beskæftigede 234<br />
offentlig forvaltning og service 371<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdssteder 240<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112, 238, 240, 378<br />
bruttofaktorindkomst 371<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 371, 375<br />
disponibel bruttoindkomst 371<br />
finansielle konti 386<br />
indtægter 371, 413-415<br />
lønsum 240<br />
produktion 374<br />
udgifter 371, 413-415, 418-419<br />
offentlig gæld 359, 399-400, 404-405, 451<br />
internationalt 472<br />
offentlige og personlige tjenester<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
energiforbrug 333<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
offentlige sektor<br />
arbejdssteder 240<br />
beskæftigede 112-113, 234, 239-240, 378<br />
firmaer 233<br />
forbrug 417<br />
(fortsættes)<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 517
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
offentlige sektor (fortsat)<br />
indkomstoverførsler 421<br />
indtægter 371-372, 413-415<br />
indtægter, realøkonomisk fordeling 417<br />
løn 119-120<br />
lønsum 240<br />
produktion 417<br />
salg 417<br />
sociale ydelser 417<br />
udgifter 371-372, 377, 413-415, 417, 451<br />
udgifter, FoU 240<br />
udgifter, funktionel fordeling 419<br />
udgifter, kultur 95<br />
udgifter, realøkonomisk fordeling 416<br />
offentlige virksomheder 238, 413<br />
offentligt ansatte 112-113, 234, 239-240, 378<br />
løn 119-120<br />
offentligt forbrug 368, 371-373, 381-383, 416, 418-419<br />
internationalt 470<br />
ofre 173-174<br />
olie<br />
energibalance 333<br />
forbrug 333-334<br />
omkostninger til arbejdskraft 121<br />
omkostningsindeks for anlæg 283<br />
omsætning<br />
apoteker 169<br />
brancher 235<br />
dankort 435<br />
dansk- og udenlandskejede selskaber 238<br />
detailhandel 295<br />
industri 269<br />
it-erhvervene 299<br />
musikmedier 92<br />
økologi 252<br />
OMXC-indeks 439<br />
opholdstilladelser 39<br />
opsparing<br />
husstande 209<br />
socioøkonomisk status 210, 214<br />
opstillingskredse 12<br />
opvarmningsforhold 279, 284-286<br />
opvaskemaskine, familier med 215<br />
orlovsordninger<br />
deltagere 127, 149, 151<br />
udgifter 147<br />
ost, forbrug af 217<br />
overførselsindkomster<br />
modtagere 126-127, 149, 154-158<br />
satser 148<br />
udgifter 126, 147, 155-156, 158, 421<br />
overgangsydelse<br />
modtagere 127<br />
udgifter 126<br />
overlevelsestabel 42<br />
overnatninger 296-298, 451<br />
P<br />
papir- og grafisk industri 269-270<br />
pasningstilbud 146<br />
pastorater 12, 96<br />
patienter 161-163<br />
pc, familier med 215, 300<br />
pelsdyravl 252, 256<br />
pendling 115-116<br />
beskæftigede 116<br />
pengeinstitutter<br />
antal 431, 433<br />
beskæftigede 431<br />
ind- og udlån 431, 433-435<br />
regnskaber 433<br />
valutakurser 442<br />
pengemængden 431<br />
pension<br />
Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) 159<br />
satser 148<br />
udgifter 147, 158<br />
pensionister 114, 149, 156-159<br />
indkomst 202<br />
pensionskasser 431, 441<br />
personbiler 318<br />
