You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>EGO</strong><br />
MAGAZIN<br />
0010<br />
2015
VREME JE ZA POKLONE<br />
popust 5 - 20% na lampe i kućni dekor<br />
14/12/15 - 15/01/16<br />
količine su ograničene
CAPE COD<br />
The new bathroom series by Philippe Starck. www.duravit.pl<br />
|Gospodar Jevremova 24 | 011 630 47 44 063 257 186 | italica.beograd@gmail.com|<br />
www.italica.rs
K o n t a k t B e o g r a d: A N T A R E S S T O L I C E d.o.o.<br />
Srbija Novi Beograd 11070 Antifašističke Borbe 23Đ<br />
Tel: +381 11 63 03 962 fax: +381 11 31 21 315<br />
mobilphone: +381 62 669 068<br />
mail:officebeograd@antares-stolice.com - See more at:<br />
http://www.antares-stolice.com/#sthash.qamuD53z.dpuf<br />
LUC<br />
RUĐER NOVAK-MIKULIĆ & MARIJA RUŽIĆ<br />
Arts & Crafts, Gospodar Jevremova 25, Beograd tel. +381 11 630 44 43,<br />
e-mail: diagonalplus@open.telekom.rs
010/011<br />
Irena Kilibarda, apartman u Parizu<br />
Ego magazin<br />
decembar 2015 / N°0010<br />
012/013<br />
Hotel InterContinental, Davos, Švajcarska<br />
014/015<br />
Butic Hermes, Majami<br />
016/017<br />
Faena Hotel, Majami<br />
018/019<br />
Arper u New York-u<br />
020/021<br />
The Marmara Park Avenue<br />
022/023<br />
Restoran Inday u New York-u<br />
026/031<br />
ByLassen<br />
Casa Fayette, Guadalahara, Mexico<br />
032/055<br />
Pitsou Kadem Architects<br />
056/069<br />
Vo Trong Nghia Architects<br />
070/097<br />
The Grand hotel Tremezzo<br />
098/107<br />
Casa Fayette, Guadalahara, Mexico<br />
108/119<br />
Kontrast, Oslo, Norveška<br />
120/129<br />
Irena Kilibarda, apartman u Parizu<br />
130/147<br />
Maturity Fun
012/013 www.ego-magazine.com<br />
NOVOSTI<br />
Hotel InterContinental<br />
Davos, Švajcarska<br />
stablo bora inspirisalo je arhitekte da isprojektuju objekat koji je postao najatraktivniji<br />
hotel na švajcarskim Alpima. Smešten naspram dramatičnih<br />
Graubunden Alpa, Hotel InterContinental u Davosu projektovao je Oliver<br />
Hofmeister iz minhenske firme Oikios. Arhitekta je upotrebio ‘gipku a ipak oštru<br />
formu’ za hotel sa 213 soba. Fasada nalik stepeništu, prema mnogim stručnjacima,<br />
nije bila je moguća za izvođenje. ona sadrži 791 čelični panel koji preklapanjem<br />
stvaraju jedinstvenu strukturu. arhitekta je izabrao metalnu oblogu u<br />
šampanj boji, a slična samo zagasita paleta boja primenjena i u enterijeru. javni<br />
prostori uključuju Studio Grigio, restoran na poslednjem spratu, alpsku<br />
poslastičarnicu Capricorn, bar i salon Nuts & Co, kao i neizbežni alpski spa centar.<br />
Gostima sa istoka namenjen je restoran azijske hrane i bar Matsu, inspirisan<br />
poznatim japanskim tavernama ‘izakayama’.<br />
http://davos.intercontinental.com/en/welcome-to-the-intercontinental-davos<br />
http://www.oikios.de/<br />
tekst: Ego
014/015<br />
www.ego-magazine.com<br />
NOVOSTI<br />
Novi butik Hermès, Majami<br />
RDAI<br />
Spremajući se za manifestacije POPUT Art Basel i Design Miami, gradski Dizajn distrikt<br />
se ubrzano razvijao. Ono što je pre samo godinu dana bio ‘pačvork’ luksuznih<br />
radnji postalo je pravi kvart. Iz svoje kancelarije na četvrtom spratu, preduzimač<br />
Craig Robins posmatrao je grad i razmišljao: ‘tamo restorani, ovde umetničke<br />
galerije, radnje svuda, sa hotelima i trgovima...’ Jedan od simbola promene bilo je<br />
nedavno otvaranje radnje Hermès. Projekat je uradila pariska firma RDAI. Butik je<br />
zapravo volumen obložen staklom, okružen šumom čeličnih šipki obojenih u belo.<br />
‘Klima je sve vreme fantastična,’ kaže direktor RDAI Denis Montel, objašnjavajući<br />
odluku dizajnerskog tima da radnju ‘uvije’ u prozirno staklo. geometrija, koje<br />
daju dozu privatnosti, savršeno se uklapa u okruženje Majamija. ‘Sunčevo svetlo<br />
je ovde veoma jako, pa podele na fasadi stvaraju vibracije i senku, objašnjava Montel.<br />
‘Inspirisalo me je korenje banyan drveća,’ dodaje, misleći na efekat slojeva<br />
koji stvara fasada. ‘Majami je otelotvorenje sna, pomalo i raja,’ kaže direktor Hermès-a<br />
Axel Dumas, pokazujući ka plavom nebu. Firma RDAI je drveće predvidela i u<br />
nišama u prizemlju, što dodatno obezbeđuje senku unutrašnjem prostoru. ‘Želeo<br />
sam da sve izgleda kao da smo zgradu izgradili oko drveća,’ objašnjava Montel.<br />
Ulično ZELENILO sada već jasno markira liniju ulice, krasi krovove zgrada i pejzaž<br />
čitavog kvarta. Gledajući kroz prozor svoje kancelarije, Robins sada kaže: ‘Ovo je<br />
pravo susedstvo. Drveće čini svu lepotu i razliku.’<br />
tekst: Ego<br />
fotografije: Hermes, http://www.rdai.fr/<br />
http://www.hermes.com/index_default.html
016/017 www.ego-magazine.com<br />
NOVOSTI<br />
Faena Hotel, Majami<br />
The Faena District u Majami Biču je drugi deo projekta Alana Faene, I predstavlja<br />
transformaciju investitora od modnog dizajnera u kulturnog inženjera. Radi<br />
se zapravo o nastavku njegovog prvog projekta Puerto Madeiro u Buenos Airesu,<br />
kojiM se proslavio u modnoj industriji Argentine, njegovoj rodnoj zemlji. Poznat<br />
po svom belom autfitu, uključujući i šešire, Faena je u odličnoj fizičkoj formi,<br />
STEKAO ju JE TOKOM šetNJE po građevinskoj lokaciji tri puta dnevno NADGLEDAJUĆI<br />
KAKO njegov projekat u Majami Biču raste. ‘To je budućnost. Jedinstveni utopijski<br />
grad za um koji brzo radi,’ objašnjava Faena. To je tipična izjava za ovog čoveka,<br />
a ‘jedinstveno’ je reč koju veoma često upotrebljava. Ovaj projekat ima stav i koherentnost<br />
koji potiču iz razmišljanja o velikim poduhvatima. Faena ništa ne<br />
prepušta slučaju. Smešten na Collins aveniji, glavnom potezu Majami Biča, objekat<br />
je oblikovan kao četiri kule koje sadrže Faena Forum, umetnički centar<br />
sa prodajnim prostorima i parkingom. U ‘sendviču’ između dva istorijska objekta<br />
nalaze se dve nove stambene kule, nedavno otvorene Faena House i Faena<br />
Versailles Contemporary koje je projektovao Brandon Haw, saradnik studija<br />
Foster+Partners u vreme kada je Faena House nastajala. Fasade oba nova objekta<br />
stvaraju jedinstvo sa arT-deko nasleđem nekadašnjeg hotela Versailles (sada<br />
hotel Faena Versaille Classic), i sa modernističkom arhitekturom Majamija<br />
nekadašnjeg hotela Saxony (sada Faena Hotel Miami Beach), katalizatorom celokupnog<br />
razvoja.<br />
tekst: Ego<br />
http://www.faena.com/
018/019<br />
www.ego-magazine.com<br />
NOVOSTI<br />
Prvi Arper izložbeni salon u<br />
njujorškom loftu<br />
Arper<br />
Italijanska kompanija Arper, iako specijalizovana za proizvodnju kancelarijskog<br />
nameštaja, neprekidno teži osvežavajućem pristupu prilikom lansiranja<br />
noviteta. Isto se može reći i za novi dom u Njujorku – živopisni izložbeni salon<br />
u Soho-u, sasvim nalik savršenom penthausu. Smešten na drugom spratu zgrade<br />
iz 1904.godine, Arper showroom se prostire na preko 4000m². Veliki prozorski<br />
otvori omogućavaju da prostor bude ispunjen dnevnom svetlošću. I sasvim u<br />
skladu sa modernim katalogom Arper proizvoda, sam prostor je minimalistički.<br />
