KRISINO 2015 Kriminalitets- og sikkerhetsundersøkelsen i Norge
1n53hgX
1n53hgX
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>KRISINO</strong> <strong>2015</strong><br />
<strong>Kriminalitets</strong>- <strong>og</strong> <strong>sikkerhetsundersøkelsen</strong> i <strong>Norge</strong><br />
DEPØK
Medutgiver: Departementsutvalget mot økonomisk kriminalitet (DEPØK)<br />
Utvalget består av Justis- <strong>og</strong> beredskapsdepartementet, Finansdepartementet, Arbeids- <strong>og</strong> sosialdepartementet<br />
<strong>og</strong> Nærings- <strong>og</strong> fiskeridepartementet.<br />
2
INNHOLD<br />
Innhold<br />
Sammendrag<br />
Innledning<br />
1 Sikkerhet<br />
1.1 Risikovurdering<br />
1.2 PSTs trusselvurdering<br />
1.3 Kontrolltiltak ved ansettelser<br />
1.4 Kontroll av samarbeidspartnere<br />
1.5 Trussler mot ansatte<br />
2 Økonomisk kriminalitet<br />
2.1 Korrupsjon <strong>og</strong> prissamarbeid<br />
2.2 Svindel<br />
2.3 Oppdagelsesrisiko <strong>og</strong> holdninger<br />
3 Anmeldelser<br />
3.1 Lovbrudd som ikke anmeldes<br />
3.2 Utro tjenere<br />
4 Rus <strong>og</strong> kontrolltiltak<br />
4.1 Rusmidler <strong>og</strong> spilleavhengighet<br />
4.2 Kontrolltiltak<br />
4<br />
6<br />
8<br />
8<br />
11<br />
13<br />
13<br />
15<br />
16<br />
16<br />
18<br />
18<br />
22<br />
22<br />
24<br />
26<br />
26<br />
27<br />
3
SAMMENDRAG<br />
Dette er den syvende utgaven av <strong>Kriminalitets</strong>- <strong>og</strong> <strong>sikkerhetsundersøkelsen</strong><br />
i <strong>Norge</strong> – <strong>KRISINO</strong>. Undersøkelsen ble gjennomført første gang i 2006, <strong>og</strong><br />
gjentatt årlig fram til 2009. Etter 2009 er <strong>KRISINO</strong> gjennomført annen hvert<br />
år. Undersøkelsen bygger på et utvalg ledere <strong>og</strong> sikkerhetsansvarlige i 2000<br />
private <strong>og</strong> 500 offentlige virksomheter.<br />
Sikkerhet<br />
Sammenlignet med 2013 er det en større andel virksomheter som har en skriftlig risikovurdering. Det er<br />
nå 23 prosent av virksomhetene som har det, mot 16 prosent i 2013. Fire år tidligere var andelen 20 prosent.<br />
I offentlige virksomheter har det vært en kraftig økning siden 2009, mens bildet er mer stabilt blant<br />
private virksomheter. Mens det var 19 prosent av private som hadde skriftlig risikovurdering i 2009, er det<br />
i år 18 prosent. Blant offentlige virksomheter har det imidlertid økt fra 25 prosent i 2009 til 41 prosent i år.<br />
4 prosent av virksomhetene har hentet inn PSTs åpne trusselvurdering for <strong>2015</strong>. Blant små private virksomheter<br />
er det svært liten andel som har innhentet trusselvurderingen, mens det er de store offentlige<br />
(23 prosent) <strong>og</strong> store private (11 prosent) som i størst grad gjør det. Blant de som har innhentet trusselvurderingen,<br />
er det 66 prosent som har vurdert aktuelle trusler mot virksomheten basert på trusselvurderingen<br />
<strong>og</strong> 59 prosent har iverksatt tiltak som følge av aktuelle trusler.<br />
Det er en økning i virksomhetenes kontrolltiltak ved ansettelser. Identitetssjekk, referansesjekk, ekthetskontroll<br />
av vitnemål <strong>og</strong> nettsøk om søkeren er alle forhold som brukes i større grad enn tilfellet var i 2013.<br />
34 prosent av virksomhetene foretar alltid en kontroll av samarbeidspartnere i <strong>Norge</strong> for å sikre at disse<br />
ikke er involvert i ulovlige eller uetiske handlinger, mens like mange (35 prosent) aldri gjør det. Blant bedrifter<br />
med aktiviteter i utlandet er det 51 prosent som alltid foretar sjekk av internasjonale samarbeidspartnere,<br />
mens 1 av 4 aldri gjør det. 44 prosent av virksomheter som har aktiviteter i land med høy risiko for<br />
korrupsjon, sjekker samarbeidspartnere i slik land, men <strong>og</strong>så her er det 1 av 4 som aldri gjør det.<br />
Økonomisk kriminalitet<br />
Oppfattelsen av sjansen for å bli oppdaget av skattemyndighetene dersom man unnlater å rapportere inn<br />
alle skatter <strong>og</strong> avgifter holder seg stabil sammenlignet med 2013. Selv om det er stabilt sammenlignet med<br />
forrige måling, er det en positiv utvikling sammenlignet med 2009 <strong>og</strong> 2011. I <strong>2015</strong> er det 21 prosent som<br />
mener at sjansen for å bli oppdaget er svært liten eller liten, mens det i 2009 var 30 prosent som mente<br />