alder 312<br />
antal 312<br />
bilmærker 318<br />
familier med 317, 319<br />
nyregistreringer 311<br />
producenter af 318<br />
trafik 314-315<br />
udbredte mærker 318<br />
personfradrag 408<br />
personindkomst 202-203, 451<br />
kommuner 204-205<br />
personnavne 51-52<br />
personskader 321-324<br />
personskatter 408-410<br />
persontransport, transportmiddel 315<br />
pesticider 253, 258, 332<br />
pigenavne 51<br />
plantager 262-263<br />
plejeboliger 146<br />
plejehjem 146, 153<br />
politiske partier 54-57, 59-61<br />
post og tele<br />
beskæftigede 234<br />
regnskab 235<br />
pressen 85-86<br />
priser, pelsdyrskind 256<br />
prisindeks<br />
aktier 439<br />
byggeomkostninger 283<br />
ejendomspriser 222-223<br />
forbrugerpriser 220-221<br />
forbrugerpriser, internationalt 462<br />
indenlandsk vareforsyning 216<br />
(fortsættes)<br />
518 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
prisindeks (fortsat)<br />
inflation 220, 451<br />
inflation, internationalt 462<br />
købekraftspariteter 463<br />
landbrugsprodukter 258<br />
nettopriser 219<br />
privat forbrug 368, 373, 381-383<br />
internationalt 470<br />
privatansatte 112-113, 118, 234, 238-240, 378<br />
privatbaner 310, 314-315<br />
privatbiler<br />
alder 312<br />
antal 312<br />
bilmærker 318<br />
familier med 317, 319<br />
nyregistreringer 311<br />
trafik 314-315<br />
private sektor<br />
beskæftigede 112-113, 234, 240, 378<br />
firmaer 233, 238<br />
løn 118<br />
udgifter, FoU 240<br />
produktion<br />
brancher 374<br />
udvalgte varer 271<br />
produktionsindeks, industri 270<br />
provstier 12, 96<br />
præmieobligationer 400<br />
præster 96<br />
præsterede timer 377<br />
psykologhjælp 160<br />
påbegyndt byggeri 280-281<br />
påhængsvogne 312<br />
R<br />
radiolicenser 91<br />
radioudsendelser 89<br />
realkreditinstitutter 431, 436-437<br />
realkreditobligationer 438, 440<br />
realvækst 368, 382, 451<br />
internationalt 469<br />
recidiv 185<br />
regioner 406-407<br />
anlægsregnskab 401, 403<br />
driftsregnskab 401, 403<br />
finansiering 402<br />
personbeskatning 409-410<br />
regnskaber 401, 403<br />
skatteprocenter 409-410<br />
udgifter 402<br />
regionsvalg 58-59<br />
registreret partnerskab 49<br />
regnskaber<br />
arbejdsløshedskasser 401<br />
brancher 235-237<br />
Danmarks Nationalbank 432<br />
(fortsættes)<br />
regnskaber (fortsat)<br />
Danmarks Radio 91<br />
forsikringsselskaber 443-444<br />
kommuner 404-407<br />
kommuner, kommunefordelt 404-405<br />
landbrug 259-261<br />
Lønmodtagernes Garantifond (LG) 401<br />
obligationsudstedende institutter 436<br />
pengeinstitutter 433<br />
pensionskasser 441<br />
regioner 401<br />
sociale kasser og fonde 401<br />
staten 399<br />
TV 2/Danmark 91<br />
rejser 296-297<br />
reklameforbrug 94<br />
religion 96<br />
rentefod, obligationer 440<br />
ressourceskatter 412<br />
restskatter 408<br />
retskredse 12<br />
revalidering, modtagere 149<br />
revalideringsinstitutioner 146<br />
Rigsarkivet 82<br />
rygning 218<br />
ræveavl 256<br />
råolie 333-334<br />
råstofindvinding 330<br />
råstofudvinding<br />