Arhitekta Solveig Fernlund kaže: ‘’Koncept projekta za showroom zasnovan<br />
je na želji da se što više zatečenog očuva, da bi se naglasila originalna<br />
struktura lofta. Stubovi, podovi, malterisani zidovi i plafoni su obnovljeni,<br />
a sam prostor je oslobođen tako da je formiran showroom/galerija koja je i<br />
prostrana i intimna.’’ Okačeni o tavanicu, prozračni tekstilni paneli elegantno<br />
dele prostor na četiri zone koje dozvoljavaju da se Arper kolekcije dožive<br />
pojedinačno i kao celina. Pod kreativnim vođstvom španske dizajnerske firme<br />
Lievore Altherr Molina, dugogodišnji saradnici brenda, izmešali su Arper lifestyle<br />
proizvode poput Jean-Mari Massaud sofe Steeve, Simon Pengelly stola<br />
Nuut, sa Kinesit kancelarijskom stolicom koja nosi posebne tehničke karakteristike<br />
– a sve u skladu sa balansom koji je predstavlja odnos poslovnog i<br />
toplog kućnog ambijenta kakav karakteriše home-office.<br />
tekst: Ego<br />
http://www.arper.com/stories/?lang=en,<br />
http://www.idc.rs/products/arper/
020/021<br />
www.ego-magazine.com<br />
NOVOSTI<br />
The Marmara Park Avenue,<br />
New York, USA<br />
Joe Ginsberg<br />
Većina hotela želi da oda utisak ’doma daleko od doma’, ali samo nekolicini<br />
njih to uspeva. jedan takav primer je hotel The Marmara Park Avenue. Smešten<br />
u kvartu Murray Hill na Menhetnu, ovaj hotel je topla i gostoljubiva mešavina<br />
eklektičnog šarma koji ostavlja utisak dobro uređenog njujorškog doma. Za<br />
sve to, zasluge pripadaju dizajneru Joe Ginsbergu, čiji su elegantni metalni<br />
nameštaj i tapet uspešno ukombinovani sa brojnim po meri izrađenim detaljima<br />
kao što su dva mermerna stola u obliku klavira, kamin koji je obešen o tavanicu<br />
i elegantni čelični vestibil. Kao najnovije, reprezentativno i glavno izdanje<br />
jedne istanbulske ugostiteljske grupe, hotel sadrži 128 soba uključujući<br />
trosobni apartman sa pogledom na Empire State Building, wellness centar i<br />
luksuzna turska kupatila.<br />
tekst: Ego<br />
http://park.marmaranyc.com/<br />
http://www.joeginsberg.com/the-marmara-park-avenue/
022/023 www.ego-magazine.com<br />
NOVOSTI<br />
Restoran Inday u Njujorku<br />
Brzu hranu obično ne povezujemo sa zdravim načinom ishrane, ali novo mesto<br />
u njujorškom kvartu NoMad čini baš tu razliku. Inspirisan živim ukusima Indije,<br />
restoran Inday je opušteno i moderno mesto koje spaja delove indijske i kalifornijske<br />
kuhinje. Prigrlivši moderni način usluge, restoran u svojim jelima<br />
nudi bazu od pirinča, salate ili iseckanog karfiola. Marinirani ili začinjeni<br />
proteini (kao što je stek, losos, piletina, ćuretina ili tofu) dodaju se kasnije, uz<br />
sezonsko povrće i garnirung kao što su na primer krastavci, jogurt i čips od<br />
sočiva. Osnivač restrana je Basu Ratnam, koji je nesumnjivo bio inspirisan kuhinjom<br />
svoje majke. Jelovnik Inday-a povezuje nasleđe Kalkute sa korenima njegovog<br />
oca. Rezultat ovakvog spoja su kombinacije sveže pripremljenih, laganih i<br />
ukusnih jela. Konzumiraju se u kombinaciji sa domaćim sokovima od ceđenog<br />
voća ili ledenim čajem od hibiskusa.<br />
tekst: Ego<br />
http://indaynyc.com/
024/025<br />
www.ego-magazine.com<br />
Ljubomir Janković<br />
Ego magazin # 0010<br />
Glavni i odgovorni urednik: Ljubomir Janković<br />
It + web: o3art<br />
Asistent urednika: Dostana Janković<br />
Novinar: Jelena Blagojević<br />
foto: Vladimir Milosavljević, PIKI<br />
The Grand hotel Tremezzo<br />
Naslovna stranica Ego magazina [0010],<br />
http://bylassen.com/<br />
Poštovani čitaoci, Pred vama je deSETI broj PDF IZDANJA ego magazina. NADAMO SE DA je IZ-<br />
BOR PRILOGA DOVOLJNO INTERESANTNI KAO BI NAS PREPORUČILI VAŠIM PRIJATELJIMA I SARADNICI-<br />
MA. GLAVNE TEME U NOVOM BROJU SU ENTERIJERI KOJI NAM DOLAZE IZ NJUJORKA, MAJAMIJA, OSLA,<br />
PARIZA, LAGO DI COMA, GUADALAHARE, LONDONA, ZHUBERI CITY-JA. RAZNOLIKOST I PRAVO NA<br />
DRUGAČIJE MIŠLJENJE SE PODRAZUMEVA. DEO TRENDOVA KOJE SMO PRIKAZALI MOGU SE PRONAĆI<br />
I U BEOGRADU. DONOSIMA VAM I PRIKAZ IZLOŽBE ALEKSANDRE POPOVIĆ. IZABRANE ŽENE NOSE NA<br />
FOTOGRAFIJAMA MUŠKO DONJE RUBLJE (WOMEN WITH BALLS). VEROVATNO ĆE OVAJ PRILOG IZAZ-<br />
VATI RAZNE KOMENTARE ALI PORUKA JE JASNA. ŽENE ŽELE NEŽNOST I PAŽNJU, STARE VREDNOSTI<br />
U MUŠKO ŽENSKIM ODNOSIMA. MUŠKARCI, PREUZMITE ODGOVORNOST I POSTANITE PONOVO<br />
ZAŠTITNICI NEŽNIJEG POLA. IAKO IT TEHNIKA SVAKODNEVNO DONOSI NOVA PRAVILA, ČOVEK NE<br />
MENJA SVOJE BIĆE TAKO BRZO. MOŽDA JE RETRO NOVI FUTUR?<br />
SREĆNE NOVOGODIŠNJE I BOŽIĆNE PRAZNIKE ŽELI VAM REDAKCIJA <strong>EGO</strong> MAGAZINA.<br />
Restoran Kontrast, Oslo<br />
148/165<br />
Rebel Gym-Studio C102<br />
166/179<br />
Aleksandra Popović<br />
180/189<br />
Pray Eyewear<br />
190/209<br />
Lina Bo Bardi<br />
By Lassen
026/027 www.ego-magazine.com<br />
PROMO<br />
BY LASSEN<br />
by Lassen je čuveni danski brend. OSTVARIO JE SaraDNJU sa brojnim dizajnerima,<br />
uključujući dvojicu najvećih danskih arhitekata: Mogens<br />
Lassena i Flemminga Lassena. Braća Lassen su bili vrlo talentovani,<br />
nagrađeni brojnim nagradama i priznanjima za svoj jednistveni<br />
dizajn i ikoničnu arhitekturu. Misija brenda by Lassen je da nastavi<br />
tradiciju dobrog dizajna, Zato što dobar dizajn traje generacijama.<br />
Istorija Kubusa<br />
Mogens Lassen je radio na svećnjaku Kubus VRLO dugo pre nego<br />
što je 1962.godine dobio oblik koji danas znamo. Kubus je stajao na<br />
njegovom stolu dok je on razmišljao o razvoju njegovog dizajna.<br />
Moguće je da je Mogens Lassen bio disleksičan, ali je njegov osećaj za<br />
proporcije i matematiku bio besprekoran: svaki pojedinačni svećnjak<br />
Kubus proizveden je sa tačnIM odnosOM stranica, proračunatih sa<br />
velikom preciznošću. Apsolutno ništa nije prepušteno slučaju! Tako<br />
je i nastala cela kolekcija svećnjaka. Mogens Lassen JE voleo da<br />
eksperimentiše sa novim oblicima i funkcijama. Tokom svog života,<br />
držao je na radnom stolu malu parnu mašinu koju je pokretao svaki<br />
put kada bi njegov rad bio u zastoju – i mašina bi tada generisala<br />
nove ideje i omogućila mu da nastavi sa radom. Uvek je bio pun<br />
poštovanja za mašinstvo i način na koji su funkcioNISALE MAŠINE. 1962.<br />
godine lokalni zanatlija iz grada Ordrupa izradio je prve primerke<br />
svećnjaka Kubus 8. Porodica čuvenog krznara Birgera Christensena<br />
kupila je jedan od njih i bila je toliko zadovoljna izgledom Kubusa<br />
da je organizovla večeru za prijatelje kako bi im ga pokazao. Finn<br />
Juhl, ćerka i zet Mogensa Lassena bili su takođe prisutni na večeri.<br />
Kubus 8 je bilo veoma cenjeno umetničko delo, postavljeno u sredini<br />
trpezarijskog stola. Proizvodi kolekcije Kubus nisu počeli odmah da<br />
se masovno proizvode, već su bili rezervisani za porodicu, dobre pOZ-<br />
NANIKE i bliske prijatelje arhitekte. Danas, svećnjaKE Kubus izrađuju<br />
vešte zanatlije u gradu Holstebro, i predstavljaju istinsku veštinu<br />