det samme.<br />
Det er innen bygg <strong>og</strong> anlegg man i minst grad oppfatter at det er risiko for å bli oppdaget av skattemyndighetene.<br />
Samtidig er det i denne bransjen man i størst grad opplever at man må konkurrere med bedrifter<br />
som har lavere kostnader fordi de driver svart <strong>og</strong> unndrar skatter. Det er derfor rimelig å anta at oppfattelsen<br />
av oppdagelsesrisikoen farges av den opplevde konkurransesituasjonen: Bygg <strong>og</strong> anleggsbedriftene<br />
er de som i størst grad vil velge bort en billig leverandør dersom de har mistanke om at denne unndrar<br />
skatter <strong>og</strong> avgifter.<br />
7 av 10 virksomheter har blitt forsøkt svindlet ved at de har mottatt faktura for varer eller tjenester som<br />
aldri er bestilt. Det er <strong>og</strong>så 4 av 10 virksomheter som har opplevd at de har sagt ja til et uforpliktende<br />
tilbud <strong>og</strong> mottatt tilbud utformet som en forpliktende faktura.<br />
4
Anmeldelser<br />
8 prosent av virksomhetene har i løpet av det siste året opplevd lovbrudd som de ikke har anmeldt. Denviktigste<br />
årsaken man ser for ikke å anmelde er at politiet som regel henlegger saken, men fra 2011 til <strong>2015</strong><br />
faller andelen som mener dette er en grunn til å ikke anmelde fra 80 til 70 prosent. Det er imidlertid en<br />
økning blant de som anser manglende tillit til politiets kompetanse som en grunn til ikke å anmelde fra<br />
2011 til 2013 (fra 26 til 35 prosent).<br />
28 prosent har avdekket en utro tjener blant egne ansatte. Blant disse er det 38 prosent som anmeldte<br />
forholdet.<br />
Rus <strong>og</strong> kontrolltiltak<br />
4 prosent av virksomhetene kjenner til at ansatte i egen virksomhet er avhengig av pengespill <strong>og</strong> 9 prosent<br />
kjenner til at ansatte misbruker rusmidler. På begge forholdene er det en svak oppgang fra 2013 (hhv. 2 <strong>og</strong><br />
7 prosent).<br />
8 prosent av virksomhetene har kameraovervåking av ansatte i virksomhetens lokaler, mens det er 6 prosent<br />
som overvåker ansattes internett- <strong>og</strong> epostbruk <strong>og</strong> like mange driver annen overvåking av ansatte<br />
i virksomhetens lokaler. Kameraovervåking foregår i størst grad i varehandel <strong>og</strong> hotell/restaurant, mens<br />
kontroll av internett- <strong>og</strong> epostbruk i størst grad foregår innen offentlig administrasjon.<br />
5
INNLEDNING<br />
Bakgrunn<br />
I samarbeid med Næringslivets Sikkerhetsråd har Opinion gjennomført <strong>Kriminalitets</strong>- <strong>og</strong> <strong>sikkerhetsundersøkelsen</strong><br />
i <strong>Norge</strong> - <strong>KRISINO</strong> for sjuende gang. Undersøkelsen bygger på en spørreundersøkelse blant<br />
2500 virksomheter i privat <strong>og</strong> offentlig sektor. Spørreskjema er utviklet i samarbeid av Næringslivets Sikkerhetsråd<br />
<strong>og</strong> Opinion.<br />
Populasjon<br />
Populasjonen for denne undersøkelsen er norske bedrifter i privat sektor <strong>og</strong> virksomheter i offentlig<br />
sektor. Utvalget bedrifter i privat sektor inkluderer enheter (bedrifter) med minst 1 ansatt i NACE-koder<br />
01-82. Det offentlige utvalget er trukket på NACE-koder 84-93 <strong>og</strong> vasket for å fjerne private bedrifter<br />
som faller inn under disse NACE-kodene. Private bedrifter som hører inn under NACE-kode høyere enn<br />
82 er ikke representert i undersøkelsen. Undersøkelsens utvalg er trukket fra Lindorffs database. Disse er<br />
hentet fra Enhetsregisteret, men sjekkes mot Foretaksregisteret <strong>og</strong> Rosa Sider for å finne foretak som er<br />
aktive, dvs. som har telefon. Virksomheter som ikke har telefon vil således ikke være representert i utvalget.<br />
Det er gjort to utvalg i undersøkelsen, ett for private bedrifter (2000) <strong>og</strong> ett for offentlige virksomheter<br />
(500). Det offentlige utvalget er et rent tilfeldighetsutvalg, men barnehager <strong>og</strong> grunnskoler er holdt utenfor.<br />
I den private delen er det gjort et stratifisert utvalg, med fire gjensidig utelukkende strata:<br />
• Virksomheter med 1 til 4 ansatte<br />
• Virksomheter med 5 til 19 ansatte<br />
• Virksomheter med 20 til 99 ansatte<br />
• Virksomheter med 100 ansatte eller flere<br />
I hvert stratum er det gjort et enkelt tilfeldig utvalg.<br />