beskæftigede 234<br />
dansk- og udenlandskejede selskaber 238<br />
omsætning 269<br />
produktionsindeks 270<br />
regnskab 235-237<br />
råvareanvendelse, landbrug 253, 258<br />
S<br />
s-togskørsel 314-315<br />
saldo over for udlandet 369-370<br />
sandproduktion 330<br />
seddelomløb 431-432<br />
seertid 91<br />
selskaber, offentlige 112, 239-240, 413<br />
selskabsbeskatning 411<br />
selskabssektor 372, 377<br />
finansielle konti 387<br />
selskabsskatter, brancher 411<br />
selvmord 43-45, 322, 451<br />
selvstændige<br />
arbejdstid 122<br />
brancher 113<br />
indkomst 202<br />
køn og bopæl 114<br />
sengedage 163<br />
sengepladser 161<br />
servicejob 127<br />
SFO'er 146, 152<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 519
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
skadesforsikringer 445<br />
skadesforsikringsselskaber 431, 444<br />
skadestuebesøg 161<br />
skattecentre 12<br />
skattepligtig indkomst 408<br />
skattepligtige personer 408<br />
skatteprocenter, kommunale 409-410<br />
skatter<br />
husstande 209<br />
kommunale 409-410<br />
miljø 412<br />
nationalregnskabsgrupper 423<br />
personbeskatning 408-410<br />
regioner 409-410<br />
samlede beskatning 422<br />
selskabsbeskatning 411<br />
skattepligtige 408<br />
socioøkonomisk status 210, 214<br />
skattetryk 423<br />
internationalt 471<br />
skibe 330-331<br />
antal 313<br />
fiskerfartøjer 263, 313, 451<br />
søulykker 321<br />
skibsfart 314<br />
godstransport 316<br />
passager gennem Sundet og Bælterne 321<br />
persontransport 315<br />
skibsforurening 330-331<br />
skibsværfter 269-270<br />
skilsmisser 49-50, 451<br />
skindpriser 256<br />
skolebiblioteker 84<br />
skolefritidsordninger 146, 152<br />
skoler 70<br />
skove<br />
areal 14, 262<br />
ejendomsvurderinger 223<br />
ejerforhold 262<br />
hugst 263<br />
træarter 262<br />
skyldkredse 12<br />
skønlitteratur 88<br />
slutskat 408<br />
smørforbrug 217<br />
sociale ankenævn 159<br />
sociale ankesager 159<br />
sociale institutioner<br />
antal 146<br />
beskæftigede 146, 234<br />
børn og unge 146<br />
indskrevne 146<br />
voksne 146<br />
ældre 146<br />
sociale kasser og fonde<br />
arbejdssteder 240<br />
beskæftigede 112, 238, 240<br />
indtægter 414-415<br />
(fortsættes)<br />
sociale kasser og fonde (fortsat)<br />
lønsum 240<br />
regnskab 401<br />
udgifter 414-415, 419<br />
sociale ydelser<br />
modtagere 146, 149-151, 154-158, 160<br />
satser 148<br />
udgifter 126, 147, 149, 151, 155-156, 158, 160, 421<br />
voksne 146<br />
ældre 146<br />
socioøkonomisk status 113-114, 210, 214<br />
sogne 12, 96<br />
solvarme 336<br />
sommerhuse<br />
antal 279<br />
areal 282<br />
ejendomssalg 223-224<br />
ejendomsvurderinger 223<br />
familier med 215<br />
opvarmningsforhold 279<br />
overnatninger 298<br />
tvangsauktioner 222<br />
speciallæge 160<br />
spejderkorps 93<br />
sphagnumproduktion 330<br />
spillefilm 87<br />
spiritus<br />
afgifter 412<br />
forbrug 218<br />
spirituskørsel 178, 180<br />
spiritusuheld 322<br />
sportsgrene, tilskuere 94<br />
sportsorganisationer 93<br />