danskih zanatlija. Sa razvijenim osećajem za savremeni funkcionalizam,<br />
Mogens Lassen je dizajnirao ikonu dizajna - svećnjak Kubus.<br />
KOJI je stekao status internacionalne ikone modernog dizajna među<br />
arhitektima i poznavaocima dizajna širom sveta.<br />
tekst: Ego<br />
Fotografije: http://bylassen.com/<br />
Više informacija na http://bylassen.com<br />
www.idc.rs, www.ego-magazine.com
028/029 www.ego-magazine.com
030/031 www.ego-magazine.com
032/033<br />
www.ego-magazine.com<br />
U čast senki, Pitsou Kedem Architects
034/035 www.ego-magazine.com
036/037 www.ego-magazine.com
038/039<br />
www.ego-magazine.com<br />
Pitsou Kedem Architects<br />
Arhitekti: Pitsou Kedem Architects<br />
Lokacija: Tel Aviv-Yafo, Izrael<br />
Projektni tim: Pitsou Kedem, Irene Goldberg, Hila Sella<br />
Površina: 580m2<br />
Godina izgradnje: 2014<br />
Fot: Amit Geron<br />
Stajling: Eti Buskila i Irene Goldberg<br />
Površina parcele: 1000m2<br />
Volumen i prostor ovog objekta spojeni su perforiranom patiniranom čeličnom (Cor-Ten)<br />
strukturom koja kreira i postavlja jasne granice doma. Ova struktura određuje količinu<br />
sunčeve svetlosti koja prodire u unutrašnjost i kontroliše pogled u i iz objekta stvarajući<br />
istovremeno kontrolisani, vizuelni dijalog između unutrašnjosti i spoljašnjosti. Ova jedinstvena<br />
struktura sastavljena je od slojeva i površina. Centralni stambeni prostor organizovan<br />
je oko dnevnog boravka i vrta. Čelična struktura stvara međuprostore koji spajaju<br />
spoljašnjost i unutrašnjost. Spoljašna površina, patinirani čelični sloj, izgleda kao dvodimenzionalna<br />
iz daleka, a u stvari, ima zapreminu i može se iskusiti skoro kao skulptura ili<br />
umetničko delo ne sam po pitanju svoje funkcije, već i kao konstruktivni deo objekta. Ista<br />
ova struktura stvara i najvažniji element čitavog objekta, element koji nema fizički aspekt i<br />
ne podrazumeva ni volumen ni prostor – a to je ‘sloj’ senke. Senke projektovane na zidove<br />
i pod rezultat su rane faze projektovanja spoljašnje strukture, koja je u odnosu sa uglom<br />
pod kojim sunčeva svetlost pada na tlo. Ova rana faza projekta omogućila je arhitektima<br />
da kreiraju zone i površine koje su upotrebljene kao ‘platno po kome senke slikaju’. Objekat<br />
je izgrađen od velikih betonskih zidova i, bez pokreta svetla i senke, izgledaju gotovo manastirski.<br />
Senke se kreću po površinama objekta i stvaraju dinamičnu dramu koja čini da<br />
celokupna masa izgleda kao da je živa i pokretljiva. Ponekad senke stvaraju geometrijske<br />
oblike koji se protežu celom dužinom zida i mešaju nijanse i dubinu sivih zidova. Svetlost<br />
i senka na strukturi pojačavaju iskustvo korisnika u prostoru i obezbeđuju prostor<br />
strukturalnim bogatstvom, pokretom, čak i izvesnom misterijom. Odabrani materijali za<br />
konstrukciju zgrade su svi u ‘sirovom’ obliku (beton, patinirani čelik i drvo), dok jedino<br />
sunčeva svetlost menja njihove boje tokom dana. Čelik danju ima narandžastu boju, a kako<br />
veče pada, izgleda gotovo crn. Upotreba resursa koga ima u izobilju zahvaljujući lokalnoj<br />
klimi – sunčeve svetlosti, omogućilo je dizajneru da stvori čitav svet kontrasta i neizvesnosti<br />
u jednom projektu: između masivnosti i lakoće, tišine i dinamičnosti, jednostavnog i<br />
složenog, svetlog i tamnog, misterioznog i poznatog. Zajedno, oni su obogatili strukturu i<br />
sa arhitektonske tačke gledišta i sa gledišta odnosa između objekta i onih koji žive u njemu.<br />
Vrt sa kaktusima pojačava ovu sušnu atmosferu i tišinu dok same senke biljaka na betonskim<br />
zidovima i tavanicama oživljavaju vrt i imaju značenje simbola čitavog projekta.
040/041 www.ego-magazine.com
042/043 www.ego-magazine.com<br />
OSNOVA PRIZEMLJA<br />
OSNOVA PODRUMA<br />
OSNOVA SPRATA
044/045 www.ego-magazine.com
046/047<br />
www.ego-magazine.com<br />
presek
048/049 www.ego-magazine.com
050/051 www.ego-magazine.com
052/053 www.ego-magazine.com
054/055 www.ego-magazine.com
056/057 www.ego-magazine.com<br />
Kuće za drveće - Vo Trong Nghia Architects
058/059 www.ego-magazine.com
060/061 www.ego-magazine.com<br />
Vo Trong Nghia Architects<br />
Lokacija: Tan Binh District, Ho Ši Min, Vijetnam<br />
Odgovorni projektant: Vo Trong Nghia, Masaaki Iwamoto, Kosuke Nishijima<br />
Površina: 226m2<br />
Godina izgradnje: 2014<br />
Fotografije: Hiroyuki Oki<br />
Investitor: Wind and Water House JSC<br />
Cena: 156,000 USD<br />
Kao posledica brze urbanizacije, gradovi u Vijetnamu odvojili su se od<br />
svojih urbanih korena. U gradu Ho Ši Minu, na primer, samo 0,25%<br />
površine celog grada pokriveno je zelenilom. Zagušenje prouzrokovano<br />
motorima svakog dana stvara gužve i zagađenje vazduha. Kao rezultat,<br />
nove generacije u urbanim sredinama izgubile su vezu sa prirodom. Kuće<br />
za drveće, tipske kuće sa malim budžetom od 156000 dolara, pokušaj su<br />
da se ovo stanje promeni. Cilj projekta je da zelene površine vrati gradu,<br />
smeštajući veliko tropsko drveće na krovove stambenih objekata. Pet betonskih<br />
kutija projektovano je da budu bukvalno saksije za sadnju drveća<br />
na krovovima. Sa malim slojem zemlje, ove ‘saksije’ funkcionišu i kao<br />
bazeni za kišnicu , pa se sa velikim brojem ovakvih objekata smanjuje i<br />
mogućnost pojave oblinih poplava u gradu.<br />
Urbani kontekst<br />
Kuća se nalazi u distriktu Tan Binh, jednom od najgušće naseljenih<br />
stambenih kvartova U Ho ši Minu, gde veliki broj malih kuća čini gusto<br />
izgrađeno tkivo. Lokacija je zapravo preostala neizgrađena površina u<br />
predgrađu, i prilazi joj se malom pešačkom ulicom. Prilagodivši se urbanom<br />
tkivu, ova kuća je projektovana kao skup manjih fragmenatakubusa.<br />
Okružena sa svih strana tipičnim vijetnamskim kućama u nizu,<br />
Kuća za drveće deluje kao prava oaza.<br />
Planiranje<br />
Smešteni u okviru parcele nepravilnog oblika, pet kubusa su pozicionirani<br />
tako da formiraju centralno dvorište sa malim baštama između.<br />
Kubusi su ka centralnom dvorištu otvoreni velikim staklenim vratima i<br />
prozorima kako bi bio omogućen prolaz dnevne svetlosti i provetravanje,<br />
dok na bočnim stranama ostaju zatvorene zbog privatnosti i sigurnosti.<br />
Zajednički prostori kao što su trpezarija i biblioteka nalaze se u prizemlju.<br />
Na gornjem nivou nalaze se spavaće sobe i kupatila. Ove prostorije<br />
su međusobno povezane čeličnim strehama nalik mostićima. Dvorište<br />
i vrtovi, u senci drveća, postali su deo dnevnog boravka u przemlju.<br />
Neutrališući granicu između unutrašnjosti i spoljašnjosti, kuća nudi<br />
tropski ambijent koji koegzistira sa prirodom.<br />
Materijali<br />
Upotrebljeni su lokalni i prirodni materijali kako bi se smanjili troškovi<br />
i uticaj na okolinu. Spoljašnji zidovi izvedeni su od betona livenog na<br />
licu mesta, sa oplatom od bambusa, dok su opeke lokalne proizvodnje<br />
upotrebljene za oblogu unutrašnjih zidova. Vazdušni prostor između betona<br />
i opeka štiti unutrašnji prostor od preteranog zagrevanja.