Resultatene blant de private virksomhetene er vektet på ge<strong>og</strong>rafi, bransje <strong>og</strong> størrelse med utgangspunkt i<br />
de riktige populasjonsstørrelsene (basert på Bedrifts- <strong>og</strong> Foretaksregisteret (BoF) i Statistisk Sentralbyrå).<br />
Datainnsamling<br />
Datainnsamling er gjennomført ved hjelp av telefonintervjuer (CATI), i perioden 14. april til 8. mai <strong>2015</strong>.<br />
Feilmarginer<br />
Opinion gjør oppmerksom på at enhver undersøkelse vil være beheftet med feilmarginer. Feilmarginene<br />
knytter seg i hovedsak til statistisk usikkerhet. Dette er utvalgsskjevheter, som medfører at utvalget ikke<br />
er identisk med universet eller målgruppen. Ulikheter kan knytte seg til bestemte kjennetegn eller atferd.<br />
Ved 2500 respondenter eller intervjuer (n=2500) kan vi med 95 % sannsynlighet si at det riktige resultatet<br />
ligger innenfor ± 0,9 <strong>og</strong> ± 2,0 prosentpoeng, avhengig av prosentresultatets størrelse. Usikkerheten er<br />
størst ved et prosentresultat på 50 % <strong>og</strong> minst ved prosentresultater på 5%/95%.<br />
6
Karakteristika<br />
Respondentene i undersøkelsen har følgende fordeling<br />
mellom privat <strong>og</strong> offentlig sektor:<br />
Virksomhetsstørrelse<br />
Undersøkelsen omfatter virksomheter i alle størrelsesgrupper.<br />
Ge<strong>og</strong>rafi<br />
Under er en oversikt over respondentenes fylkesvise<br />
tilhørighet:<br />
Bransje<br />
Undersøkelsen omfatter virksomheter i følgende<br />
bransjer.<br />
7
1<br />
SIKKERHET<br />
Temaet sikkerhet dekker blant annet risikovurdering i virksomheten, kriminalitetsforebygging, bakgrunnssjekk<br />
av potensielle samarbeidspartnere <strong>og</strong> kontrolltiltak i forbindelse med ansettelser.<br />
1.1 Risikovurdering<br />
Sammenlignet med 2009 <strong>og</strong> 2013 er det en økning i andelen virksomheter som har en skriftlig risikovurdering.<br />
Spørsmål: Har virksomheten en skriftlig risikovurdering av kriminalitet i eller mot virksomheten?<br />
Det er langt større andel av offentlige virksomheter som har en skriftlig risikovurdering enn tilfellet er<br />
blant de private virksomhetene. 41 prosent av de offentlige virksomhetene har skriftlig risikovurdering,<br />
mens tilsvarende blant de private er 18 prosent.<br />
Forskjellen mellom privat <strong>og</strong> offentlige virksomheter har økt fra 2009 til 2013. Mens private virksomheter<br />
er på nivå med 2009, er det en kraftig økning i andelen offentlige virksomheter som har en skriftlig risikovurdering.<br />
8
Virksomheter som er omfattet at tariffavtale har i større grad enn andre en skriftlig risikovurdering, det<br />
samme er tilfelle med virksomheter som har aktiviteter i utlandet. Dette er i tråd med funn fra 2013-undersøkelsen.<br />
Det er i bransjene bygg <strong>og</strong> anlegg, industri <strong>og</strong> transport/lagring at virksomhetene i minst grad har en skriftlig<br />
risikovurdering, mens det i størst grad forekommer i offentlig administrasjon, undervisning <strong>og</strong> helse <strong>og</strong><br />
sosial. Blant de «private» bransjene er det tjenesteytende, varehandel <strong>og</strong> overnatting/servering som i størst<br />
grad har skriftlig risikovurdering.<br />
De som har svart at de har en skriftlig risikovurdering har fått oppfølgingsspørsmål om når denne er utarbeidet<br />
<strong>og</strong> revidert. 13 prosent av virksomhetene opplyser at risikovurderingen er utarbeidet for første<br />
gang siste 12 måneder, mens 68 prosent har revidert den siste 12 måneder. Dette er på nivå med 2013, da<br />
tallene var hhv. 12 <strong>og</strong> 62 prosent. Det er ikke signifikante forskjeller på privat <strong>og</strong> offentlig sektor, bransje<br />
eller virksomhetens størrelse på dette spørsmålet.<br />
De som har en skriftlig risikovurdering har fått et ytterligere oppfølgingsspørsmål om risikovurderingen<br />
har medført at det ble iverksatt tiltak mot kriminalitet. I nær 4 av 10 virksomheter som har en skriftlig<br />
risikovurdering har vurderingen resultert i at det har blitt iverksatt tiltak mot kriminalitet. Dette er lavere<br />
enn i 2009 <strong>og</strong> 2013, men på nivå med 2008.<br />
Spørsmål: Medførte denne risikovurderingen at det ble iverksatt konkrete tiltak mot kriminalitet i din virksomhet?<br />
9