spædbørnsdødelighed 28, 42, 45, 451<br />
internationalt 457<br />
staten<br />
aktiver 399<br />
budget 398<br />
finansieringsbehov 400<br />
fravær 117<br />
gæld 399-400<br />
indtægter 414-415<br />
indtægter, ministerier 398<br />
løn 120<br />
lønsum 240<br />
låntagning 399-400<br />
passiver 399<br />
regnskab 399<br />
udgifter 414-415, 419<br />
udgifter, ministerier 398<br />
udviklingsbistand 423-424<br />
Statens Kunstfond 95<br />
statsansatte 112, 238, 240<br />
statsborgerskab<br />
arbejdsløse 125<br />
indvandring 38<br />
naturalisationer 35<br />
skift til dansk 36, 48<br />
(fortsættes)<br />
520 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
statsborgerskab (fortsat)<br />
udenlandske statsborgere 33, 35<br />
udvandring 38<br />
statsfængsler 186<br />
statsgældsbeviser 400<br />
statsobligationer 400, 438, 440<br />
statsstøttede teatre 92<br />
sten-, ler- og glasindustri<br />
beskæftigede 234<br />
omsætning 269<br />
produktionsindeks 270<br />
regnskab 235<br />
stenproduktion 330<br />
stifter 12, 96<br />
Storebæltsforbindelsen, udgifter 310<br />
storkredse 12<br />
straffe 176-180<br />
straffeloven<br />
afgørelser 175-176, 179-180, 182<br />
anke og kære 187<br />
lovovertrædelser 171, 173-176, 182, 451<br />
udenlandske statsborgere 183<br />
strejker 130<br />
støttet beskæftigelse 127<br />
subsidier<br />
danske ordninger 420<br />
EU-ordninger 420<br />
landbrug 260<br />
sukkerforbrug 217<br />
sundhedsvæsen<br />
beskæftigede 234<br />
udgifter 147, 451<br />
svampemidler 253, 332<br />
svinehold 255<br />
økologiske 250<br />
sygdom 117<br />
sygdomme<br />
aids 166<br />
arbejdsbetingede 168<br />
dødsårsager 43-44<br />
egen 117<br />
hiv 166<br />
kræft 164-165<br />
kønssygdomme 166<br />
patienter 162<br />
sygedagpenge 147, 156<br />
modtagere 149<br />
satser 148<br />
sygehuse 161-163<br />
udgifter 147<br />
sygesikring 147, 160<br />
udgifter 160<br />
sædelighedsforbrydelser 171, 173-176, 180, 182, 451<br />
Særlig Pensionsopsparing (SP) 408<br />
særlove<br />
afgørelser 177, 179-180, 183<br />
lovovertrædelser 172<br />
sættevogne 312<br />
sættevognstrækkere 311-312<br />
søer (vandområder) 14-15<br />
søulykker 321<br />
T<br />
tandlæge 160<br />
teatre 92<br />
tekstil- og læderindustri<br />
beskæftigede 234<br />
omsætning 269<br />
produktionsindeks 270<br />
regnskab 235<br />
telefonabonnenter 300<br />
telefonsvarer, familier med 215<br />
telefonvæsen 300<br />
temperatur 16<br />
temperaturforhold 451<br />
tidsskrifter 86<br />
tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet 114, 127<br />
tilskuere<br />
sportsgrene 94<br />
teaterforestillinger 92<br />
timeløn<br />
kommunale sektor 119<br />
private sektor 118<br />
statslige sektor 120<br />
tinglysninger 188<br />
tjenestebalance 359, 370<br />
tobak<br />
afgifter 412<br />
forbrug 218<br />
tog 330-331<br />
togtrafik 314, 330-331<br />
told 412<br />
toldcentre 12<br />
topledere<br />
brancher 113<br />
indkomst 202<br />
trafik<br />
biler 314-315, 320<br />
broer 320<br />
cykler 314-315<br />
færdselsulykker 43-45, 321-324<br />