062/063 www.ego-magazine.com
064/065<br />
www.ego-magazine.com
066/067 www.ego-magazine.com
068/069 www.ego-magazine.com<br />
sizuacija<br />
osnova sprata<br />
osnova prizemlja<br />
presek
070/071 www.ego-magazine.com<br />
The Grand Hotel Tremezzo
072/073 www.ego-magazine.com
074/075 www.ego-magazine.com
076/077 www.ego-magazine.com
078/079 www.ego-magazine.com
080/081 www.ego-magazine.com
082/083<br />
www.ego-magazine.com<br />
The Grand Hotel Tremezzo<br />
http://www.grandhoteltremezzo.com/en/home/<br />
Moda: Francesca Cefis<br />
Frizura i šminka: Claudia Malavasi<br />
Model: Yana Petrova za IMG<br />
The Grand Hotel Tremezzo, sa pogledom na jezero Komo, planine i vrtove vile<br />
Carlotte, kako i samo ime nagoveštava, predstavlja čudni dekadentni arhitektonski<br />
‘biser’.Objekat u stilu art-nouveaua otvorili su 1910.godine Enea Gandola i njegova<br />
supruga Maria Orsolini, da bi ga tridesetih godina preuzela porodica Sanpietro.<br />
Greta Garbo je tu snimila svoj film Grand Hotel (soba broj 113 je nazvana Greta<br />
Garbo, u njenu čast). Hotel je ponovo, tokom sedamdesetih, promenio vlasnika, a<br />
prošle godine je Valentina De Santis postala direktor, predstavljajući treću generaciju<br />
porodice De Santis na čelu hotela. Nova direktorka je odlučila da Hotel uvede<br />
u dvadeset prvi vek ne oduzimajući mu ništa od njegovog originalnog šarma. Naprotiv,<br />
hotel je postalo omiljeno mesto: nema iPadova već su tu novine u drvenim<br />
držačima, kao i stolica na ljuljanje u pastelnim tonovima. Lokalna arhitektonska<br />
firma Venelli Kramer odigrala je ključnu ulogu u procesu renoviranja i ponovnog<br />
aktiviranja hotela izgradnjom novih spa sadržaja. Arhitekti su projektovanje počeli<br />
pretvaranjem uzanog pasaža ispod glavnog ulaza hotela u Espa spa centar. On sadrži<br />
bazen dužine 15 metara i prostor za sunčanje sa pogledom na jezero. Projektanti su<br />
takođe intervenisali i u nivou temelja, povezavši ovaj neugledni uzani prostor sa eksternim<br />
đakuzijem i salonom. Prostorija za tretmane i garderobe smeštene su ispod<br />
objekta, ponovo iskorišćavajući prethodno neiskorišćeni prostor, ali i dodajući crni<br />
venecijanski mermer, persijski oniks, drvenu oblogu izvedenu u vertikalnom slogu,<br />
sve ‘made in Italy’, kako bi stvorili luksuznu ‘pećinu’ jednostavnih linija. Arhitekti<br />
su zatim unapredili nekadašnji fitnes centar, smešten u zasebnoj vili, kako bi stvorili<br />
novi T Spa centar koji sadrži i đakuzi, saunu i tursko kupatilo. Nedavno je otvoren<br />
i najstariji deo objekta, vila Emilia, smeštena odmah do spa centra. U njoj se nalaze<br />
sobe za masažu, hamam, soba za relaksaciju i gostinski apartman. Hamam, izrađen<br />
od Lasa mermera, ima izdignutu platformu za masažu, sobu sa parom, kadom i<br />
tuševima. Beauty zona sadrži tri kabine za tretmane koje su obložene drvetom, dok<br />
je pod pulta za manikir izrađen poput venecijanskih mozaik podova. Stolovi za<br />
manikir izrađeni su od sive hrastovine, a prostor je opremljen mermernim stolom<br />
kompanije Flexform, foteljama Minotti i lusterom Penta. U susednoj sobi sobi za<br />
relaksaciju, originalne fresko slike na tavanici i kamin su restaurirani. U vili se nalazi<br />
i apartman Emilia, za one koji ne žele da odsedaju daleko od spa centra. Apartman<br />
nudi privatni pristup spa sadržajima i ima veliki đakuzi, dva tuša i sopstvenu sobu<br />
sa parom, svi u Lasa mermeru. Spavaća soba površine 20m2 sadrži krevet sa uzglavljem<br />
tapaciranim somotom, za slučaj da vam se prispava nakon svih tih tretmana.
084/085 www.ego-magazine.com
086/087 www.ego-magazine.com
088/089 www.ego-magazine.com
090/091 www.ego-magazine.com
092/093 www.ego-magazine.com
094/095 www.ego-magazine.com
096/097 www.ego-magazine.com
098/099 www.ego-magazine.com<br />
Casa Fayette, Guadalahara, Mexico
100/101 www.ego-magazine.com<br />
Casa Fayette, Guadalahara,<br />
Mexico<br />
http://www.casafayette.com/<br />
http://www.dimorestudio.eu/<br />
Smeštena u umetničkom distriktu u Guadalahari, kuća Casa<br />
Fayette je najnovije zdanje meksičke ugostiteljske grupe Grupo<br />
Habita koja gradi boutique hotele. Pod vođstvom milanskog<br />
arhitektonskog studija Dimorestudio, ovaj objekat spojio je<br />
modernizam pedesetih godina i zanate regije Jalisco u kojoj se<br />
nalazi Guadalahara, drugi po veličini grad u Meksiku i rodni<br />
grad čuvenog arhitekte Luisa Barragana.<br />
37 soba, bazen i spa centar smešteni su u događenoj kuli-bloku.<br />
Gotovo manastirski mir oseća se u sobama u kojima bledo zelena,<br />
multifunkcionalna uzglavlja, služe i kao pregradni zidovi<br />
i kao garderobni ormari. Slobodnostojeće kade zauzimaju<br />
centralno mesto u kupatilima koja su obložena čuvenim mermerom<br />
iz Karare. Vrata su izrađena u stilu Pita Mondriana, iz<br />
segmenata različitih boja.<br />
U ovoj kolonijalnoj kući kao da se oseća prisustvo Karmen Mirande<br />
i Hemingveja, naročito u baru, gde je upotrebljena Barraganova<br />
paleta boja koja efektno naglašava printove sa tropskim<br />
motivima.