Et spørsmål som ble stilt første gang i 2013 er hvorvidt virksomheten har én eller flere ansatte som arbeider<br />
fulltid med kriminalitetsforebygging <strong>og</strong> sikkerhet. I løpet av de siste to årene har andelen med slike<br />
ansatte holdt seg stabil.<br />
Spørsmål: Har din virksomhet én eller flere ansatte som arbeider fulltid med kriminalitetsforebygging <strong>og</strong>/eller sikkerhet?<br />
(Vi tenker her ikke på sikkerhet i forbindelse med HMS-arbeid, men sikkerhet i et kriminalitetsperspektiv)<br />
Til tross for at det er slik at offentlige virksomheter totalt sett i større grad enn private virksomheter har<br />
fulltidsansatte i slike stillinger, er størrelse på virksomheten langt viktigere for hvorvidt man slike heltidsansatte<br />
eller ikke. Blant de offentlige virksomhetene er det offentlig administrasjon som trekker opp andelen<br />
fordi det her er en stor andel virksomheter med 100 ansatte eller flere. Hele 23 prosent av virksomhetene<br />
innen offentlig administrasjon har fulltidsansatte som arbeider med kriminalitetsforebygging <strong>og</strong> sikkerhet.<br />
Offentlig virksomheter i andre bransjer (undervisning <strong>og</strong> helse/sosial) skiller seg ikke fra virksomheter i<br />
privat sektor. Videre er det en høyere andel private bedrifter med 100 ansatte eller mer som har fulltidsansatte<br />
i kriminalitetsforebyggende stilling enn det er i offentlige virksomheter med 100 ansatte eller mer.<br />
10
Den gruppen som i størst grad har heltidsansatte i slike stillinger er store private virksomheter.<br />
Blant virksomhetene som har én eller flere fulltidsansatte i slike stillinger er det langt flere som har en<br />
skriftlig risikovurdering. Blant de som har ansatte i slike stillinger, er det nær halvparten som har en skriftlig<br />
risikovurdering, mens blant de som ikke har slike ansatte er det 2 av 10 som har risikovurdering.<br />
1.2 PSTs trusselvurdering<br />
4 prosent av norske virksomheter har innhentet PSTs åpne trusselvurdering. Offentlige virksomheter har i<br />
større grad enn private gjort dette, det gjelder <strong>og</strong>så store offentlige virksomheter sammenlignet med store<br />
private virksomheter.<br />
Spørsmål: Har din virksomhet innhentet Politiets sikkerhetstjenestes åpne trusselvurdering for <strong>2015</strong>?<br />
11
Det er stor forskjell på små <strong>og</strong> store virksomheter på dette spørsmålet.<br />
Det er spesielt de store offentlige virksomhetene som har innhentet trusselvurderingen. 23 prosent av<br />
offentlige virksomheter med 100 ansatte eller mer har gjort det, sammenlignet med 11 prosent av private<br />
virksomheter med 100 ansatte eller flere.<br />
Blant de som har innhentet den åpne trusselvurderingen er det 66 prosent som har vurdert aktuelle trusler<br />
mot virksomheten basert på trusselvurderingen fra PST.<br />
12
1.3 Kontrolltiltak ved ansettelser<br />
Det er en økning i virksomhetenes kontrolltiltak ved ansettelser, <strong>og</strong> alle de fire tiltakene det er spurt om<br />
blir mer brukt.<br />
Spørsmål: Har din virksomhet i en ansettelsesprosess gjennomført følgende?<br />
Det er signifikant forskjell på private <strong>og</strong> offentlige virksomheter på alle forholdene, men det er samtidig en<br />
økning i privat virksomheters bruk av alle de fire kontrolltiltakene sammenlignet med 2013.<br />
Det er vanligere at virksomheter med 20 ansatte eller mer foretar kontroll enn tilfelle er for bedrifter med<br />
færre enn 20 ansatte. Når det gjelder bransjer er det industri <strong>og</strong> bygg/anlegg som i størst grad skiller seg<br />
ut ved å i minst grad gjennomføre de fire kontrolltiltakene.<br />
1.4 Kontroll av samarbeidspartnere<br />
Virksomhetene er spurt om de foretar undersøkelser av samarbeidspartnere i <strong>Norge</strong>, utlandet <strong>og</strong> i land<br />
med høy risiko for korrupsjon for å sikre at disse ikke er involvert i ulovlig eller uetiske handlinger. For<br />
en del virksomheter er dette imidlertid en lite aktuell problemstilling, dersom man i liten grad har samarbeidspartnere<br />
i <strong>Norge</strong> eller utlandet. I figuren under inngår derfor alle virksomheter i forhold som gjelder<br />
<strong>Norge</strong> <strong>og</strong> internasjonalt bortsett fra de som svarer ikke aktuelt (tolket dithen at de ikke har samarbeidspartnere<br />