jernbane 314<br />
luftfart 314<br />
motorkøretøjer 314-315<br />
motorveje 320<br />
skibsfart 314<br />
veje 314, 320<br />
trafikarbejde, transportmiddel 314<br />
trafikulykker 43-45, 321-324<br />
transaktioner med udlandet 369-370<br />
transport<br />
beskæftigede 234<br />
gods 316<br />
infrastruktur 310<br />
personer 315<br />
regnskab 235<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 521
Stikordsregister<br />
Tal angiver sidetal<br />
transport, post og tele<br />
aflønning af ansatte 376<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
arbejdssteder 239<br />
arbejdstimer 377<br />
beskæftigede 112-113, 234, 239, 378<br />
bruttoinvesteringer 380<br />
bruttooverskud af produktionen 376<br />
bruttoværditilvækst 375<br />
energiforbrug 333<br />
firmaer 233<br />
input-output 383<br />
konkurser 235<br />
lønsum 239<br />
produktion 374<br />
regnskab 236-237<br />
transportarbejde 316<br />
transportmiddelindustri 269-270<br />
transportskatter 412<br />
trossamfund 96<br />
træarter 262<br />
træhugst 263<br />
træindustri 269-270<br />
turister 296-298, 451<br />
TV 2/Danmark 89, 91<br />
tv-stationer 90-91<br />
tv-udsendelser 89<br />
tvangsauktioner 222<br />
tvangsfjernelser 150<br />
tyverier 171, 173-176, 180, 182, 451<br />
tørretumbler, familier med 215<br />
tørveproduktion 330<br />
U<br />
uddannelse<br />
arbejdsløse 127<br />
efterkommere 71<br />
højst fuldførte 74<br />
indvandrere 71, 127<br />
uddannelsesinstitutioner<br />
antal 70<br />
eksamen 71-72<br />
elever 70-72<br />
uddannelsesniveau 74-75<br />
internationalt 459<br />
uddannelsesplacering 73<br />
udenlandske statsborgere<br />
aldersfordeling 33<br />
arbejdsløse 125<br />
arbejdsmarkedstilknytning 114<br />
arbejdstilladelser 39<br />
asylsager 39<br />
befolkningsfremskrivning 37<br />
befolkningstilvækst 35<br />
døde 35<br />
efterkommere 34<br />
(fortsættes)<br />
udenlandske statsborgere (fortsat)<br />
familiesammenføringer 39<br />
flygtninge 39<br />
folketal 33-35<br />
fødte 35<br />
indvandrere 34-35, 38<br />
kriminalitet 183<br />
naturalisationer 35<br />
opholdstilladelser 39<br />
statsborgerskab 33<br />
uddannelse 71, 127<br />
udvandrere 35, 38<br />
udenlandske vandringer 28, 32, 35, 38<br />
udenlandskejede firmaer 238<br />
udenrigshandel<br />
bytteforhold 352<br />
eksport, varer 351, 354<br />
enhedsværdiindeks 352<br />
forsyningsbalance 381-382<br />
handelsbalance 346-347, 359<br />
import, varer 350, 353<br />
internationalt 467<br />
kvantumindeks 352<br />
lande 346-347<br />
nationalregnskab 368<br />
tjenester 355-357<br />
varer 350-351, 353-354<br />
varer og lande 348-349<br />
udlandsgæld 359, 399-400<br />
internationalt 468<br />
udlandssektor 238, 240<br />
arbejdssteder 240<br />
beskæftigede 240<br />
lønsum 240<br />
udlejning og ejendomsformidling<br />
arbejdsomkostninger 121<br />
beskæftigede 234<br />
regnskab 235<br />
udlån 433<br />
andre medier 85<br />
udpendling 116<br />
udskrivningskredse 12<br />
udvandrere 28, 32<br />
befolkningsfremskrivning 37<br />
statsborgerskab 35, 38<br />
udviklingsbistand 423-424<br />
ugeblade 86<br />
ukrudtsmidler 253, 258, 332<br />
ulykker 43-45, 167-168, 321-324<br />
undervisning, beskæftigede 234<br />
ungdomsorganisationer 93<br />
unge anbragt uden for hjemmet 150<br />
V<br />
valg<br />
Europa-Parlamentet 61<br />
(fortsættes)<br />
522 Statistisk Årbog <strong>2012</strong>
Tal angiver sidetal<br />
Stikordsregister<br />
valg (fortsat)<br />
folkeafstemninger 62<br />
folketinget 53-57<br />
kommunale 60<br />
menighedsråd 62<br />
regioner 58-59<br />
stemmeberettigede 53, 58, 60-62<br />
stemmeprocenter 53, 55-56, 58-62<br />
valgkredse 12<br />
valgretsalder 62<br />
valutakurser 442<br />
valutareserve 358-359, 431<br />
vandareal 11, 14-15<br />
internationalt 455<br />
vandkraft 336<br />
vandkvalitet, badevand 332<br />
vandrerhjem 298<br />
vandringer<br />
indenlandske 32, 39<br />
udenlandske 28, 32, 35, 38<br />
varebalance 346-347, 352, 359, 370<br />
varebiler 311-312, 315<br />
vareopgørelse 358<br />
vareproduktion, mest producerede varer 271<br />
varer, forsyningsbalance 381-382<br />
varer og tjenester<br />
afgifter 412<br />
nationalregnskab 368, 381-382<br />
varig hjemmehjælp 146<br />
varige forbrugsgoder 215<br />
vaskemaskine, familier med 215<br />
vedvarende energi 333, 336<br />
vegetabilske landbrugsprodukter, produktion 254, 258<br />
veje<br />
areal 14<br />
længde 310<br />
omkostningsindeks for anlæg 283<br />
trafik 314, 320<br />
udgifter 310<br />
vejledende folkeafstemninger 62<br />
vejrforhold 16, 451<br />
vejtrafik 330-331<br />
Vestre Landsret 181, 187<br />
videobåndoptager, familier med 215<br />
videokamera, familier med 215<br />
videregående uddannelser 70-72, 76<br />
vielser 49, 451<br />
borgerlige 49<br />
kirkelige 49<br />
vin<br />
afgifter 412<br />
forbrug 218<br />
vindkraft 336<br />
virksomheder<br />
beskæftigede 234, 236-237<br />
brancher 233<br />
dansk- og udenlandskejede 238<br />
it-anvendelse 299<br />
(fortsættes)<br />
virksomheder (fortsat)<br />
offentlige 238, 413<br />
regnskaber 235-237<br />
virksomhedsform 233<br />
voksenomsorg 146<br />
voksenuddannelse 76<br />
voldsforbrydelser 171, 173-176, 180, 182, 451<br />
voldtægt 171, 173-176, 180, 182<br />
vuggestuer 146, 152<br />
vurderingskredse 12<br />
vækstregulerende midler 253, 332<br />
vælgere 53, 58, 60-62<br />
værdiindeks, detailomsætning 295<br />
værnepligtiges højde 46<br />
vådområder 14<br />
Z<br />
zoologiske haver 82<br />
Æ<br />
æg<br />
eksport 257<br />
forbrug 217<br />
produktion 257<br />
økologiske 217, 250<br />
ægteskaber 49-50, 451<br />
ældreboliger 146, 153<br />
ældrebyrden 29<br />
internationalt 457<br />
ældreomsorg 146, 153<br />
Ø<br />
øer 11, 13<br />
øjenlæge 160<br />
økologisk landbrug 250-251<br />
økologisk mælk 217, 250<br />
økologiske husdyrhold 250<br />
økologiske varer, forbrug 217<br />
økologiske æg 217, 250<br />
økonomi 331<br />
øl<br />
afgifter 412<br />
forbrug 218<br />
ØMU 472<br />
ørelæge 160<br />
Øresundsforbindelsen, udgifter 310<br />
Østre Landsret 181, 187<br />
Å<br />
årlig realvækst 368, 382, 451<br />
internationalt 469<br />
Statistisk Årbog <strong>2012</strong> 523