102/103 www.ego-magazine.com
104/105 www.ego-magazine.com
106/107 www.ego-magazine.com
108/109 www.ego-magazine.com<br />
Kontrast- Oslo, Norveška
110/111 www.ego-magazine.com
112/113 www.ego-magazine.com<br />
Mikael Svenson<br />
KONTRAST<br />
Kontrast je moderni skandinavski restoran sa fokusom na upotrebi lokalnih sastojaka i namirnica. Naši<br />
glavni ciljevi su da ponudimo organske i etički uzgajane i dobijene sastojke svetskog kvaliteta, a iz<br />
Norveške, i da predstavimo farmere koji ih proizvode. Odlučili smo da koristimo životinje koje su živele<br />
slobodno i divlje svoje živote. Srećne životinje su dobre životinje.<br />
O MIKAELU<br />
Rođen sam i odrastao u Skaneu, u selu, među farmerima i prostranim pejzažima.<br />
Kontrast je san koji sanjam petnaest godina. Tada sam odlučio da postanem šef.<br />
Moja karijera šefa počela je u školi u Kristianstadu, i odatle kroz različite poslove i prakse oko Skanea.<br />
Tamo sam otkrio svoju ljubav prema kvalitetnim proizvodima koji potiču iz lokalnog područja.<br />
‘’Krajnji rezultat nije ništa bolji od kvaliteta proizvoda sa kojima počinjete.’’<br />
Moja karijera se nastavila u Oslu u restoranu Le Canard pre jedanaest godina. Nakon toga, radio sam<br />
u Evropi u nekoliko restorana. Među njima su bili i čuveni španski restorani Quique Dacosta i Martin<br />
Berastegui, pre nego što sam se vratio u Oslo.<br />
Nazad u Oslu, učestvovao sam u lansiranju restorana Madu i Tjuvholmen Sjømagasin, gde sam radio<br />
kao asistent šefa.<br />
Sada je došao red da ostvarim svoj san.<br />
5 minuta sa… Šefom Mikaelom Svensonom<br />
Imali smo zadovoljstvo da razgovaramo pet minuta sa glavnim šefom i vlasnikom jednog od restorana<br />
koji neguje lokalnu proizvodnju i sastojke kako bi pripremio moderna jela inspirisana i prirodom i<br />
istorijom.<br />
Gde i kada ste rođeni?<br />
Rođen sam 1982.godine u jugoistočnom delu Švedske – Skaneu, malom selu pod nazivom Brosarp.<br />
Kada ste postali svesni da želite da postanete šef?<br />
Nisam znao dok nisam pošao u školu za kuvare kada sam imao šesnaest godina.<br />
Ko Vas je učio da kuvate?<br />
Svi kuvari I šefovi sa kojima sam radio u Norveškoj, Švedskoj, Španiji, kao i tokom dve turneje po Danskoj<br />
i Engleskoj.<br />
Koji je najveći uspeh Vaše dosadašnje karijere?<br />
Otvaranje Kontrasta! Ovih dana slavimo dve godine od otvaranja!<br />
Recite nam nešto o svom restoranu u jednoj rečenici.<br />
Trudimo se da pripremamo savremenu, zanimljivu hranu sa našim kontrastom – koristeći što je moguće<br />
više organskih i lokalnih proizvoda.<br />
Omiljeno jelo koje volite da pripremate/jedete?<br />
Sezonska hrana kuvana srcem.<br />
Omiljena destinacija vezana za hranu?<br />
Pošto nikada nisam bio u Njujorku, a želim da odem, mogu reći - Njujork<br />
Kao šef, kojoj osobi se najviše divite?<br />
Mnogim ljudima. Da, svima sa kojima sam radio. Ali ne možete biti šef u Skandinaviji u mojim godinama<br />
bez uticaja Renea Redzepija iz restorana Noma. Ako to poreknete, lažov ste. I naravno, pomenuo<br />
bih restoran Quique Dacosta u Španiji.<br />
Bez koje namirnice ne biste mogli da živite?<br />
Bez putera.<br />
Omiljeno pivo ili vino?<br />
Ne mogu reći da imam omiljeno. Volim da isprobavam nove stvari. Trenutno ipak više volim vino.<br />
Šta prvo uradite kad ustanete ujutru?<br />
Čitam mejlove.<br />
Šta radite kada ne kuvate?<br />
Mislim o hrani.<br />
Da niste šef, šta biste radili?<br />
Igrao hokej na ledu, pretpostavljam!<br />
IZVOR https://www.neeach.com/5-minutes-with-chef-mikael-svensson/316/<br />
http://www.andtradition.com/, http://www.idc.rs/
114/115 www.ego-magazine.com
116/117 www.ego-magazine.com
118/119 www.ego-magazine.com
120/121 www.ego-magazine.com<br />
Irena Kilibarda, apartman u Parizu
122/123 www.ego-magazine.com<br />
35 155.5 100 155<br />
233<br />
15<br />
98<br />
90 109.5<br />
90<br />
1178<br />
543 5<br />
575.<br />
55<br />
500.5
124/125 www.ego-magazine.com<br />
Irena kilibarda<br />
Mnoge arhitekte sanjaju na naprave bar jedan projekat u gradu svetlosti; kakvo je tvoje iskustvo<br />
nakon ovog enterijera apartmana?<br />
To je sad “ono” pitanje “da li bi voleo da si najpoznatiji arhitekta na svetu”?<br />
Ne. To je pitanje: kako je teklo izvođenje enterijera koje podrazumeva detalj, majstore, kontrolu<br />
celokupnog procesa van Beograda?<br />
Uvek je zanimljivo raditi na drugi lokacijama, sve je drugačije: godinama radite u Beogradu, znate<br />
gde šta postoji, navikli ste i sve je pristupačnije; ovde mora da se napravi plan i malo bolja organizacija<br />
- pogotovu što Francuzi NISU organizovani, ništa ne isporuče na vreme, malo je komplikovano<br />
za rad. Ako organizujete ekipu iz Beograda, pa da se tamo sve sklopi, onda samo treba posvetiti<br />
“danonoćno i više pažnje” tome (smeh)... ali je dobro iskustvo - drugačije je nego raditi u Nemačkoj,<br />
ili u Africi, ili u Engleskoj - sve to ima svojih poteškoća, nigde nije lako. Mislim da je najlakše na<br />
našem terenu!<br />
Da li bi ponovo radila na isti način, kada bi ponovo radila u Parizu?<br />
Bih! Ima nekih najava, biće! Videćemo... ali - da, uvek bih radila sa istim ljudima u istoj organizaciji,<br />
jer mislim da naši ljudi odavde mogu dosta kvalitetnije da urade izvođenje, nego tamo, sa ljudima<br />
koji su lokalci. Takođe, po pitanju cene: razlika je deset puta (u korist investitora)!<br />
Šta nam možeš reći o izabranim bojama u stanu?<br />
Boje u stanu i sam stil - nešto što je ravno, nema ručki, vizuelno dosta jednostavno... tražio je sam<br />
klijent. Možda bih ja stan u Parizu, sa tim visokim plafonima, pariskim prozorima, možda bih ja to<br />
malo drugačije, možda bih više na neki “pariski” fazon enterijera (vezano za gips) uradila, sa nekim<br />
naravno modernim komadima nameštaja... Ali - klijent je tražio da sve više liči na italijanski nego na<br />
francuski enterijer. Tako da su tu takve i boje - on je hteo da bude belo, kombinacija bele-crne-sive.<br />
Detalj-boju nije znao koju bi ubacijo, to sam ja predložila - boju koja će malo da “otvori” enterijer -<br />
žuta. To je i boja metalne konstrukcije stola...<br />
“TableT” je pronašao svoje mesto u dnevnom boravku...<br />
Da! Pošto je čovek od početka zaljubljen u sto - od 2013. kada ga je prvi put video, te je uspeo da<br />
dobije jedan mali sto (smeh), koji se dosta dobro uklopio u ceo taj enterijer, pogotovu za komade<br />
nameštaja od poznatijih dizajnera.<br />
Kako ste se odlučili za niske crne radijatore? To nekako pripada više “industrijskom dizajnu”?<br />
To je bila moja inicijativa. Klijent uopšte nije znao za to. Zbog samih prozora koji se otvaraju, radijatori<br />
su prvobitno bili okačeni na levi i desni zid. Na desnom zidu je bila okačena polica u niši i ispod<br />
nje jedan najjednostavniji, ravan radijator. Ja sam zatvorila taj deo, napravila plakar, tu sad može<br />
dosta stvari da stane (kao ostava) jer je jako malo mesta za plakare. Nije da je to bilo jedino rešenje<br />
- ali ovo je meni neki jako dobar detalj u enterijeru. Crna mi je “boja detalja u enterijeru” - postoji na<br />
ugradnom osvetljenju, potom pult - koji je glavni i centralni u dnevnom prostoru, slavina u kuhinji...<br />
tako da crni detalji dodaju neki luksuz. A “industrijsko” uvek volim da ubacim.<br />
Da li su dekorativni elementi kupljeni u Parizu ili dolaze iz nekog drugog mesta?<br />
Sve je kupljeno u Parizu! Sve je nađeno na licu mesta. E sad, rasveta je poručena iz Belgije. Ali parket<br />
je poručen u Parizu, dekorativni jastučići (Hey, Habitat), posteljina, prekrivači, zavese (Habitat,<br />
lanene),... svi detalji, kao i ona trodimenzionalna “slika” na zidu, sve je iz Pariza.<br />
Šta očekuješ od naredne godine (2016.)?<br />
Ona već počinje - započinjem je Sajmom u Kelnu. A što se tiče enterijera - videćemo. Imam neke<br />
planove, ali - neću da otkrivam (smeh)!