det er naturlig å kontrollere <strong>og</strong>/eller ikke samarbeider med internasjonale partnere), <strong>og</strong> kun<br />
virksomheter som opererer i land med høy risiko for korrupsjon er inkludert når det gjelder forhold som<br />
gjelder land med høy risiko for korrupsjon.<br />
13
Spørsmål: Foretar din virksomhet undersøkelser av eierskap, struktur <strong>og</strong> historikk for å sikre at samarbeidspartnere/<br />
leverandører har en etisk forretningsadferd <strong>og</strong> ikke forbindelse med ulovlig eller uetiske handlinger ved inngåelse<br />
av samarbeid i….<br />
34 prosent svarer at de alltid foretar undersøkelser av samarbeidspartnere i <strong>Norge</strong>, mens det er like stor<br />
andel som aldri gjør det. Når det gjelder internasjonale samarbeidspartnere, er det 50 prosent som aldri<br />
foretar undersøkelser av disse. Blant virksomheter som oppgir at de har aktiviteter i land med høy risiko<br />
for korrupsjon, er det 44 prosent som alltid undersøker samarbeidspartnere, 19 prosent som gjør det<br />
noen ganger mens 1 av 4 aldri gjør det.<br />
Hvis vi kun ser på virksomheter som har aktiviteter i utlandet i form av avdelinger, mor-, søster-, datterselskap<br />
eller ansatte som jobber på prosjekt i utlandet, er det 51 prosent som alltid foretar undersøkelser av<br />
samarbeidspartnere, men <strong>og</strong>så i denne gruppen er det 1 av 4 som aldri gjør det.<br />
14
Blant virksomheter med internasjonale aktiviteter er det 61 prosent som alltid eller noen ganger utfører<br />
kontroll av internasjonale samarbeidspartneres eierskap, struktur <strong>og</strong> historikk for å sikre at disse har en<br />
etisk forretningsadferd <strong>og</strong> ikke har forbindelse med ulovlig eller uetiske handlinger.<br />
1.5 Trusler mot ansatte<br />
I 4 prosent av norske virksomheter har man opplevd at en ansatt med beslutningsmyndighet eller med<br />
tilgang til sensitiv informasjon har opplevd trusler med krav om å utføre uønskede handlinger i jobbsammenheng.<br />
Spørsmål: Har en ansatt i din virksomhet med beslutningsmyndighet eller tilgang til sensitiv informasjon opplevd<br />
trusler mot seg selv eller sin familie med krav om å utføre uønskede handlinger i jobbsammenheng?<br />
Det er mer vanlig med slike hendelser i offentlig sektor enn i privat. Blant de offentlige virksomhetene er<br />
det 10 prosent som har opplevd det, mens det blant de private er 3 prosent. Andelen blant de private<br />
holder seg stabil, mens det er en liten, men signifikant nedgang blant de offentlige fra 13 prosent i 2013. I<br />
offentlig sektor er det 13 prosent av virksomhetene i offentlig administrasjon som har opplevd dette <strong>og</strong><br />
9 prosent i både helse/sosial <strong>og</strong> undervisning har opplevd det. Virksomheter innen industri <strong>og</strong> bygg/anlegg<br />
opplever dette i minst grad.<br />
15
2 ØKONOMISK KRIMINALITET<br />
Under dette tema er virksomhetene spurt om forhold som blant annet prissamarbeid, korrupsjon <strong>og</strong><br />
sannsynligheten for å bli oppdaget hvis man unnlater å rapportere alle skatter <strong>og</strong> avgifter. Spørsmål om<br />
deltagelse på sosiale arrangementer, som har vært målt i hver undersøkelse siden 2006, er ikke med i årets<br />
undersøkelse.<br />
2.1 Korrupsjon <strong>og</strong> prissamarbeid<br />
I tidligere <strong>KRISINO</strong>-undersøkelser er det stilt spørsmål om man kjenner til at noen har forsøkt å tilby<br />
bestikkelser til ansatte i egen bedrift. Kjennskapen til slike forhold har vært svært lav, med mellom 2 <strong>og</strong> 3<br />
prosent. Når det gjelder kjennskap til korrupsjon i egen bransje, er andelen noe høyere.<br />
Spørsmål: Har du gjennom ditt arbeid kjennskap til konkrete eksempler på korrupsjon innen din bransje siste 12<br />
måneder? Vi tenker her ikke på eksempler på korrupsjon du kun har kjennskap til gjennom media.<br />
10 prosent kjenner til at det forekommer korrupsjon i egen bransje. Dette er på nivå med funn fra tidligere<br />
undersøkelser. Mens det i 2013 ikke var forskjell på slik kjennskap i privat <strong>og</strong> offentlig sektor, viser tallene<br />
for <strong>2015</strong> at det er i de private virksomhetene kjennskapen er størst med 11 prosent mot 6 prosent i det<br />
offentlige. Det er bedrifter i bygg- <strong>og</strong> anleggsbransjen som i størst grad kjenner til korrupsjon i egen bransje<br />
(15 prosent), mens i transport <strong>og</strong> lagring er det 13 prosent <strong>og</strong> de andre bransjene ligger mellom 4 <strong>og</strong><br />
11 prosent (lavest i helse <strong>og</strong> sosial).<br />
16
Når det gjelder kjennskap til prissamarbeid i egen bransje, er det 15 prosent som sier de kjenner til det.<br />
Spørsmål: Kjenner du til at det foregår prissamarbeid mellom aktører i din bransje? Vi tenker her ikke på eksempler<br />
på prissamarbeid du kun har kjennskap til gjennom media.<br />
15 prosent av norske virksomheter kjenner til at det foregår prissamarbeid mellom aktører i deres bransje.<br />
Dette spørsmålet er mest relevant for virksomheter i privat sektor <strong>og</strong> her er det 17 prosent som kjenner<br />
til prissamarbeid (mot 6 prosent i offentlig sektor).<br />
Det er i enkelte bransjer relativt utbredt kjennskap til prissamarbeid. I overnatting/servering er det 3 av 10<br />
virksomheter som kjenner til prissamarbeid <strong>og</strong> i bygg- <strong>og</strong> anleggsbransjen er det 1 av 4 som kjenner til det.<br />
17
Et forhold som er påpekt i tidligere undersøkelser <strong>og</strong> som bekreftes i årets undersøkelse er at kjennskapen<br />
til prissamarbeid er størst i de små private virksomhetene. 20 prosent av private virksomheter med 1 til<br />
4 ansatte kjenner til prissamarbeid i egen bransje, mens 6 prosent av bedrifter med 100 ansatte eller flere<br />
kjenner til det.<br />
Videre finner vi at kjennskapen til korrupsjon <strong>og</strong> prissamarbeid henger sammen <strong>og</strong> blant virksomheter som<br />
kjenner til korrupsjon, er det 38 prosent som <strong>og</strong>så kjenner til prissamarbeid.<br />
2.2 Svindel<br />
I <strong>2015</strong> er det for første gang spurt om forhold knyttet til fakturasvindel.<br />
Spørsmål: Har din virksomhet blitt svindlet eller forsøkt svindlet med en av følgende metoder?<br />
7 av 10 virksomheter har opplevd å få tilsendt faktura for varer/tjenester som aldri er bestilt. Det er virksomheter<br />
i privat sektor som i størst grad utsettes for dette. 73 prosent av de private virksomhetene har<br />
opplevd det, mot 56 prosent av offentlig virksomheter. Videre er virksomheter med mer enn 5 ansatte mer<br />
utsatt enn de aller minste virksomhetene. Bransjemessig er det mindre forskjeller, <strong>og</strong> hovedskillene går<br />
mellom privat <strong>og</strong> offentlig <strong>og</strong> mellom de aller minste bedriftene <strong>og</strong> de med 5 ansatte eller flere.<br />
4 av 10 virksomheter har opplevd å si ja til å motta uforpliktende tilbud, men har mottatt tilbudet utformet<br />
som en forpliktende faktura. Dette oppleves i like stor grad blant små som blant store virksomheter <strong>og</strong> i<br />
de «private bransjene» er det relativt små forskjeller. Imidlertid er det forskjell mellom privat <strong>og</strong> offentlig,<br />
der det er opplevd av 43 prosent av private virksomheter mot 31 prosent av de offentlige.<br />
8 av 10 virksomheter har opplevd forsøk på salg av oppføring i nettkatal<strong>og</strong> eller lignende, <strong>og</strong>så dette er et<br />
forhold private virksomheter opplever i størst grad (80 mot 71 prosent).<br />
2.3 Oppdagelsesrisiko <strong>og</strong> holdninger<br />
I hvilken grad man oppfatter sjansen for å bli oppdaget hvis man unnlater å rapportere inn alle skatter <strong>og</strong><br />
avgifter er et forhold som er målt i samtlige <strong>KRISINO</strong>-undersøkelser. Fra 2006 til 2007 var det en<br />
18
negativ utvikling, der en økende andel oppfattet sjansen for å bli oppdaget som liten. Fra 2007 til 2011 har<br />
oppfattelsen av dette holdt seg stabil, mens det er en positiv utvikling fra 2011 til <strong>2015</strong>.<br />
Spørsmål: Dersom en virksomhet i din bransje unnlater å rapportere inn alle skatter <strong>og</strong> avgifter, hvor stor sjanse tror<br />
du det er for at skattemyndighetene vil oppdage dette. Er den svært liten, liten, stor eller svært stor?<br />
I 2009 var det 30 prosent som mente at risikoen for å bli oppdaget av skattemyndighetene var svært liten<br />
eller liten <strong>og</strong> 62 prosent mente risikoen var stor eller svært stor. I <strong>2015</strong> er det 21 prosent som mener<br />
risikoen er liten eller svært liten <strong>og</strong> 68 prosent mener risikoen er stor eller svært stor. Holdningen til dette<br />