126/127 www.ego-magazine.com
128/129 www.ego-magazine.com
130/131 www.ego-magazine.com<br />
ENTERIJER<br />
Maturity Fun<br />
tAMINN Design<br />
’Vreme nas čini starijima i zrelijima, ali dušu moramo zadržati razigranom<br />
i mladalačkom bez obzira na to koliko smo stari,’’ tvrde<br />
projektanti studija tAMINN Design. Maturity Fun je projekat rekonstrukcije<br />
stana od 165m2, a inspiracija je stigla iz svakodnevnog<br />
života. Različite ideje razvijane su nekonvencionalno, a poruke<br />
koje dobijamo od čula čine suštinski faktor dizajna - odražavaju<br />
se u liniji, materijalu, svetlu i boji koji su ključni za razmenu ideja<br />
između prostora i funkcije, stvorivši jedinstveno delo čak i jednostavnim<br />
’posmatranjem’. Zabava meša različite elemente materijala,<br />
nameštaja i prostora kako bi se dobio atraktivni dom u kome<br />
ćete voleti da živite.<br />
Dizajn enterijera: tAMINN Design<br />
Foto: MW Photo INC.<br />
Lokacija: Zhubei City, Hsinchu County - Taiwan<br />
Površina: 165m2<br />
Investitor: MIKE&ISA
132/133 www.ego-magazine.com
134/135 www.ego-magazine.com<br />
tAMINN Design<br />
‘‘’Odlučili smo da prostor definišemo različitim materijalima. Drveni podovi i tepisi<br />
nalaze se u dnevnoj sobi, crne metalne pločice u ulazu a betonski pod u kuhinji i<br />
trpezariji. Ostavili smo open space plan, ali smo ga pregradili različitim teksturama.<br />
To pomaže i da manje prostorije kao što su ulaz ili hodnik deluju veće,’’ objašnjavaju<br />
arhitekti. ‘’Različiti materijali poslužili su nam da pregradimo prostor, a da on istovremeno<br />
ostane jedinstven, na primer: pod je identičan od kuhinjskog ‘ostrva’ do<br />
trpezarijskog stola, ili od radnog stola u dnevnoj sobi do trpezarije. Najzanimljiviji<br />
deo jeste mešavina materijala – složena je, a ipak harmonična.<br />
Sa poverenjem od strane naših klijenata, u mogućnosti smo da slobodno razmišljamo<br />
o materijalima i čistim konceptima koje koristimo u dizajnu.’’<br />
Nameštaj<br />
Trpezarija<br />
Stolica HAL Tube / Vitra<br />
Stolica Magis Trattoria /(Green) Magis<br />
Stolica JANINGE / (žuta) IKEA<br />
Sotlica FRODE / (Turkey Blue) IKEA<br />
Nemačke studentske stolice iz pedesetih godina prošlog veka<br />
Sto<br />
Stolica Herman Miller SAYL<br />
Sat Metro lighted train station / RH (RESTORATION HARDWARE)<br />
Lampa GRAS N°302 / DCW
136/137 www.ego-magazine.com
138/139 www.ego-magazine.com
140/141<br />
www.ego-magazine.com
142/143 www.ego-magazine.com
144/145 www.ego-magazine.com
146/147 www.ego-magazine.com
148/149<br />
www.ego-magazine.com<br />
REBEL Gym - Studio C102
150/151 www.ego-magazine.com<br />
Studio C102<br />
Arhitekti: Studio C102<br />
Lokacija: Broadgate Cir, London EC2M 2QS, UK<br />
Odgovorni projektant: Kyriakos Katsaros<br />
Površina: 800m2<br />
Godina izgradnje: 2015<br />
Foto: Gareth Gardner<br />
Studio C102 je nedavno realizovao projekat luksuzne teretane površine 800m2, smeštene<br />
u obnovljenom londonskom kvartu Broadgate Circle. Kao deo obnove ovog dela grada,<br />
Studio C102 je nekadašnju podstanicu i skladište transformisao u savremeni prostor u industrijskom<br />
stilu koji spaja luksuz i šik glamur. Kako je teretana smeštena u podrumskoj<br />
etaži ispod kružnog trga, Studio C102 je bio inspirisan samom podzemnom lokacijom kako<br />
bi kreirao teretanu još mračnije atmosfere nego prethodna u ulici St. Mary’s Axe, otvorena<br />
početkom godine. Kyriakos Katsaros, osnivač Studija C102 je rekao ‘’Koncept je bio da<br />
svaka teretana Rebel izgleda drugačije od drugih, zadržavajući pri tom obećanje brenda da<br />
će se svaki trening doživeti kao večernji izlazak. Maštovito odgovarajući na specifičnosti<br />
lokacije, stvorili smo poseban duh mesta. Istovremeno smo zadržali identičan dizajnerski<br />
jezik i paletu materijala koja inspiraciju crpi iz savremene umetnosti i vrhunskog retail<br />
dizajna, pre nego iz fitnes sektora. Finalni dizajn je industrijski a ipak luksuzni, a korisnika<br />
stavlja u centar pozornice.’’ Ulaz u teretanu nalazi se na nivou ulice, i prva stvar koju posetioci<br />
vide jeste znak koji se proteže duž čitavog unutrašnjeg zida. Korisnici teretane se zatim<br />
susreću sa mrežastim panelima i zidovima pokrivenim tamno zelenim zavesama. Neonski<br />
logo teretane 1Rebel smešten je iza zavesa i u ulazu stvara jedinstveni klupski sjaj. Recepcija<br />
i prodajni prostor osvetljen je industrijskim svetlom koje stvara prilično mračnu atmosferu.<br />
Ključni element dizajna je po meri izrađena pregrada izvedena od delova skele, koja deli<br />
različite zone. Hrapava površina poda stvorena je neravnomernim izlivanjem betona, i<br />
prati etos studija da ‘koristi obične materijale na novi način’. Kao kontrast, prijemni pult je<br />
obložen belim ručno izrađenim pločicama koje stvaraju zaobljene uglove ivica pulta. Mali<br />
pop-up bar sa kontrastnim crnim pločicama smešten je u središtu recepcije i tu se korisnicima<br />
služe osvežavajuća pića. Kako bi se kao tema razvijao industrijski stil, dve prostorije<br />
teretane dizajnirane su kao crne kutije, u potpunosti pokrivene crnim panelima –<br />
akustičkim izolatorima, dok su podovi obloženi recikliranom crnom gumom. U studiju<br />
‘Rumble’ projektanti su naglasili kružni prostor koji se nalazi tačno ispod trga Broadgate<br />
montažom bokserskih vreća i scenskim osvetljenjem. Studio ‘Reshape’ vijuga oko kruga i<br />
ima ogledala sa čeličnim ramovima, klupama sa tegovima, eliminišući potrebu za pauzom<br />
tokom vežbanja. Prostorije ‘Rumble’ I ‘Reshape’ korisnicima nude treninge u jednistvenom<br />
industrijskom ambijentu. Prostrane garderobe odražavaju isti industrijski stil upotrebom<br />
ručno izrađenih pločica, ogledala u holivudskom stilu, SMEG frižiderima. Ženska garderoba<br />
je nešto nežnija, sa tapetima i frontovima ormarića izrađenim od bakra. Novost u ovoj<br />
teretani su i tuš kabine izrađene od mesinganih ramova. Bakarne cevi služe kao sušači.
152/153 www.ego-magazine.com
154/155 www.ego-magazine.com
156/157 www.ego-magazine.com
158/159 www.ego-magazine.com
160/161 www.ego-magazine.com
162/163 www.ego-magazine.com
164/165 www.ego-magazine.com
166/167<br />
www.ego-magazine.com<br />
F O T O G R A F I J A<br />
Aleksandra Popović<br />
Zašto su ženama potrebne “balls” (žargon: “muda”, “jaja”, testisi) i muške gaće, kada<br />
su one superiorni pol?<br />
Nisu im potrebne - one ih imaju! Primorane su da ih imaju. Primorane su da ih nose i<br />
da ih pronađu negde - u mišićima, u mozgu, kako god - sve zavisi da li je to psihički ili<br />
fizički, one ih imaju! Takva je današnja moda postala: muškarci idu “linijom manjeg otpora”,<br />
jednostavno - ne bore se više za žene, nego - “sve može!” i tu su nekako sa strane.<br />
E sad, generalno, ko je tu kriv? Da li su muškarci ili žene - krivi smo svi!<br />
Dok sam radila na projektu, žene sa kojima sam radila, pomogle su mi kroz razgovore,<br />
kroz sugestije... u jednom trenutku, jedna je rekla: “pa da, nama uskoro neće ni trebati<br />
muškarci, jer možemo i da rodimo dete bez njih!”. Ali, nije poenta u tome, poenta je da<br />
se stare vrednosti vrate. Da se neke stvari postave na svoja mesta. OK je biti jaka žena<br />
i uspešna, ali - treba podrška. Jednostavno - muškarci kada vide jaku ženu, oni imaju<br />
problem: “aha, dooobro...” i onda okreću leđa i odlaze!? Ja mislim da su jakim ženama<br />
potrebni muškarci. Potrebna im je podrška. Možemo sve same, ali je muško potrebno.<br />
Foto: Fabrika fotografija<br />
tekst: Ljubomir Janković
168/169 www.ego-magazine.com<br />
Aleksandra Popović<br />
Koju poruku šaljete ovom izložbom?<br />
Da se nadovežem na prethodno - muškarci kukaju kako su žene<br />
ovakve i onakve, ali generalno, poruka je da se ne ide “linijom<br />
manjeg otpora”, da učinimo sve - i jedna i druga strana, da budemo<br />
zadovoljni, jer život bi trebalo proživeti što lepše i kvalitetnije!<br />
Da li je (sa ženskog stanovišta) imperativ biti jednak sa<br />
muškarcima?<br />
Ja ne volim da sam jednaka sa muškarcima. Ja jesam jaka žena. Iza<br />
sebe imam dosta toga - dosta sam postigla, a nikad mi njije bio<br />
cilj da se takmičim sa muškarcem. Ja jednostavno imam svoj stav<br />
i znam šta tražim. Ne znam šta tražim materijalno - materijalno<br />
dođe i ode, već tražim podršku, tražim razgovor, samo da je tu...<br />
Da li žene gube ili dobijaju emancipacijom?<br />
Gube. Mislim da gube. Kada krenemo da pričamo o jednakosti<br />
polova, sve gledamo mnogo “sirovo” - gledamo: “nije žena za<br />
kuhinju...”. Da. Nije SAMO za kuhinju. OK je jednakost, ali neke<br />
stvari treba da se znaju.<br />
Da li bi svet bio bolje mesto za život, da žene vladaju planetom?<br />
(smeh)... mislim da ne. Neka ga - neka muškarac bude glava, a<br />
žena da bude vrat, “podrška”.<br />
Šta mislite o istopolnim brakovima?<br />
Mislim da svako treba da radi na tome da bude srećan. Svako treba<br />
da izleči svoje frustracije i komplekse - bolje da bude dobar<br />
istopolni brak nego loš brak različitih polova.<br />
Nemate problem sa tim?<br />
Ne. Mrzim isticanje i naglašavanje toga. Ne volim iznošenje<br />
emocija u javnosti (“ljubakanje i vatanje” heteroseksualaca), to<br />
mi više smeta nego veza istopolnog para. Takve stvari treba ostaviti<br />
“za kod kuće”. Smeta mi što se neke stvari forsiraju, sve što se<br />
naglašava mi smeta!<br />
Da li žene mogu bez muškaraca?<br />
Da. Mogu. Dokazano je da mogu, ali ne znam zašto bi ?
170/171 www.ego-magazine.com
172/173<br />
Aleksandra Popović<br />
www.ego-magazine.com<br />
Da li žene mogu da budu ispunjene bez muškaraca?<br />
Znate kako: mogu i muškarci da budu ispunjeni bez žena i žene<br />
mogu biti ispunjene bez muškaraca - postoje aseksualne osobe. Ja<br />
ne mogu. Mislim da ne bi trebalo (govorim u svoje ime), ali - sve<br />
je individualno.<br />
Kako bi opisali vaš lični koncept, vaš ego? Šta je to po čemu bi<br />
neko mogao da vas prepozna?Vaše ključne osobine, način rada,<br />
kako komunicirate...<br />
Ako kažem da sam zatvorena osoba - niko neće verovati, svi me<br />
znaju kao otvorenu i nasmejanu osobu. Ne treba druge ljude<br />
opterećivati svojim problemima. Postoji, pre svega, porodica,<br />
dvoje-troje ljudi, tamo se rešavaju problemi. A ostatak vremena<br />
koji imamo - trošićemo na lepe stvari - na druženje, na posao, na<br />
putovanja...<br />
Ja nisam “najveselija osoba na svetu” kao što ljudi misle. Rečenica<br />
koja me uvek zasmeje je: “da mi je tvoj mozak da se odmorim”... Ja<br />
sebe smatram jako mračnom osobom. Jednostavno - ja taj mrak<br />
ne puštam, ne mračim druge ljude, gledam da prenesem vedrinu.<br />
Ja sam teška osoba, jako komplikovana, detaljna, u neku ruku sam<br />
perfekcionista. To mnogo otežava stvar. Ali koga god da pitate,<br />
reći će da sam ja opuštena, da je kod mene sve lako, da sve ide<br />
“tra-la-la” i “leptirići i cvetići”. Uopšte nije tako, ali ja jednostavno<br />
ne dozvoljavam, ne želim da opterećujem ljude time - mozak ostaje<br />
samo za mene (smeh).<br />
Šta oćekujete od sledeće godine (2016.)?<br />
Mnogo. (smeh). Za mojih 34 godine, ova 2015. je bila najbolja godina.<br />
Jako duga. Skoro sam naletela na fotografije za film “Ničije<br />
dete” koje sam radila (za bilborde), a u glavi mi je bilo da je to bilo<br />
pre dve godine, iako je bilo u martu ove (pogledala sam datume).<br />
Mnogo sam stvari uradila, mnoge sam želje ispunila - išla sam na<br />
jedrenje dva puta, radila sam te bilborde, bila je izložba, Fabrika<br />
fotografa je mnogo napredovala (imala sam duplo više ljudi nego<br />
u prethodnoj godini),... Bilo je tu i loših stvari, ali mnogo manje.<br />
U stvari - te loše stvari su bile mnogo dobre lekcije. Tako da -<br />
očekujem mnogo bolju godinu jer su apetiti porasli, planovi su<br />
porasli, sebi sam postavila baš visoke ciljeve!
174/175 www.ego-magazine.com
176/177 www.ego-magazine.com
178/179 www.ego-magazine.com
180/181<br />
www.ego-magazine.com<br />
D I Z A J N<br />
Pray Eyewear<br />
Brend Pray Eyewear iz Zrenjanina privukao je pažnju svojim originalnim<br />
pristupom dizjaniranju jednog svakodnevnog proizvoda<br />
kao što su naočari. Izrađuju se od drveta, a osvojile su kupce i<br />
iz zemlje i iz inostranstva, ali i društvene mreže! Zanimljivog<br />
dizajna, istovremeno i moderne i retro, uklapaju se u svačiji<br />
ne samo modni, već i lifestyle. Ipak, ovo je verovatno i tipična<br />
domaća priča o mladim ljudima koji su u tranziciji (koja je u ovoj<br />
zemlji opravdanje za sve što nije dobro), pronašli svoje mesto<br />
ostvarujući jednu kreativnu ideju. O tome i o njihovom proizvodu<br />
razgovarali smo sa Istokom Radovanovim i Ilijom Demenesku.<br />
fotografije: Pray Eyewear<br />
tekst: Jelena Blagojević
182/183 www.ego-magazine.com
184/185<br />
www.ego-magazine.com<br />
Pray Eyewear<br />
Pray su osnovali arhitekta i pravnik. Da li je to klasična priča o preduzetništvu u nedostatku<br />
posla u struci ili kreativni poriv koji je već postojao i čekao da se realizuje? Ili oba?<br />
Više će biti da je taj kreativni poriv u pitanju. Po završetku studiranja počeli smo da radimo na<br />
projektu ‘’pray’’ ali bez neke velike ambicije, više smo želeli da napravimo sunčane naocare od<br />
drveta za nas, da ih mi nosimo i naši prijatelji. Postavili smo nekoliko fotografija na Instagram<br />
i Facebook, istog momenta su i krenule prve porudžbine i tako se naš hobi pretvorio u posao.<br />
Volimo da se našalimo na sopstveni račun kako smo studirali pravni i arhitektonski fakultet da<br />
bi smo na kraju bili stolari ?<br />
Otisnuti se u preduzetništvo u ovoj zemlji nije jednostavno. Kakav je bio Vaš put od ideje do<br />
prvih prodatih proizvoda?<br />
Put od ideje do finalnog proizvoda je trajao oko 3 godine. Problem je kada želite da napravite<br />
nešto a niste iz te branše, jedina pomoć je Google i nekoliko tekstova o tome kako se taj modelarski<br />
posao obavlja. Puno isprobavanja i bacanja materijala je obeležilo prve dve godine. Problemi<br />
od nabavke materijala do stakala bili su svakodnevni. Ako nemate registoravanu firmu ne možete<br />
skoro ništa kupiti, barem u našem slučaju, tako da je otvaranje firme bio prvi korak. Bilo je dosta<br />
razmišljanja šta ćemo ako ne uspemo da napravimo naočare, kako ćemo zatvoriti firmu, plaćati<br />
doprinose itd. Ali na kraju se ispostavilo kao dobra odluka koja nam sada dosta olakšava posao.<br />
Koji biste savet dali mladima, ali i starijima kako bi ih ohrabrili da pokrenu svoj biznis ili<br />
proizvodnju? I koji udeo važnosti nose ideja, novac, … (navedite još nešto)?<br />
Mislim da je ideja presudna. Novac je naravno potreban ali neke male proizvodnje ili manji biznis<br />
zahteva i malo ulaganja. Bitno je biti istrajan i uporan, ići napred i raditi na sebi. Takođe jako<br />
važno je imati prijatelje, poznanike i ljude koji vam pogu pomoći. Pre pokretanja bilo kakvog<br />
biznisa predlažem detaljan ‘’SEARCH” na Google-u jer je internet odlicno mesto gde mozete<br />
ponaći razne tekstove, ideje i komentare o svemu što vas zanima.<br />
Da li zajednički radite na dizajnerskim rešenjima ili svako ima svoj ‘deo’ u kreativnom procesu?<br />
Ilija više radi na diznajnerskim rešenjima a ja sam operativac, tako smo krenuli od pocetka i<br />
ispostavilo se da je dobra raspodela posla. Modeli naočara Pray eyewear nose imena biblijskih<br />
anđela – Ariel, Cassiel, Wormwood i Dumah.<br />
Kako ste došli na ideju da im date baš ta imena?<br />
Nazivi modela su bili neki logičan sled na naziv naseg Brenda Pray. Trudimo se da imena anđela<br />
vežemo za modele koji radimo i da svaki model predstavlja karakterno tog anđela, da li po obliku<br />
ili vrsti materjala koji najbolje ide uz njega.<br />
Naočari se proizvode od nekoliko vrsta drveta – burmanskog tika, američkog oraha, wenge<br />
i zebrawood. Da li planirate neke nove modele, oblike, materijale u narednim kolekcijama?<br />
U 2016. godinu ulazimo sa novim modelima, novim vrstama drveta a i sa nekim novim materijalima,<br />
tako da smo spremili dosta interesantnih stvari kako bi naši kupci imali što veći izbor da<br />
sebi pronađu odgovarajuci par naočara. Pored naočara pokrećemo i proizvodnju nekih novih<br />
modnih stvari sa ciljem da za nekoliko godina Pray postane brand koji će parirati svetkim brendovima<br />
i po mom mišljenju brend koji trenutno fali u Srbiji i okolini.<br />
Vaše proizvode kupuju i nose i domaći i kupci u inostranstvu. Možete li opisati prosečnog<br />
‘nosioca’ Pray naočara? (gde živi, čime se bavi, …)<br />
Kada je prodaja krenula mislili smo da će naše naočare nositi tinejdžeri i ljudi naših godina<br />
ali ispostavilo sa da nije tako. Nose ih advokati, modni urednici, doktori, muzičari, bankari a i<br />
mladi urbani ljudi koji prepoznaju unikatne stvari, ručno rađene, i koji žele da imaju nešto što<br />
ne možete videti baš na svačijem licu. Većina naših kupaca su iz Srbije ali u poslednjih nekoliko<br />
meseci prodaja se proširila na Makedoniju, Hrvatsku, Crnu Goru, Sloveniju, Austriju i Norvesku<br />
tako da ljudi i u tim zemljama polako počinju da nose Pray ?
186/187 www.ego-magazine.com
188/189 www.ego-magazine.com
190/191<br />
www.ego-magazine.com<br />
I C O N<br />
Lina Bo Bardi<br />
Lina Bo Bardi (4.12.1914-20.3.1992) bila je jedan od najvažnijih i najekspresivnijih brazilskih<br />
arhitekata dvadesetog veka. Rođena je u Italiji kao Lina Achillina Bo.<br />
Studirala je arhitekturu na Univerzitetu u Rimu, a nakon diplomiranja se preselila<br />
u Milano. U Milanu je sarađivala sa čuvenim arhitektom Gio Pontijem, a<br />
kasnije je čak postala i urednik magazina Quaderni di Domus.<br />
Nakon što joj je kancelarija uništena tokom Drugog svetskog rata, sa Brunom<br />
Zevijem je osnovala magazin A Cultura della Vita. Kao članica italijanske<br />
Komunističke partije, srela je kritičara umetnosti Pietra Mariu Bardija, sa kojim<br />
se preselila u Rio de Žaneiro, koji je još tada bio grad pun bogate vegetacije<br />
i modernističke arhitekture. Bo Bardi je počela da prihvata ove nove uticaje, i<br />
taj proces je kulminirao kada su se ona i Bardi preselili u Sao Paolo. Počela je da<br />
proučava brazilsku kulturu kroz antropološku perspektivu i bila je posebno<br />
zainteresovana za spajanje umetnosti i narodne tradicije.<br />
1950. godine osnovala je magazin Habitat, a 1951.godine projektovala je svoju<br />
kuću, The Glass House, u Morumbi u Sao Paolu. Ova kuća se smatra jednim od paradigmatskih<br />
dela racionalističke umetnosti u Brazilu. Nekoliko godina kasnije,<br />
1957.godine, počela je projekat za novi Muzej umetnosti u Sao Paolu. Ovaj objekat<br />
zapravo ‘lebdi’ nad kvadratnim trgom dugačkim 70 metara. Preselivši se u Salvador<br />
kako bi vodila projekat za Muzej moderne umetnosti Bahia, Lina Bo Bardi je<br />
nastavila da stvara značajne projekte – uključujući restauraciju objekata kao<br />
što su Solar do Unhão iz 1940.godine, kuća Chame-Chame iz 1964., i Teatro Oficina<br />
1984.godine.<br />
Ipak, nije se bavila samo arhitekturom – bavila se i dizajniranjem scenografija,<br />
umetnošću, dizajnom nameštaja i grafičkim dizajnom. Bo Bardi je preminula 1992.<br />
godine, a mnogi projekti ostali su nezavršeni.<br />
‘’Arhitekturu stvara, ‘iznova izmišlja’, svaki čovek koji joj se približi, koji se kreće<br />
njenim prostorima, koji se penje stepeništem, odmori naslonjen na balustradu,<br />
podigne svoju glavu da bi pogledao, otvorio, zatvorio vrata, koji sedi ili se<br />
podiže i pravi kontakt sa njom, istovremeno stvarajući ‘forme’ u prostoru. Ovaj<br />
intimni, živi kontakt, koji je čovek imao na početku, danas je zaboravljen. Rutina<br />
i javni prostori naterali su čoveka da zaboravi prirodnu lepotu ‘kretanja<br />
kroz prostor’, svog svesnog kretanja, tih malih pokreta…’’<br />
- Lina Bo Bardi<br />
fotografije: Fondacija Lina Bo Bardi<br />
tekst: Ego
192/193 www.ego-magazine.com
194/195 www.ego-magazine.com
196/197<br />
www.ego-magazine.com
198/199 www.ego-magazine.com
200/201<br />
www.ego-magazine.com
202/203 www.ego-magazine.com
204/205 www.ego-magazine.com
206/207<br />
www.ego-magazine.com
208/209<br />
Nedavno je kompanija Arper ponovo prikazala stolicu BOWL CHAIR, dizajn Line Bo Bardi iz 1951. godine<br />
http://bardisbowlchair.arper.com/, u Beogradu http://www.idc.rs/products/arper/
Arts & Crafts, Gospodar Jevremova 25, Beograd tel. +381 11 630 44 43, e-mail: diagonalplus@open.telekom.rs