spørsmålet har endres seg fra den «dårligste» målingen i 2009, <strong>og</strong> endringen inntraff mellom 2011 <strong>og</strong> 2013.<br />
Fra 2013 er det ingen endring fram til i dag.<br />
19
Synet på hvorvidt det er stor eller liten oppdagelsesrisiko varierer fra bransje til bransje. I bygg <strong>og</strong> anlegg<br />
er det hele 42 prosent som mener det er svært liten eller liten risiko for å bli oppdaget av skattemyndighetene.<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg har skilt seg fra andre bransjer på dette spørsmålet i alle <strong>KRISINO</strong>-undersøkelser. I<br />
2013 var det antydninger til at forskjellen mellom bygg/anlegg <strong>og</strong> andre bransjer var minkende, men årets<br />
undersøkelse viser at bygg- <strong>og</strong> anleggsbransjen fortsatt har et annet syn på risikoen for å bli oppdaget av<br />
skattemyndighetene enn det andre bransjer har.<br />
Samtidig er det en mer utbredt oppfatning innen bygg <strong>og</strong> anlegg enn i andre bransjer (med unntak av transport<br />
<strong>og</strong> lagring) at egen bedrift må konkurrere med bedrifter som har et lavere kostnadsnivå fordi konkurrenter<br />
driver svart <strong>og</strong> unndrar skatter <strong>og</strong> avgifter. Det er rimelig å anta at opplevelsen av dette påvirker<br />
bygg- <strong>og</strong> anleggsbedriftene i spørsmålet om risikoen for å bli oppdaget av skattemyndighetene.<br />
Spørsmål: Jeg vil nå lese opp noen påstander, <strong>og</strong> ønsker at du på vegne av din virksomhet oppgir hvor enig eller<br />
uenig du er i de enkelte påstandene. Jeg ber deg bruke en skal fra 1 til 5, der 1 er helt uenig <strong>og</strong> 5 er helt enig.<br />
Mens det er 22 prosent av alle de private bedriftene som mener at de ofte konkurrerer med bedrifter<br />
som unndrar skatter <strong>og</strong> avgifter, er det i bygg <strong>og</strong> anlegg 44 prosent som mener dette. Også innen transport<br />
<strong>og</strong> lagring er dette en relativt utbredt oppfatning (38 prosent). I minst grad oppleves dette blant bedrifter<br />
innen tjenesteytende næringer (11 prosent).<br />
20
Bedriftene i bygg- <strong>og</strong> anleggsbransjen er samtidig de som i størst grad vil velge bort en billig leverandør<br />
hvis de mistenker at denne unndrar skatter <strong>og</strong> avgifter (86 prosent). Bygg <strong>og</strong> anlegg skiller seg signifikant<br />
fra alle andre bransjer med unntak av tjenesteytende næringer på dette spørsmålet.<br />
21
3 ANMELDELSER<br />
3.1 Lovbrudd som ikke anmeldes<br />
Spørsmål om virksomheten har blitt utsatt for lovbrudd som ikke anmeldes har blitt stilt i samtlige<br />
<strong>KRISINO</strong>-undersøkelser.<br />
Spørsmål: Har din virksomhet de siste 12 månedene vært utsatt for lovbrudd som dere ikke anmeldte?<br />
8 prosent av virksomhetene har i løpet av det siste året opplevd lovbrudd som de ikke har anmeldt. Denne<br />
andelen har holdt seg stabil de siste målingene.<br />
Det er noe større andel private enn offentlige virksomheter som opplever lovbrudd de ikke anmelder (hhv.<br />
9 <strong>og</strong> 5 prosent), <strong>og</strong> det er virksomheter i bransjene varehandel, bygg/anlegg <strong>og</strong> til dels hotell <strong>og</strong> restaurant<br />
at dette skjer i størst grad.<br />
De virksomhetene som har opplevd lovbrudd som ikke anmeldes, er blitt spurt om ulike forhold som kan<br />
ha betydning for hvorfor de ikke anmelder lovbrudd. At politiet henlegger <strong>og</strong> at anmeldelser er for ressurs-<br />
<strong>og</strong> tidkrevende er de forholdene virksomhetene i størst grad ser som årsak til ikke å anmelde.<br />
Spørsmål: Jeg vil nå lese opp ulike påstander om hvorfor virksomheter ikke nødvendigvis anmelder lovbrudd begått<br />
mot seg. Sett i forhold til din egen virksomhet, er du helt uenig, noe uenig, noe enig eller helt enig i følgende<br />
påstander:<br />
22
Blant de som har opplevd lovbrudd som ikke er anmeldt, er man i størst grad enig i at forhold ikke anmeldes<br />
fordi politiet som regel henlegger saken. Dette er på linje med 2006, men en nedgang fra 2011.<br />
Blant de andre forholdene til ikke å anmelde er det en økning siden 2011 i andelen som sier manglende<br />
tillit til politiets kompetanse (ble ikke spurt om i 2006). Forhold som mulig tap av omdømme <strong>og</strong> manglende<br />
forsikringer er i liten grad årsak til ikke å anmelde.<br />
23
3.2 Utro tjenere<br />
3 av 10 virksomheter har avdekket utro tjenere blant egne ansatte <strong>og</strong> det er noe mer utbredt i offentlig<br />
sektor enn i privat.<br />
Spørsmål: Har din virksomhet noen gang avdekket utro tjenere blant egne ansatte?<br />
Blant de private bedriftene er det 27 prosent som har opplevd utro tjenere, mens det i offentlig sektor<br />
er 34 prosent. Blant bransjer er det mest utbredt i hotell/restaurant, offentlig administrasjon, transport<br />
<strong>og</strong> varehandel (alle mellom 37 <strong>og</strong> 40 prosent), men det i minst grad forekommer i tjenesteytende sektor.<br />
Spørsmål: Ble forholdet anmeldt?<br />
24
Blant de som har opplevd utro tjenere, er det ikke mer enn 38 prosent som har anmeldt forholdet. Virksomheter<br />
i offentlig sektor anmelder i langt større grad slike forhold enn det private bedrifter gjør. 61<br />
prosent av de offentlige virksomhetene som har hatt utro tjenere, har anmeldt forholdet, mens kun 31<br />
prosent av de private bedriftene har gjort det. Bransjemessig er det <strong>og</strong>så relativt store forskjeller. Mens 76<br />
prosent av virksomheter med utro tjenere innen offentlig administrasjon har anmeldt slike forholdet, er<br />
det 80 prosent av bygg- <strong>og</strong> anleggsbedriftene <strong>og</strong> 78 prosent av industribedriftene i samme situasjon som<br />
ikke har anmeldt det. I tolkningen av disse resultatene skal vi selvsagt huske at vi ikke har spurt om alvorlighetsgraden<br />
i de forholdene som er avdekket.<br />
25
4 RUS OG KONTROLLTILTAK<br />
Under dette tema er virksomhetene spurt om kjennskap til ansattes eventuelle misbruk av rusmidler, spilleavhengighet<br />
<strong>og</strong> om ulike former for kontroll av ansatte.<br />
4.1 Rusmidler <strong>og</strong> spilleavhengighet<br />
4 prosent av virksomhetene kjenner til at ansatte er avhengig av pengespill, mens 9 prosent kjenner til<br />
misbruk av rusmidler.<br />
Spørsmål: Jeg vil nå lese opp noen påstander om rusmiddelmisbruk <strong>og</strong> spillavhengighet <strong>og</strong> ber deg svare ja eller nei<br />
på følgende:<br />
Selv om det er en tilsynelatende forskjell mellom ulike bransjer <strong>og</strong> sektor kan forskjellene langt på vei<br />
forklares med virksomhetenes størrelse, jo flere ansatte desto større sannsynlighet for at noen er avhengig<br />
av pengespill eller misbruker rusmidler. Ser vi på virksomheter med 20 ansatte eller flere er det ingen<br />
signifikante forskjeller mellom bransjer <strong>og</strong> når det gjelder pengespill er det heller ikke forskjell på privat<br />
<strong>og</strong> offentlig sektor. Når det gjelder rusmidler er det imidlertid en signifikant forskjell mellom sektorene,<br />
men <strong>og</strong>så dette kan trolig forklares med at offentlige virksomheter over 20 ansatte er større enn private<br />
bedrifter over 20 ansatte (i datamaterialet får vi for små undergrupper til å konkludere på dette punktet).<br />
26
4.2 Kontrolltiltak<br />
Det er i stilt spørsmål om tre ulike kontrolltiltak av de ansatte: Kameraovervåking, kontroll av internettbruk<br />
<strong>og</strong> e-post <strong>og</strong> annen overvåkning av ansatte i virksomhetens lokaler.<br />
Spørsmål: Jeg vil nå lese opp ulike former for kontroll av ansatte, <strong>og</strong> ber deg svare ja eller nei på om din virksomhet<br />
gjennomfører følgende:<br />
8 prosent av virksomhetene har kameraovervåking av ansatte i virksomhetens lokaler. Det er naturlige<br />
bransjeforskjeller på dette spørsmålet. 18 prosent innen varehandel <strong>og</strong> 12 prosent av bedriftene i hotell/<br />
restaurant oppgir at de har det, men noe av dette kan være kameraovervåking av butikk- hotell/restaurantlokaler<br />
generelt <strong>og</strong> ikke spesifikt ment for å overvåke ansatte.<br />
Kontroll av ansattes internett/epostbruk gjøres av 6 prosent av virksomhetene. Dette gjøres i like stor grad<br />
i offentlig som i privat sektor, mens det er i offentlig administrasjon vi finner virksomheter som i størst grad<br />
har kontroll med ansattes epost- <strong>og</strong> internettbruk (13 prosent).<br />
6 prosent driver annen kontroll av ansatte i virksomhetens lokaler. Også på dette forholdet er det innen<br />
offentlig administrasjon at dette gjøres i størst grad (12 prosent).<br />
27
Med støtte fra: