Zoran Sulejmanov - Sudija Izvestitel - kniga III (p.1117)
Studija
Studija
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Prof. d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong><br />
sudija na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
SUDIJA IZVESTITEL
2
ZORAN SULEJMANOV<br />
SUDIJA IZVESTITEL<br />
treta <strong>kniga</strong><br />
Skopje, 2011<br />
3
4
S O D R @ I N A<br />
01. U. br. 192/2009 .......................................................................................... 5<br />
02. U. br. 242/2008 ........................................................................................ 15<br />
03. U. br. 198/2008 ........................................................................................ 19<br />
04. U. br. 8/2009 ............................................................................................ 37<br />
05. U. br. 262/2008 ........................................................................................ 49<br />
06. U. br. 103/2009 ........................................................................................ 63<br />
07. U. br. 71/2009 .......................................................................................... 81<br />
08. U. br. 47/2009 .......................................................................................... 93<br />
09. U. br. 183/2009 ...................................................................................... 113<br />
10. U. br. 24/2009. ....................................................................................... 119<br />
11. U. br. 16/2009 i 38/2009 ....................................................................... 137<br />
12. U. br. 55/2009 ........................................................................................ 159<br />
13. U. br. 151/2009 ...................................................................................... 173<br />
14. U. br. 87/2009. ....................................................................................... 187<br />
15. U. br. 175/2009 ...................................................................................... 203<br />
16. U. br. 119/2009 ...................................................................................... 211<br />
17. U. br. 239/2009 ...................................................................................... 221<br />
18. U. br. 95/2009 ........................................................................................ 233<br />
19. U. br. 143/2009 ...................................................................................... 251<br />
20. U. br. 159/2009 ...................................................................................... 273<br />
21. U. br. 232/2008 ...................................................................................... 287<br />
22. U. br. 223/2009 ...................................................................................... 315<br />
23. U. br. 32/2010 ........................................................................................ 355<br />
24. U. br. 63/2009 ........................................................................................ 361<br />
25. U. br. 191/2009 ...................................................................................... 371<br />
26. U. br. 135/2009 ...................................................................................... 403<br />
27. U. br. 5/2010 .......................................................................................... 415<br />
28. U. br. 79/2009 ........................................................................................ 419<br />
29. U. br. 199/2009 ...................................................................................... 423<br />
30. U. br. 37/2010 ........................................................................................ 429<br />
31. U. br. 111/2009 ...................................................................................... 437<br />
32. U. br. 220/2009 ...................................................................................... 447<br />
33. U. br. 21/2010 ........................................................................................ 453<br />
34. U. br. 207/2009 ...................................................................................... 461<br />
35. U. br. 255/2009 ...................................................................................... 473<br />
36. U. br. 231/2009 ...................................................................................... 483<br />
37. U. br. 53/2010 ........................................................................................ 521<br />
38. U. br. 263/2009 ...................................................................................... 533<br />
39. U. br. 13/2010 ........................................................................................ 263<br />
40. U. br. 167/2009 ...................................................................................... 567<br />
41. U. br. 29/2010 ........................................................................................ 579<br />
42. U. br. 287/2009 ...................................................................................... 591<br />
43. U. br. 45/2010 ........................................................................................ 601<br />
5
44. U. br. 61/2010 ........................................................................................ 607<br />
45. U. br. 77/2010 ........................................................................................ 621<br />
46. U. br. 279/2009 ...................................................................................... 629<br />
47. U. br. 128/2009 ...................................................................................... 647<br />
48. U. br. 48/2010 ........................................................................................ 601<br />
49. U. br. 271/2009 ...................................................................................... 671<br />
50. U. br. 141/2010 ...................................................................................... 687<br />
51. U. br. 125/2010 ...................................................................................... 701<br />
52. U. br. 213/2010 ...................................................................................... 711<br />
53. U. br. 205/2010 ...................................................................................... 721<br />
54. U. br. 157/2010 ...................................................................................... 731<br />
55. U. br. 221/2010 ...................................................................................... 747<br />
56. U. br. 156/2010 ...................................................................................... 767<br />
57. U. br. 173/2010 ...................................................................................... 773<br />
58. U. br. 189/2010 ...................................................................................... 787<br />
59. U. br. 229/2010 ...................................................................................... 797<br />
60. U. br. 133/2010 ...................................................................................... 807<br />
61. U. br. 47/2011 ........................................................................................ 817<br />
62. U. br. 7/2011 .......................................................................................... 831<br />
63. U. br. 55/2011 ........................................................................................ 843<br />
64. U. br. 149/2010 ...................................................................................... 853<br />
65. U. br. 63/2011 ........................................................................................ 863<br />
66. U. br. 94/2011 ........................................................................................ 867<br />
67. U. br. 69/2010 ........................................................................................ 873<br />
68. U. br. 247/2009 ...................................................................................... 885<br />
69. U. br. 117/2011 ...................................................................................... 891<br />
70. U. br. 86/2011 ........................................................................................ 897<br />
71. U. br. 93/2010 ........................................................................................ 909<br />
72. U. br. 181/2010 ...................................................................................... 919<br />
73. U. br. 79/2011 ........................................................................................ 929<br />
74. U. br. 102/2011 ...................................................................................... 951<br />
75. U. br. 110/2011 ...................................................................................... 963<br />
76. U. br. 117/2010 ...................................................................................... 969<br />
77. U. br. 165/2011 ...................................................................................... 983<br />
78. U. br. 85/2010 ........................................................................................ 993<br />
79. U. br. 133/2011 .................................................................................... 1001<br />
80. U. br. 39/2011 ..................................................................................... 1019<br />
81. U. br. 188/2011 .................................................................................... 1037<br />
82. U. br. 228/2011 .................................................................................... 1051<br />
83. U. br. 204/2011 .................................................................................... 1061<br />
84. U. br. 16/2012 ...................................................................................... 1071<br />
85. U. br. 180/2011 .................................................................................... 1077<br />
86. U. br. 212/2011 .................................................................................... 1099<br />
87. U. br. 141/2011 .................................................................................... 1101<br />
88. U. br. 31/2012 ..................................................................................... 1107<br />
6
1. U. br. 192/2008 (8. 06. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 27 st. 3 i 4 od Zakonot za tutun i tutunski proizvodi ("SV<br />
RM," br. 24/2006 i 88/2008).<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
^len 27 st. 3 i 4<br />
Nadomestokot za zastapuvaweto na pretstavnikot od zdru`enieto<br />
na tutunoproizvoditeli pri otkupot na tutunot e na tovar na proizvoditelot,<br />
go zasmetuva otkupuva~ot pri isplatata na otkupeniot<br />
tutun i go uplatuva na smetkata na najvisokata asocijacija na tutunoproizvoditeli.<br />
Visinata na nadomestokot od stavot 3 na ovoj ~len vo zavisnost<br />
od fakti~kite realni tro{oci ja opredeluva najvisokata asocijacija<br />
na tutunoproizvoditeli pred po~etokot na otkupot na tutunot, po<br />
prethodna soglasnost od Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i<br />
vodostopanstvo.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored podnositelot na inicijativata so osporenite odredbi<br />
od Zakonot se povreduvale ~l. 12 i 20 od Ustavot, kako i ~l. 61 st. 2 od<br />
Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii od pri~ina {to na tutunoproizvoditelite,<br />
vklu~uvaj}i gi i onie koi ne ~lenuvale vo niedno<br />
tutunsko zdru`enie po sila na zakon im se zadr`uvalo ~lenarina taka<br />
{to vsu{nost tie bile vovedeni vo situacija da pla}aat dva pati ~lenarina,<br />
kako po Zakonot za tutun, taka i po Zakonot za zdru`enija na<br />
gra|ani i fondacii, poradi {to se bara Sudot da povede postapka za<br />
ocenuvawe na osporenite stavovi na ~l. 27 od Zakonot za tutun i tutunskite<br />
proizvodi.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 12 st. 1 od Ustavot, slobodata na ~ovekot e neprikosnovena.<br />
7
Spored ~l. 20 st. 1 od Ustavot, na gra|anite im se garantira<br />
slobodata na zdru`uvawe zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite<br />
politi~ki, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa.<br />
Spored st. 2 na ovoj ~len od Ustavot, gra|anite mo`at slobodno<br />
da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat<br />
kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
So Zakonot za tutun i tutunskite proizvodi se ureduva primarnoto<br />
proizvodstvo (proizvodstvo) i finansiraweto, otkupot, smestuvaweto,<br />
obrabotkata na otkupeniot surov tutun vo list (tutun), prometot<br />
na fermentiraniot tutun, kako i proizvodstvoto i prometot na<br />
tutunskite proizvodi.<br />
Spored ~l. 2 od Zakonot, pod tutun, vo smisla na ovoj zakon se<br />
smetaat lisja dobieni od rastenija na vidot nikocijana tabakum (Nicotiana<br />
tabakum).<br />
So ~l. 3 od Zakonot e definirano zna~eweto na upotrebenite<br />
izrazi vo ovoj zakon. Taka, vo t. 15 od ovoj ~len od Zakonot e utvrdeno<br />
deka otkup na tutun, e procena i prezemawe na suroviot tutun, vo prostorii<br />
predvideni vo ~l. 21 od ovoj Zakon, vo t. 17 e utvrdeno deka obrabotka<br />
na tutun, e obrabotka (industriska manipulacija, fermentacija<br />
ili ridraing postapka) za dobivawe na fermentiran tutun, a vo t. 18<br />
od ~l. 3 od Zakonot e utvrdeno deka promet na fermentiran tutun e<br />
kupoproda`ba, izvoz i uvoz na fermentiran tutun.<br />
Procenata na tutunot soglasno ~l. 26 od Zakonot ja vr{i procenuva~<br />
koj ima licenca za procena na tutun izdadena od Ministerstvoto<br />
za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo.<br />
Spored st. 2 na ovoj ~len od Zakonot, formata i sodr`inata na<br />
licencata od st. 1 na ovoj ~len ja propi{uva ministerot za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo, spored st. 3 za dobivawe na licenca<br />
od st. 1 na ovoj ~len se polaga ispit pred komisija {to ja formira<br />
ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo, spored st. 4<br />
kandidatite za polagawe na ispit za licenca za procena na tutunot<br />
treba da bidat:<br />
- so soodvetno visoko, vi{o ili sredno obrazovanie od oblasta<br />
na tehnologijata za proizvodstvo i obrabotka na tutun so ili bez rabotno<br />
iskustvo ili<br />
- bez soodvetno visoko obrazovanie, a so dve godini rabotno<br />
iskustvo, vi{o obrazovanie so tri godini rabotno iskustvo ili sredno<br />
obrazovanie so ~etiri godini rabotno iskustvo vo oblasta na tehnologijata<br />
za proizvodstvo i obrabotka na tutun ili<br />
- so nesoodvetno visoko, vi{o ili sredno obrazovanie i da e<br />
proizvoditel na tutun neprekinato najmalku poslednite pet godini.<br />
Vo delot IV "Otkup, obrabotka na tutun i promet na fermentiran<br />
tutun" e sodr`an i osporeniot ~l. 27 od Zakonot.<br />
Imeno, spored ~l. 27 st. 1 od Zakonot, procenuva~ot, procenkata<br />
ja vr{i vo prostorijata nameneta za otkup na tutun, a vo st. 2 na ovoj<br />
8
~len od Zakonot e utvrdeno deka procenuva~ot, procenata na tutunot ja<br />
vr{i javno vo prisustvo na proizvoditelot i pretstavnikot na zdru-<br />
`enieto koj ima licenca.<br />
Spored osporeniot st. 3 na ovoj ~len od Zakonot, nadomestokot<br />
za zastapuvaweto na pretstavnikot od zdru`enieto na tutunoproizvoditeli<br />
pri otkupot na tututnot e na tovar na proizvoditelot, go<br />
zasmetuva otkupuva~ot pri isplatata na otkupeniot tutun i go uplatuva<br />
na smetkata na najvisokata asocijacija na tutunoproizvoditeli.<br />
Vo osporeniot st. 4 na ovoj ~l. od Zakonot e utvrdeno deka visinata<br />
na nadomestokot od st. 3 na ovoj ~len vo zavisnost od fakti~kite<br />
realni tro{oci ja opredeluva najvisokata asocijacija na tutunoproizvoditeli<br />
pred po~etokot na otkupot na tutunot, po prethodna soglasnost<br />
od Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo.<br />
So Zakonot za zdru`enijata na gra|ani i fondacii ("SV RM,"<br />
br. 31/1998 i 29/2007) se ureduva na~inot, uslovite i postapkata za<br />
osnovawe, registracija, rabotewe i prestanok na zdru`enijata na gra-<br />
|ani i fondacii.<br />
Vo delot V "Sredstva na zdru`enijata na gra|ani i fondacii"<br />
vo ~l. 61 st. 1 e utvrdeno deka zdru`enijata na gra|ani i fondaciite<br />
mo`at da steknuvaat predmeti, pari~ni sredstva i imotni prava.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, zdru`enijata na gra|ani i<br />
fondaciite sredstvata gi steknuvaat od ~lenarini, prilozi, donacii,<br />
podaroci i sli~no i so niv raspolagaat vo soglasnost so statutot i so<br />
zakon.<br />
Trgnuvaj}i od sodr`inata na osporenite i drugi odredbi od Zakonot,<br />
navodite vo inicijativata, kako i ustavnite odredbi vo odnos<br />
na koi tie se osporuvaat smetame deka ne mo`e osnovano da se postavi<br />
pra{aweto na soglasnosta na osporenite odredbi od Zakonot so Ustavot.<br />
Imeno, podnositelot na inicijativata pogre{no ja poistovetuva,<br />
odnosno ne ja diferencira ~lenarinata {to ja pla}aat ~lenovite na<br />
zdru`enijata i nadomestokot koj e predviden vo osporenite stavovi na<br />
~l. 27 od Zakonot. Ulogata na pretstavnikot na zdru`enieto e da ja<br />
sledi procenata, da ja ospori na lice mesto i da dade prigovor za procenata<br />
vo odnos na kvalitetot i kvantitetot na tutunot, vsu{nost, toj<br />
gi {titi i gi zastapuva interesite na tutunoproizvoditelite i normalno<br />
deka za vr{ewe na navedenata rabota toj dobiva soodveten nadomestok<br />
~ija visina ja utvrduva najvisokata asocijacija na tutunoproizvoditelite<br />
po prethodna soglasnost na ministerot za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo. Zna~i, pretstavnikot na tutunoproizvoditelite<br />
raboti za smetka (gi {titi i zastapuva interesite) na tutunoproizvoditelite<br />
koi se dol`ni da go nagradat so nadomestokot<br />
utvrden vo osporenite stavovi na ~l. 27 od Zakonot. Deka na procesot<br />
na procenata na tutunot, na pretstavnikot na tutunoproizvoditelite<br />
zakonodavecot mu posvetuva zna~ajna uloga go potvrduva i faktot deka<br />
9
pretsavnik na tutunoproizvoditelite so ogled na toa {to toj gi zastapuva<br />
nivnite interesi, ne mo`e da bide bilo koj ~len od zdru`enieto,<br />
tuku toj treba da ispolnuva odredeni uslovi i da ima licenca za procena<br />
na tutun soglasno ~l. 26 od Zakonot.<br />
Vo obrazlo`enieto na Predlogot na zakonot, isto taka se naveduva<br />
deka so cel otkupot na tutunot da bide {to po organiziran i transparenten,<br />
zakonodavecot vo osporenite odredbi od Zakonot predvidel<br />
prisustvo na pretstavnikot na zdru`enito na tutunoproizvoditelite<br />
pri otkupot na tutunot da bide motiviran so dodeluvawe na pari~en<br />
nadomest na na~in kako {to e utvrdeno vo ovoj zakon. Otkupot na tutunot<br />
se vr{i vo prisustvo na pretstavnik od otkupuva~ot, proizvoditelot<br />
i pretstavnik od zdru`enieto na tutunoproizvoditeli. Prisustvoto<br />
na pretstavnik od zdru`enieto na tutunoproizvoditeli ima za<br />
cel sproveduvawe na pravi~en otkup i za{tita na proizvoditelot pred<br />
otkupuva~ot pri procenkata na tutunot. So ovoj zakon se predlaga<br />
pari~en nadomest na pretstavnikot na zdru`enieto na tutunoproizvoditeli<br />
kako bi se nadomestile tro{ocite za negovoto prisustvo pri<br />
otkupot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~l. 27 st. 3 i 4 od Zakonot so<br />
~l. 12 i 20 od Ustavot, a po odnos na me|usebnata soglasnost na ovoj<br />
zakon so Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii, Ustavniot sud<br />
ne e nadle`en za ocenuvawe na me|usebnata soglasnost na zakonite,<br />
poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot, zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe i<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 27 st. 3 i 4 od Zakonot za tutun i tutunski proizvodi ("SV RM," br.<br />
24/2006 i 88/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 8 juli 2009 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 27 stavovi 3 i 4 od Zakonot za tutun i tutunski proizvodi ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 24/2006 i 88/2008).<br />
2. Zdru`enieto na individualnite tutunoproizvoditeli "Edinstvo"<br />
- Dolneni, preku pretsedatelot Aco Aleksoski, na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
10
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo<br />
to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata so osporenite odredbi<br />
od Zakonot se povreduvale ~lenovite 12 i 20 od Ustavot, kako i ~lenot<br />
61 stav 2 od Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii od pri~ina<br />
{to na tutunoproizvoditelite, vklu~uvaj}i gi i onie koi ne ~lenuvale<br />
vo niedno tutunsko zdru`enie, po sila na zakon im se zadr`uvalo ~lenarina,<br />
taka {to vsu{nost tie bile vovedeni vo situacija da pla}aat<br />
dva pati ~lenarina, kako po Zakonot za tutun, taka i po Zakonot za<br />
zdru`enija na gra|ani i fondacii, poradi {to se bara Sudot da povede<br />
postapka za ocenuvawe na osporenite stavovi na ~lent 27 od Zakonot<br />
za tutun i tutunskite proizvodi.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 27 stav ovi 3 i 4<br />
od Zakonot, nadomestokot za zastapuvaweto na pretstavnikot od<br />
zdru`enieto na tutunoproizvoditeli pri otkupot na tutunot e na<br />
tovar na proizvoditelot, go zasmetuva otkupuva~ot pri isplatata na<br />
otkupeniot tutun i go uplatuva na smetkata na najvisokata asocijacija<br />
na tutunoproizvoditeli.<br />
4. Soglasno ~len 12 stav 1 od Ustavot, slobodata na ~ovekot e<br />
neprikosnovena.<br />
Spored ~len 20 stav 1 od Ustavot, na gra|anite im se garantira<br />
slobodata na zdru`uvawe zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite<br />
politi~ki, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa.<br />
Spored stavot 2 na ovoj ~len od Ustavot, gra|anite mo`at slobodno<br />
da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat<br />
kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
So Zakonot za tutun i tutunski proizvodi se ureduva primarnoto<br />
proizvodstvo (proizvodstvo) i finansiraweto, otkupot, smestuvaweto,<br />
obrabotkata na otkupeniot surov tutun vo list (tutun), prometot<br />
na fermentiraniot tutun, kako i proizvodstvoto i prometot na<br />
tutunskite proizvodi.<br />
Spored ~lenot 2 od Zakonot, pod tutun, vo smisla na ovoj zakon<br />
se smetaat lisja dobieni od rastenija na vidot nikocijana tabakum<br />
(Nicotiana tabakum).<br />
So ~lenot 3 od Zakonot e definirano zna~eweto na upotrebenite<br />
izrazi vo ovoj zakon. Taka, vo to~kata 15 od ovoj ~len od Zakonot e<br />
utvrdeno deka otkup na tutun, e procena i prezemawe na suroviot tutun,<br />
vo prostorii predvideni vo ~lenot 21 od ovoj zakon, vo to~kata 17<br />
e utvrdeno deka obrabotka na tutun, e obrabotka (industriska manipulacija,<br />
fermentacija ili ridraing postapka) za dobivawe na fermentiran<br />
tutun, a vo to~kata 18 od ~lenot 3 od Zakonot e utvrdeno deka<br />
promet na fermentiran tutun e kupoproda`ba, izvoz i uvoz na fermentiran<br />
tutun.<br />
11
Procenata na tutunot soglasno ~lenot 26 od Zakonot ja vr{i<br />
procenuva~ koj ima licenca za procena na tutun izdadena od Ministerstvoto<br />
za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo.<br />
Spored stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot, formata i sodr`inata<br />
na licencata od stavot 1 na ovoj ~len ja propi{uva ministerot za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo, spored stavot 3 za dobivawe na<br />
licenca od stavot 1 na ovoj ~len se polaga ispit pred komisija {to ja<br />
formira ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
spored stavot 4 kandidatite za polagawe na ispit za licenca za procena<br />
na tutunot treba da bidat:<br />
- so soodvetno visoko, vi{o ili sredno obrazovanie od oblasta<br />
na tehnologijata za proizvodstvo i obrabotka na tutun so ili bez<br />
rabotno iskustvo ili<br />
- bez soodvetno visoko obrazovanie, a so dve godini rabotno<br />
iskustvo, vi{o obrazovanie so tri godini rabotno iskustvo ili sredno<br />
obrazovanie so ~etiri godini rabotno iskustvo vo oblasta na tehnologijata<br />
za proizvodstvo i obrabotka na tutun ili<br />
- so nesoodvetno visoko, vi{o ili sredno obrazovanie i da e<br />
proizvoditel na tutun neprekinato najmalku poslednite pet godini.<br />
Vo delot IV "Otkup, obrabotka na tutun i promet na fermentiran<br />
tutun" e sodr`an i osporeniot ~len 27 od Zakonot.<br />
Imeno, spored ~lenot 27 stav 1 od Zakonot, procenuva~ot, procenkata<br />
ja vr{i vo prostorijata nameneta za otkup na tutun, a vo stavot<br />
2 na ovoj ~len od Zakonot e utvrdeno deka procenuva~ot, procenata<br />
na tutunot ja vr{i javno vo prisustvo na proizvoditelot i pretstavnikot<br />
na zdru`enieto koj ima licenca.<br />
Spored osporeniot stav 3 na ovoj ~len od Zakonot, nadomestokot<br />
za zastapuvaweto na pretstavnikot od zdru`enieto na tutunoproizvoditeli<br />
pri otkupot na tututnot e na tovar na proizvoditelot,<br />
go zasmetuva otkupuva~ot pri isplatata na otkupeniot tutun i go uplatuva<br />
na smetkata na najvisokata asocijacija na tutunoproizvoditeli.<br />
Vo osporeniot stav 4 na ovoj ~len od Zakonot e utvrdeno deka<br />
visinata na nadomestokot od stavot 3 na ovoj ~len vo zavisnost od fakti~kite<br />
realni tro{oci ja opredeluva najvisokata asocijacija na tutunoproizvoditeli<br />
pred po~etokot na otkupot na tutunot, po prethodna<br />
soglasnost od Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo.<br />
So Zakonot za zdru`enijata na gra|ani i fondacii ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 31/1998 i 29/2007) se ureduva na-<br />
~inot, uslovite i postapkata za osnovawe, registracija, rabotewe i<br />
prestanok na zdru`enijata na gra|ani i fondacii.<br />
Vo delot V "Sredstva na zdru`enijata na gra|ani i fondacii"<br />
vo ~lenot 61 stav 1 e utvrdeno deka zdru`enijata na gra|ani i fondaciite<br />
mo`at da steknuvaat predmeti, pari~ni sredstva i imotni prava.<br />
12
Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, zdru`enijata na gra|ani<br />
i fondaciite sredstvata gi steknuvaat od ~lenarini, prilozi, donacii,<br />
podaroci i sli~no i so niv raspolagaat vo soglasnost so statutot<br />
i so zakon.<br />
Trgnuvaj}i od sodr`inata na osporenite i drugi odredbi od<br />
Zakonot, navodite vo inicijativata, kako i ustavnite odredbi vo odnos<br />
na koi tie se osporuvaat, Sudot, oceni deka ne mo`e osnovano da se<br />
postavi pra{aweto na soglasnosta na osporenite odredbi od Zakonot<br />
so Ustavot. Imeno, podnositelot na inicijativata pogre{no ja poistovetuva,<br />
odnosno ne ja diferencira ~lenarinata {to ja pla}aat ~lenovite<br />
na zdru`enijata i nadomestokot koj e predviden vo osporenite<br />
stavovi na ~lenot 27 od Zakonot. Ulogata na pretstavnikot na zdru-<br />
`enieto e da ja sledi procenata, da ja ospori na lice mesto i da dade<br />
prigovor za procenata vo odnos na kvalitetot i kvantitetot na tutunot,<br />
vsu{nost, toj gi {titi i gi zastapuva interesite na tutunoproizvoditelite<br />
i normalno deka za vr{ewe na navedenata rabota toj dobiva<br />
soodveten nadomestok ~ija visina ja utvrduva najvisokata asocijacija<br />
na tutunoproizvoditelite po prethodna soglasnost na ministerot<br />
za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo. Zna~i, pretstavnikot na<br />
tutunoproizvoditelite raboti za smetka (gi {titi i zastapuva interesite)<br />
na tutunoproizvoditelite koi se dol`ni da go nagradat so nadomestokot<br />
utvrden vo osporenite stavovi na ~lenot 27 od Zakonot. Deka<br />
na procesot na procenata na tutunot, na pretstavnikot na tutunoproizvoditelite<br />
zakonodavecot mu posvetuva zna~ajna uloga go potvrduva<br />
i faktot deka pretstavnik na tutunoproizvoditelite so ogled na toa<br />
{to toj gi zastapuva nivnite interesi, ne mo`e da bide bilo koj ~len<br />
od zdru`enieto, tuku toj treba da ispolnuva odredeni uslovi i da ima<br />
licenca za procena na tutun soglasno ~lenot 26 od Zakonot.<br />
Vo obrazlo`enieto na Predlogot na zakonot, isto taka se naveduva<br />
deka “o cel otkupot na tutunot da bide {to po organiziran i transparenten,<br />
zakonodavecot vo osporenite odredbi od Zakonot predvidel<br />
prisustvo na pretstavnikot na zdru`enito na tutunoproizvoditelite<br />
pri otkupot na tutunot da bide motiviran so dodeluvawe na<br />
pari~en nadomest na na~in kako {to e utvrdeno vo ovoj zakon. Otkupot<br />
na tutunot se vr{i vo prisustvo na pretstavnik od otkupuva~ot, proizvoditelot<br />
i pretstavnik od zdru`enieto na tutunoproizvoditeli.<br />
Prisustvoto na pretstavnik od zdru`enieto na tutunoproizvoditeli<br />
ima za cel sproveduvawe na pravi~en otkup i za{tita na proizvoditelot<br />
pred otkupuva~ot pri procenkata na tutunot. So ovoj zakon se<br />
predviduva pari~en nadomest na pretstavnikot na zdru`enieto na tutunoproizvoditeli<br />
kako bi se nadomestile fakti~kite, realni tro{oci<br />
za negovo prisustvo pri otkupot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~len 27 stavovi 3 i 4 od<br />
Zakonot so ~lenovite 12 i 20 od Ustavot, a po odnos na me|usebnata<br />
13
soglasnost na ovoj zakon so Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii,<br />
Ustavniot sud ne e nadle`en za ocenuvawe na me|usebnata soglasnost<br />
na zakonite.<br />
5. Vrz osnova na navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite Ismail Darli{ta, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, d-r Gzime Starova<br />
i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
14
2. U. br. 242/2008 (8. 06. 2009)<br />
Akti {to se osporuvaat<br />
1. Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za krivi~nata<br />
postapka ("SV RM," br. 83/2008).<br />
2. Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za obligacioni<br />
odnosi ("SV RM," br. 84/2008).<br />
3. Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za sopstvenost<br />
i drugi stvarni prava ("SV RM," br. 92/2008).<br />
4. Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za trgovskite<br />
dru{tva ("SV RM," br. 87/2008).<br />
5. Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za lizing<br />
("SV RM," br. 88/2008).<br />
6. Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za gradewe<br />
("SV RM," br. 82/2008).<br />
7. Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za semejstvoto<br />
("SV RM," br. 84/2008).<br />
8. Site zakoni, osven Zakonot za ratifikacija na me|unarodni<br />
dogovori, {to gi ima doneseno Sobranieto na Republika Makedonija<br />
vo mesec juli 2008 godina do izborot na Vladata koi se objaveni vo<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Podnositelot na inicijativata so podnesok od 6 noemvri 2008<br />
godina bara Ustavniot sud na Republika Makedonija da ja oceni ustavnosta<br />
na zakonite {to bile objaveni vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 82/2008, 84/2008, 86/2008, 87/2008 i 88/2008, osven zakonite<br />
so koi se ratifikuvaat me|uinarodnite dogovori.<br />
Spored podnositelot, zakonite {to bile doneseni vo mesec<br />
juni 2008 godina do izborot na Vladata bile sprotivni na Ustavot, bidej}i<br />
nemalo ovlasten predlaga~ na zakonite. Imeno Ustavot, decidno<br />
utvrduval koj na Sobranieto mo`e da mu predlaga donesuvawe na zakon.<br />
Spored toa Sobranieto ne mo`elo da donesuva zakoni, ako toj ne e<br />
predlo`en od ovlasten predlaga~. Donesuvaweto na zakon od neovlasten<br />
predlaga~ e sprotivno na Ustavot i so takvite zakoni se povreduva<br />
Ustavot.<br />
Spored toa zakonite {to Sobranieto gi donelo vo mesec juli<br />
2008 godina do izborot na Vladata, ne se predlo`eni od pratenici na<br />
15
Sobranieto nitu od grupa gra|ani. Spomenatite zakoni do Sobranieto,<br />
{to bilo raspu{teno gi predlo`ila Vladata izbrana od prethodniot<br />
sostav na Sobranieto. Vladata na koja i prestanal mandatot, ne mo`e<br />
da bide predlaga~, pa i toga{ koga zakonite gi predlo`ilo pred da<br />
bide raspu{teno Sobranieto, odnosno da i prestane mandatot. Soglasno<br />
~l. 93 st. 4 od Ustavot, na Vladata i prestanuva mandatot koga<br />
Sobranieto se raspu{ta. Vo toj slu~aj taa ostanuva na dol`nost do<br />
izborot na nova vlada, no taa nema mandat. Spored toa Vladata na koja<br />
i prestanal mandatot ne mo`e da predlagal zakoni na novoizbranoto<br />
sobranie.<br />
Generalniot sekretar na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
pobaral od podnositelot da ja precizira inicijativata vo smisla<br />
na toa koi zakoni se osporuvaat so to~no naveduvawe na nivnite naslovi.<br />
Na 27 noemvri 2007 godina podnositelot na inicijativata ja<br />
preciziral inicijativata vo smisla na toa {to navel 7 zakonite, a vo<br />
8 t. od preciziraweto povtorno naveduva deka Sudot treba da gi ocenuva<br />
site zakoni osven zakonite za ratifikacija na me|unarodnite dogovori<br />
{to gi ima doneseno Sobranieto vo mesec juli 2008 godina do<br />
izborot na Vladata koi bile objaveni vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija."<br />
Podnositelot vo preciziraweto na podnesokot naveduva deka<br />
negoviot predlog bil dovolno jasen i precizen.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali postoi ustavna pre~ka Vladata na koja i prestanal mandatot<br />
poradi raspu{tawe na Sobranieto, a koja ostanuva na dol`nost do<br />
izbor na nova Vlada, da predlaga zakoni odnosno da se javi kako ovlasten<br />
predlaga~ na zakoni.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored Ustavot na Republika Makedonija, Vladata na Republika<br />
Makedonija e nositel na izvr{nata vlast, i taa svoite prava i dol-<br />
`nosti gi vr{i vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite.<br />
Vladata e kolegijalen dr`aven organ sostaven od pretsedatel i<br />
ministri.<br />
Vo ~len 91 od Ustavot se utvrdeni nadle`nostite na Vladata,<br />
vo koi me|u drugite, taa se javuva i kako predlaga~ na zakoni, so {to se<br />
ovozmo`uva taa da bide aktiven i kreativen organ na dr`avnata vlast.<br />
Vo ~l. 92 i 93 od Ustavot se ureduvaat pra{awata na odgovornosta<br />
na Vladata i na nejzinite ~lenovi odnosno ministri, pra{awata<br />
na podnesuvawe na ostavka na Vladata kako i pra{awe na prestanu-<br />
16
vawe na mandatot na Vladata koga Sobbranieto se raspu{ta i nejzinoto<br />
ostanuvawe na dol`nost do izbor na nova Vlada.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi kako i navodite vo<br />
inicijativata spored koi vo situacija koga Sobranieto e raspu{teno<br />
i na Vladata i prestanuva mandatot, taa ne mo`e da se javi kako ovlasten<br />
predlaga~, se neosnovani.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, a poa|aj}i od faktot {to Sobranieto<br />
e raspu{teno i deka so toa zakonodavnata vlast vo dr`avata e vo<br />
miruvawe odnosno e suspendirana, ustavotvorecot so cel da se obezbedi<br />
kontinuitet vo vr{eweto na efektivna vlast, dopu{til Vladata<br />
na koja i prestanuva mandatot so raspu{tawe na Sobranieto da ostane<br />
na dol`nost do izbor na nova Vlada. Toa prakti~no zna~i i pokrj faktot<br />
{to Vladata nema mandat, taa do izbor na nova Vlada, treba i<br />
mo`e da gi vr{i utvrdenite nadle`nost so Ustavot i zakonot za Vlada<br />
me|u koi spa|a i predlagaweto na zakoni.<br />
So ogled na navedenoto, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenite zakoni so Ustavot.<br />
[to se odnesuva do navodite vo inicijativata, Sudot da ja oceni<br />
ustavnosta na site drugi zakoni objaveni vo "Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 82/2008, 83/2008, 84/2008, 86/2008, 87/2008 i<br />
88/2008, osven zakonite so koi se ratifikuvani me|unarodnite dogovori,<br />
smetame deka postojat procesni pre~ki Sudot da odlu~uva po<br />
inicijativata poradi {to inicijativata vo toj del treba da se otfrli<br />
soglasno ~len 28 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustvnosta na:<br />
- Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za krivi~nata<br />
postapka ("SV RM," br. 83/2008).<br />
- Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za obligacioni<br />
odnosi ("SV RM," br. 84/2008).<br />
- Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za sopstvenost<br />
i drugi stvarni prava ("SV RM," br. 92/2008).<br />
- Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za trgovskitedru{tva<br />
("SV RM," br. 87/2008).<br />
- Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za lizing<br />
("SV RM," br. br. 88/2008)<br />
- Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za gradewe<br />
("SV RM," br. 82/2008).<br />
- Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
semejstvoto ("SV RM," br. 84/2008).<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata vo delot vo koj se bara<br />
ocenuvawe ustavnosta na site zakoni objaveni vo "Slu`ben vesnik na<br />
17
Republika Makedonija," br. 82/2008, 83/2008, 84/2008, 86/2008, 87/2008 i<br />
88/2008.<br />
*<br />
Informacija po predmetot U. br. 242/2008<br />
Vasil Velkovski od Skopje na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na: Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za krivi~nata postapka ("SV RM," br. 83/2008), Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za obligacioni odnosi ("SV RM" br.<br />
84/2008), Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za sopstvenost<br />
i drugi stvarni prava ("SV RM," br. 92/2008), Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za trgovskite dru{tva ("SV RM," br.<br />
87/2008), Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za lizing<br />
("SV RM," br. 88/2008), Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za gradewe ("SV RM," br. 82/2008), Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za semejstvoto ("SV RM," br. 84/2008) i site zakoni,<br />
osven Zakonot za ratifikacija na me|unarodni dogovori, {to gi ima<br />
doneseno Sobranieto na Republika Makedonija vo mesec juli 2008<br />
godina do izborot na Vladata koi se objaveni vo "Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija."<br />
So ogled na faktot {to podnositelot na inicijativata po~ina,<br />
smetame deka predmetot treba da bide zavr{en po administrativen pat<br />
soglasno ~l. 13 i 15 od Delovnikot na Ustavniot sud, od pri~ini {to<br />
ne postojat procesni pretpostavki za postapuvawe po inicijativata.<br />
*<br />
Z A P I S N I K<br />
od sednicata na Ustavniot sud na Republika Makedonija odr`ana na 8<br />
07. 2009 godina<br />
Na sednicata, so koja rakovode{e pretsedatelot na Sudot pretsedatelot<br />
na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite Ismail Darli{ta,<br />
Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski,<br />
d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
Na sednicata se razleduva{e informacijata po predmetot U.<br />
br. 242/2008 na sudijata - izvestitel d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong> i dr`avniot<br />
sovetnik Zdravka Bojaxievska, po {to Sudot, ednoglasno, donese<br />
Z A K L U ^ O K<br />
Predmetot da se zavr{i po administativen pat so negovo arhivirawe,<br />
soglasno ~len 13 i 15 od Delovnikot na Sudot, poradi toa {to<br />
po~inal podnositelot na inicijativata i ne postojat procesni pretpostavki<br />
za postapuvawe po inicijativata.<br />
18
3. U. br. 198/2008 (8. 06. 2009)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^lenovite 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 17 i 24 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawena Zakonot za sledewe na komunikaciite ("SV RM,"<br />
br. 110/2008).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata osporeniot<br />
~l. 4 so koj se menuval ~l. 8 od Zakonot za sledewe na komunikaciite ne<br />
bil vo soglasnost so Amandman XIX, ~l. 25 i ~l. 26 od Ustavot.<br />
Ova zatoa {to od analizata na ~l. 8 proizleguvalo deka za da se<br />
naredi sledewe na komunikacii neophodni bile barem 3 uslovi i toa:<br />
da postoi odredeno lice, da postoi osnovano somnevawe deka toa lice e<br />
storitel na nekoe krivi~no delo opfateno vo navedeniot ~len i neophodni<br />
podatoci i dokazi da ne mo`at na drug na~in da se soberat.<br />
Vo ~l. 4 od Zakonot osporen so inicijativata "odredeno lice"<br />
ne bil pove}e zakonski uslov za da se naredi sledewe na komunikacii.<br />
Sledewe na komunikacii mo`elo da se naredi ne samo koga e vo<br />
pra{awe storitel i storeno krivi~no delo, tuku i koga postojat osnovi<br />
na somnevawe deka se podgotvuva krivi~no delo t.e. i vo eden najran<br />
mo`en stadium koj mu prethodi na izvr{uvawe na krivi~no delo koj ne<br />
sekoga{ e sankcioniran vo smisla na ~l. 18 od Krivi~niot zakonik i<br />
ne mora nu`no da zavr{i so izvr{uvawe na krivi~no delo.<br />
Isto taka, tretiot uslov, podatoci i dokazi da ne mo`at na drug<br />
na~in da se soberat so ~l. 4 od Zakonot e pro{iren i relativiziran so<br />
alternacijata "ili nivnoto obezbeduvawe bi bilo svrzano so pogolemi<br />
te{kotii" {to zna~elo edna nejasna dvosmislena formulacija, uslov<br />
{to mo`elo razli~no da se tolkuva i primenuva.<br />
Intencijata na Amandmanot XIX od Ustavot bila otstapuvaweto<br />
od pravoto na nepovredlivost na komunikacijata da se uredi so<br />
zakon, no pod restriktivni i jasni uslovi, koga toa e neophodno zaradi<br />
spre~uvawe ili otkrivawe krivi~no delo ili zaradi vodewe krivi~na<br />
postapka.<br />
So osporeniot ~l. 4 vovedeni se nejasni dvosmisleni, neodredeni<br />
uslovi {to ovozmo`uvaat povreda na slobodata i nepovredlivosta<br />
na komunikacijata i na pravoto na privatnost.<br />
19
So osporeniot ~l. 4 bil pro{iren i krugot na krivi~nite dela<br />
od Krivi~niot zakonik za koi mo`e da se naredi sledewe na komunikacii,<br />
a za koi se zakaneti poblagi kazni od krivi~nite dela opfateni<br />
vo ~l. 8 od Zakonot za sledewe na komunikaciite.<br />
Spored podnositelite na inicijativata osporeniot ~l. 4 bil vo<br />
sprotivnost so Amandman XIX, ~l. 25 i ~l. 26 od Ustavot, bidej}i daval<br />
mo`nost za neosnovana povreda na osnovnite slobodi i prava zagarantirani<br />
so Ustavot, a pred sî slobodata i tajnosta na komunikaciite,<br />
po~ituvawe i za{tita na privatnost na li~niot i semejniot `ivot na<br />
dostoinstvoto i ugledot.<br />
Osporenoto zakonsko re{enie od ~l. 4 so koe vsu{nost se ovozmo`uvalo<br />
problemati~no sledewe na komunikacii vo najrana mo`na<br />
faza i so zna~ajno pro{iren spisok na mo`ni krivi~ni dela, objektivno<br />
doveduva do mo`nost za zloupottreba na dadenite zakonski ovlastuvawa<br />
i do grub fakti~ki neodbranliv upad vo i povreda na slobodata<br />
na komunikacija i na pravoto na privatnost, za presmetuvawe so politi~kite<br />
protivnici i neistomislenici i nivno diskreditirawe za<br />
najrazli~ni manipulacii, uceni i li~ni presmetki so gra|anite.<br />
Vo osporeniot ~l. 5 se dodavala formulacijata "dokolku e poznato"<br />
a potoa se dodavala i nova t. 3 koja, isto taka, se odnesuvala na<br />
slu~ai koga storitelot ne bil poznat.<br />
Spored podnositelite so osporeniot ~len se vr{elo neustavno<br />
pro{iruvawe na uslovite za sledwe na komunikacija bidej}i na toj na-<br />
~in se dozvoluvalo sledewe na komunikacii ne spored odredeno lice<br />
kako mo`en storitel, tuku spored opredeleno sredstvo za komunikacija<br />
e-mail, adresa ili sli~no, koe mo`elo da bide upotrebuvano od po-<br />
{irok krug na gra|ani,a za koi ne postoelo nikakvo somnenie deka podgotvuvat,<br />
izr{uvaat ili storile krivi~no delo na koj na~in se povreduvale<br />
i ograni~uvale nivnite ustavni slobodi i prava.<br />
Osporeniot ~l. 5 ne bil vo soglasnost i so na~eloto na vladeewe<br />
na pravoto zatoa {to so istiot se bri{ele t. 7 i 8, a koi se odnesuvale<br />
na tehni~kite sredstva {to treba da se primenat i mo`nite<br />
lokacii na sredstvata od koi }e bidat sledeni komunikaciite kako i<br />
na~inot i obemot na sproveduvawe na merki. Na toj na~in se zgolemuvala<br />
mo`nosta od zloupotrebi i se onevozmo`uval nadzor i kontrola<br />
nad sproveduvaweto na merkite.<br />
Spored podnositelite na inicijativata so osporeniot ~l. 7 od<br />
Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za sledwe na komunikaciite<br />
povtorno se povreduvale slobodite i pravata od Amandman<br />
XIX, ~l. 25 i 26 od Ustavot, zatoa {to se voveduval nov ~l. 11-a so koj<br />
zakonot predvidel deka Sudot mo`e da izdade usna naredba za sledewe<br />
na komunikacii vo itni slu~ai bez jasno i taksativno navedeni slu~ai<br />
tuku so upotreba na nejasna i dvosmislena op{ta formulacija "koga<br />
postoi opasnost od predizvikuvawe nenadomestliva {teta za uspe{no<br />
vodewe na krivi~nata postapka“ koja {to ovozmo`uvala maksimalna<br />
20
arbitrernost, samovolie {to ne bilo podle`no na nikakva kontrola i<br />
ispituvawe.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata so osporeniot<br />
~l. 8 so koj se bri{el ~l. 12 od Zakonot za sledwe na komunikacii<br />
se povreduval ~l. 12 st. 2 od Ustavot, spored koj se garantiralo<br />
pravoto na odbrana vo policiska i sudska postapka.<br />
Osporeniot ~l. 9 od Zakonot ne bil vo soglasnost so navedenite<br />
ustavni odredbi kako i so na~eloto na vladeewe na pravoto, zatoa {to<br />
merkata sledeewe na komunikacii mo`elo da se odredi i koga storitelot<br />
ne bil poznat, {to pretstavuvalo neustavno pro{iruvawe na<br />
uslovite za sledewe na komunikacii, bidej}i na toj na~in ne se nareduvalo<br />
sledewe na odredeno lice kako mo`en storitel, tuku spored<br />
opredeleno sredstvo za komunikacija e-mail, adresa ili sli~no na koj<br />
na~in se pro{iruval krugot na gra|ani za koi ne postoela konkretna<br />
naredba za sledewe.<br />
Spored podnositelite na inicijativata so osporeniot ~l. 10 od<br />
izmenite na Zakonot so koj se bri{el ~l. 14 od Zakonot povtorno se<br />
povreduvale slobodite i pravata od Amandman XIX, 25 i 26 od Ustavot.<br />
Ova zatoa {to nemalo precizirawe na konkretnite slu~ai koga mo`e<br />
vrz osnova na usna naredba na sudot da se prezeme merkata sledewe na<br />
komunikacijata, kako {to bilo predvideno vo ~l. 14.<br />
Ponatamu, podnositelite na inicijativata naveduvaat deka so<br />
~l. 11 od izmenite na zakonot se povreduvale na~eloto na vladeewe na<br />
pravoto, Amandman XIX, ~l. 25 i 26 od Ustavot, zatoa {to predviduvaweto<br />
rokot za sledewe na komunikaciii da mo`e da se prodol`i so<br />
predlog za prodol`uvawe do edna godina bez pritoa vo zakonot da se<br />
dodadat jasni kriteriumi, uslovi i pri~ini se ovozmo`uvalo arbitrernost<br />
vo odlu~uvaweto {to predizvikuvalo i pravna nesigurnost.<br />
Ova dotolku pove}e ako se imalo predvid deka so ~l. 4 bitno bil pro-<br />
{iren krugot na krivi~ni dela za koi bila zakaneta kazna od 3 meseci<br />
do 5 godini ili od najmalku 4 godini, a za koi ne mo`elo da se naredi<br />
sledewe na komunikacii.<br />
Spored podnositelite na inicijativata osporeniot ~l. 17 so<br />
koj se menuval ~l. 22 od Zakonot isto taka ne bil vo soglasnost so navedenite<br />
ustavni odredbi. Ova zatoa {to vo slu~aj koga javniot obvinitel<br />
nemalo da podnese barawe za sproveduvawe na istraga, materijalite<br />
sobrani so sledewe na komunikacii se ~uvale, odnosno nivnoto ~uvawe<br />
se vrzuvalo so rokot za zastarenost na krivi~noto gonewe, na koj<br />
na~in se davalo mo`nost za zloupotreba na sobranite podatoci, {to<br />
pretstavuvalo izvor na zgolemena pravna nesigurnost kako i negirawe<br />
na principot na vladeewe na pravoto.<br />
Vo odnos na ~l. 12 i 24 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za sledewe na komunikaciite koi se samo navedeni vo<br />
inicijativata, ne se navedeni pri~inite za nivnoto osporuvawe.<br />
21
Vo inicijativata podnositelite naveduvaat deka i tie ja podr-<br />
`uvaat borbata protiv oblicite na organiziran kriminal i korupcija,<br />
no taa borba ne smeela da gi dovede vo pra{awe i da gi zagrozuva<br />
temelnite vrednosti na ustavniot poredok, odnosno slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot.<br />
So osporenite zakonski odredbi se ovozmo`uva gra|aninot se<br />
pove}e da stane subjekt na nadgleduvawe kako vo javniot taka i vo privatniot<br />
`ivot.<br />
22<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi<br />
Spored osporeniot ~len 4 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za sledewe na komunikaciite so koj se menuva ~l. 8<br />
od Zakonot za sledewe na komunikaciite:<br />
Sudot mo`e da naredi sledwe na komunikaciite koga postojat<br />
osnovi na somnevawe deka se podgotvuva, vo tek e izvr{uvawe ili e<br />
storeno krivi~no delo za koe e propi{ana kazna zatvor od najmalku<br />
~etiri godini, kako i za krivi~ni dela za koi postojat osnovi na somnevawe<br />
deka se podgotvuvaat, vo tek e izvr{uvawe ili e storeno krivi~no<br />
delo od strana na organizirana grupa, banda ili drugo zlostorni~ko<br />
zdru`enie, zaradi obezbeduvawe na podatoci i dokazi neophodni<br />
za uspe{no vodewe na krivi~nata postapka koi na drug na~in ne<br />
mo`at da se obezbedat ili nivnoto obezbeduvawe bi bilo svrzano so<br />
pogolemi te{kotii.<br />
Zaradi obezbeduvawe na podatoci i dokazi neophodni za uspe{-<br />
no vodewe na krivi~nata postapka, koi na drug na~in ne mo`at da se<br />
obezbedat ili nivvnoto obezbeduvawe bi bilo svrzano so pogolemi<br />
te{kotii, sudot mo`e da naredi sledewe na komunikaciite i za krivi~ni<br />
dela od Krivi~niot zakonik:<br />
- neovlasteno proizvodstvo i pu{tawe vo promet na narkoti~ni<br />
drogi, psihoropni susptancii i prekursori od ~l. 215,<br />
- iznuda od ~l. 258,<br />
- ucena od ~l. 259,<br />
- perewe pari i drugi prinosi od kaznivo delo od ~l. 273,<br />
- krium~arewe od ~l. 278,<br />
- carinska izmama od ~l. 278-a,<br />
- zloupotreba na slu`benata polo`ba i ovlastuvawe od ~l. 353,<br />
- pronevera vo slu`bata od ~l. 354,<br />
- izmama vo slu`bata od ~l. 355,<br />
- poslu`uvawe vo slu`bata od ~l. 356,<br />
- primawe na potkup od ~l. 357,<br />
- davawe na potkup od ~l. 358,<br />
- protivzakonito posreduvawe od ~l. 359,<br />
- nezakonito vlijanie vrz svedoci od ~l. 368-a,<br />
- zlostorni~ko zdru`uvawe od ~l. 394,
- teroristi~ka organizacija od ~l. 394-a,<br />
- terorizam od ~l. 394-b,<br />
- krivi~ni dela protiv dr`avata (Glava XXV<strong>III</strong>) i<br />
- krivi~ni dela protiv ~ove~nosta i me|unarodno pravo (Glava<br />
XXXIV) kako i krivi~ni dela storeni preku sredstvata za elektronska<br />
komunikacija.<br />
Spored osporeniot ~len 5 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
vo ~l. 10 st. 1 t. 2 po zborot "sledwe" se dodavaat zborovite "dokolku<br />
e poznato." Toa poto~no zna~i deka baraweto za sledewe na komunikacii<br />
se podnesuva do nadle`niot istra`en sudija vo pismena forma<br />
i sodr`i podatoci, pokraj drugoto, podatoci za fizi~koto lice ili<br />
odgovornotto lice vo pravnoto lice za ~ii komunikacii se bara da bidat<br />
predmet na sledewe dokolku e poznato.<br />
Po t. 2 na ~l. 10 se dodava nova t. 3 koja glasi:<br />
3) Podatoci so koi poblisku }e se opredeli predmetot na sledewe<br />
- targetot (broj na telefonska ili druga korisni~ka linija, e-mail,<br />
adresa i sli~no) za koe postojat osnovi za somnevawe deka se koristi<br />
za komunikacija vo slu~aj koga storitelot ne e poznat.<br />
Vo t. 3 koja stanuva t. 4 zborovite "storeno krivi~no delo" se<br />
zamenuvaat so zborovite „krivi~no delo za koe se bara sledewe na komunikaciite."<br />
To~kata 4 so izmenite glasi:<br />
Osnovite za somnevawe za krivi~noto delo za koe se bara sledewe<br />
na komunikaciite.<br />
To~kata 4 stanuva to~ka 5<br />
To~kata 5 koja stanuva to~ka 6 se menuva i glasi:<br />
6) Pri~inite poradi koi podatocite i dokazite na drug na~in<br />
ne mo`at da se obezbedat ili nivnoto obezbeduvawe bi bilo svrzano so<br />
pogolemi te{kotii.<br />
Vo t. 6 koja stanuva t. 7 znakot to~ka i zapirkata se zamenuva so<br />
svrznikot „i."<br />
To~kite 7 i 8 se bri{at.<br />
To~kata 9 stanuva to~ka 8.<br />
Vo stavot 2 na tretiot red svrznikot „ili" se zamenuva so svrznikot<br />
„i," a po zborot „predlog" zapirakta se zamenuva so to~ka, a<br />
zborovite do krajot na re~enicata se bri{at.<br />
Toa zna~i deka st. 2 na ~l. 10 so izmenite glasi:<br />
Dokolku e neophodno da se vleze vo dom ili drugi prostorii<br />
ili vo prevozni sredstva, zaradi instalirawe, odr`uvawe, upotreba i<br />
otstranuvawe na sredstvata, a za sledewe na komunikaciite vo baraweto<br />
od stavot 1 na ovoj len, toa se naveduva kako poseben predlog.<br />
Spored osporeniot ~lenot 7 od izmenite na Zakonot, po ~l. 11<br />
se dodava nov ~l. 11-a koj glasi:<br />
Po isklu~ok od ~lenot 11 na ovoj zakon, vo itni slu~ai, koga postoi<br />
opasnost od predizvikuvawe na nenadomestliva {teta za uspe{no<br />
23
vodewe na krivi~nata postapka, istra`niot sudija mo`e da izdade usna<br />
naredba so koja }e dozvoli sledewe na komunikaciite za vreme od 48<br />
~asa, vrz osnova na podneseno usno barawe za sledewe na komunikaciite<br />
od strana na nadle`niot javen obvinitel.<br />
Za podnesenoto usno barawe za sledewe na komunikaciite od<br />
nadle`niot javen obvinitel i izdadenata usna naredba, istra`niot<br />
sudija izgotvuva slu`bena bele{ka, {to se evidentira vo sudskiot registar.<br />
Za podnesenoto usno barawe za sledewe na komunikaciite i<br />
izdadenata usna naredba nadle`niot javen obvinitel:<br />
- vedna{ go izvestuva Ministerstvoto za vnatre{ni raboti za<br />
sproveduvawe na usnata naredba,<br />
- izgotvuva slu`bena bele{ka i<br />
- vedna{, a najdocna vo rok od 24 ~asa po dobienata usna naredba,<br />
dostavuva pismeno barawe do istra`niot sudija soglasno so ~lenot<br />
10 na ovoj zakon.<br />
Ministerstvoto za vnatre{ni raboti i vrz osnova na dobienoto<br />
usno izvestuvawe od nadle`niot javen obvinitel, za sproveduvawe na<br />
usno izdadenata naredba izgotvuva slu`bena bele{ka i vedna{ prezema<br />
merki za sproveduvawe na naredbata.<br />
Vrz osnova na podnesenoto pismeno barawe od st. 3 al. 3 na ovoj<br />
~len, istra`niot sudija }e donese naredba za sledewe na komunikaciite,<br />
najdocna vo rok od 24 ~asa od negovoto podnesuvawe, dokolku vrz<br />
osnova na faktite i okolnostite sodr`ani vo baraweto oceni deka se<br />
ispolneti uslovite od ~l. 8 na ovoj zakon.<br />
So naredbata za sledewe na komunikaciite od st. 5 na ovoj ~len<br />
Sudot }e dozvoli sledewe na komunikaciite za vreme {to e neophodno<br />
potrebno, no ne podolgo od 30 dena, vklu~uvaj}i go i vremeto od 48 ~asa<br />
za koe e izdadena naredbata.<br />
Ako istra`niot sudija ne se soglasi so pismenoto barawe od st.<br />
3 al. 3 na ovoj ~len, po baraweto odlu~uva krivi~niot sovet na nadle-<br />
`niot sud soglasno Zakonot za krivi~nata postapka.<br />
Ako vo rok od 24 ~asa od usno izdadenata naredba nadle`niot<br />
javen obvinitel ne dostavi pismeno barawe do istra`niot sudija, }e se<br />
smeta deka ne e izdadena naredba za sledewe na komunikaciite, {to<br />
sudijata go konstatira vo slu`bena bele{ka.<br />
Vo slu~aj od st. 8 na ovoj ~len, kako i vo slu~aj koga krivi~niot<br />
sovet na nadle`niot sud go odbil baraweto za sledewe na komunikaciite<br />
sledeweto na komunikaciite {to se vr{i vrz osnova na prethodno<br />
izdadena usna naredba se prekinuva vrz osnova na izvestuvawe od<br />
nadle`niot javen obvinitel, a podatocite sobrani so sledewe vrz osnova<br />
na izdadenata usna naredba se ni{tat, soglasno so ~l. 26 na ovoj<br />
zakon.<br />
So osporeniot ~len 8 od izmenite na Zakonot ~lenot 12 se<br />
bri{e.<br />
24
Spored ~l. 9 od izmenite na Zakonot vo ~l. 13 st. 1 po t. 2 se dodava<br />
nova t. 3 koja glasi.<br />
3) Podatoci so koi poblisku }e se opredeli predmetot na sledewe<br />
- targetot (broj na telefonski ili druga korisni~ka linija, e-mail,<br />
adresa i sli~no) za koe postojat osnovi na somnevawe deka se koristi<br />
za komunikacija, vo slu~aj koga storitelot ne e poznat.<br />
Vo t. 3 koja stanuva t. 4 zborovite storeno krivi~no delo se zamenuvaat<br />
so zborovite "krivi~no delo."<br />
To~kata 4 stanuva to~ka 5.<br />
To~kata 5 koja stanuva to~ka 6 se menuva i glasi:<br />
6) Pri~inite poradi koi podatocite i dokazite na drug na~in<br />
ne mo`at da se obezbedat ili nivnoto obezbeduvawe bi bilo svrzano so<br />
pogolemi te{kotii.<br />
To~kata 6 stanuva to~ka 7.<br />
To~kite 7 i 8 se bri{at.<br />
To~kata 9 i 10 stanuvaat to~ki 8 i 9.<br />
Stavot 2 se bri{e.<br />
Stavot 3 koj stanuva stav 2 se menuva i glasi:<br />
Ako vo baraweto za sledewe na komunikaciite e naveden poseben<br />
predlog od ~l. 10 st. 2 na ovoj zakon, naredbata za sledewe na komunikaciite<br />
sodr`i i podatoci za domot, drugite prostorii ili prevozni<br />
sredstva kade {to se vr{i instalirawe, odr`uvawe, upotreba i otstranuvawe<br />
na sredstvata za sledewe na komunikaciite.<br />
So osporeniot ~len 10 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za sledewe na komunikacii ~l. 14 se bri{e.<br />
So osporeniot ~len 11 od izmenite na Zakonot za sledewe na<br />
komunikaciite ~l. 15 se menuva i glasi:<br />
So naredbata za sledwe na komunikaciite istra`niot sudija }e<br />
dozvoli sledewe na komunikacii za vreme {to e neophodno potrebno,<br />
no ne podolgo od 30 dena smetano od denot na nejzinoto donesuvawe.<br />
Pred istekot na rokot od st. 1 na ovoj ~len dokolku ovlastenoto<br />
lice od ~l. 9 (nadle`en javen obvinitel po sopstvena inicijativa ili<br />
na predlog na ovlasteno lice od Ministerstvoto za vnatre{ni raboti)<br />
na ovoj zakon oceni deka ima potreba da se prodol`i so sledewe na komunikaciite,<br />
dol`no e do nadle`niot javen obvinitel da dostavi poseben<br />
izve{taj vo koj }e gi navede rezultatite od sledeweto na komunikaciite<br />
so predlog za prodol`uvawe na rokot za sledewe na komunikaciite,<br />
vo koj posebno }e gi obrazlo`i pri~inite poradi koi se<br />
predlaga prodol`uvaweto.<br />
Ako nadle`niot javen obvinitel se soglasi so predlogot od st.<br />
2 na ovoj ~len ili po sopstvena inicijativa oceni deka e potrebno da<br />
se prodol`i so sledewe na komunikaciite, pred istekot na rokot od<br />
st. 1 na ovoj ~len dol`en e pismeno da go izvesti istra`niot sudija za<br />
rezultatite od sledeweto na komunikaciite so predlog za negovo prod-<br />
25
ol`uvawe so posebno orazlo`enie za pri~inite poradi koi se predlaga<br />
prodol`uvawe na rokokt za sledewe na komunikaciite.<br />
Vo slu~aj koga nadle`niot javen obvinitel predlaga prodol`uvawe<br />
na rokot za sledewe na komunikaciite pred negovoto istekuvawe,<br />
istra`niot sudija, mo`e pred istekot na toj rok da donese naredba za<br />
prodol`uvawe na rokot za sledewe na komunikaciite za vreme ne podolgo<br />
od 30 dena od denot na istekot na rokot ~ie prodol`uvawe se bara.<br />
Prodol`uvawe na sledewe na komunikaciite mo`e da se dozvoli<br />
i po istekot na rokot od st. 1 na ovoj ~len. Vo toj slu~aj javniot<br />
obvinitel po sopstvena inicijativa ili na predlog na ovlasteno lice<br />
od ~l. 9 na ovoj zakon dol`en e do istra`niot sudija da dostavi pismen<br />
predlog za prodol`uvawe na rokot za sledewe na komunikaciite vo koj<br />
posebno }e gi obrazlo`i priinite poradi koi se predlaga prodol`uvaweto.<br />
Vo slu~aj koga nadle`niot javen obvinitel predlaga prodol`uvawe<br />
na rokot za sledewe na komunikacii po istekot na rokot od st. 1<br />
na ovoj ~len istra`niot sudija mo`e najdocna vo rok od tri dena od<br />
denot na podnesuvawe na predlogot da donese naredba za prodol`uvawe<br />
na rokott za sledewe na komunikaciite, za vreme ne podolgo od 30 dena.<br />
Istra`niot sudija mo`e da dozvoluva prodol`uvawe na rokot<br />
za sledewe na komunikaciite najmnogu vo vkupno traewe od edna godina,<br />
smetaj}i go i vremeto opredeleno so prvata naredba izdadena za<br />
sledewe na komunikaciite.<br />
Vo slu~aj na nesoglasuvawe na istra`niot sudija so predlogot<br />
za prodol`uvawe na rokot za sledewe na komunikacii, se postapuva<br />
soglasno so ~l. 11 st. 2 na ovoj zakon.<br />
So osporeniot ~lenot 12 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za sledewe na komunikaci ~l. 17 se menuva i glasi:<br />
Naredbata za sledewe na komunikacii od ~l. 16, nadle`niot<br />
javen obvinitel vedna{ ja dostavuva do ministerot za vnatre{ni raboti.<br />
Vrz osnova na dostavenata naredba od st. 1 na ovoj ~len, ministerot<br />
za vnatre{ni raboti so re{enie opredeluva ovlasteno slu`beno<br />
lice odgovorno za sproveduvawe na izdadenata naredba.<br />
So osporeniot ~len 17 od navedeniot zakon ~l. 22 se menuva i<br />
glasi:<br />
Nadle`niot javen obvinitel, vrz osnova na posebniot izve{taj<br />
od ~l. 19 na ovoj zakon i drugite raspolo`ivi dokazi i podatoci ceni<br />
dali }e podnese barawe za sproveduvawe na istraga.<br />
Vo slu~aj koga nadle`niot javen obvinitel nema da podnese barawe<br />
za sproveduvawe na istraga, materijalite sobrani so sledewe na<br />
tie komunikacii vo zape~atena obvivka se arhiviraat i ~uvaat vo specijalizirani<br />
prostorii na javnoto obvinitelstvo na na~in i pod uslovi<br />
utvrdeni so propisite za klasificirani informacii, se do istekot<br />
26
na zakonski utvrdeniot rok za zastarenost na krivi~noto gonewe za<br />
delata za koi bilo naredeno sledewe na komunikaciite.<br />
Po istekot na rokot od st. 2 na ovoj ~len podatocite se ni{tat<br />
soglasno so ~l. 26 na ovoj zakon.<br />
Ustavno sudska praktika<br />
- Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 191/<br />
2004 od 4 maj 2005 godina, pokraj drugoto ne povel postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 142-b st. 1 t. 1 do 8 od Zakonot za krivi~na<br />
postapka ("SV RM," br. 15/1997, 44/2002 i 74/2004).<br />
Vo osporeniot ~len od Zakonot za krivi~na postapka bilo predvideno<br />
deka zaradi obezbeduvawe na podatoci i dokazi neophodni za<br />
uspe{no vodewe na krivi~nata postapka koi na drug na~in ne mo`at da<br />
se soberat ili nivnoto sobirawe bi bilo svrzano so pogolemi te{kotii,<br />
za krivi~ni dela za koi e propi{ana kazna zatvor od najmalku ~etiri<br />
godini i za krivi~ni dela za koi e propi{ana kazna zatvor do pet<br />
godini za koi postoi osnovano somnenie deka se izvr{eni od strana na<br />
organizirana grupa, banda ili drugo zlostorni~ko zdru`enie mo`e da<br />
se naredi prezemawe na posebni istra`ni merki:<br />
1) sledewe na komunikacii i vlez vo dom i drugi prostorii ili<br />
vo prevozni sredstva zaradi sozdavawe na uslovi za sledewe na komunikacii,<br />
pod uslovi i vo postapka utvrdeni so zakon.<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
- dali predvidenite osnovi vo ~l. 4 od Zakonot, deka merkata<br />
sledewe na komunikacii mo`e da se naredi od strana na sudot ne samo<br />
koga e vo pra{awe poznat storitel i storeno krivi~no delo, tuku i<br />
koga postojat osnovi za somnevawe deka se podgotvuva ili e vo tek izvr{uvawe<br />
na krivi~no delo za koe e propi{ana kazna zatvor od najmalku<br />
~etiri godini ili koga postojat osnovi za somnevawe deka se podgotvuva<br />
ili vo tek e izvr{uvawe na krivi~no delo od strana na organizirana<br />
grupa, banda ili drugo zlostorni~ko zdru`enie, a zaradi obezbeduvawe<br />
na dokazi i podatoci koi na drug na~in ne mo`at da se obezbedat<br />
ili nivnoto obezbeduvawe e povrzano so pogolemi te{kotii, se<br />
dovolno precizni i jasni da se otstapi od pravoto na nepovredlivost<br />
na komunikaciite utvrdeno vo Amandman XIX od Ustavot.<br />
- dali pro{iruvaweto na opfatot na krivi~nite dela za koi<br />
mo`e da se naredi merkata sledewe na komunikacii zaradi obezbeduvawe<br />
na podatoci i dokazi neophodni za uspe{no vodewe na krivi~nata<br />
postapka dava mo`nost za neustavna povreda na osnovnite slobodi i<br />
prava zagarantirani so Ustavot, a pred se slobodata i tajnosta na komunikaciite,<br />
po~ituvawe i za{tita na privatnost na li~niot i semej-<br />
27
niot `ivot na dostoinstvoto i ugledot kako i nepovredlivost na<br />
domot.<br />
- dali so osporenite ~l. 5 i 9 od Zakonot se vr{i pro{iruvawe<br />
na uslovite za sledewe na komunikaciite ne spored licata mo`ni storiteli<br />
na krivi~ni dela tuku spored opredeleno sredstvo za sledewe<br />
na komunikacii (telefon, ili druga korisni~ka linija, e-mail, adresa i<br />
sli~no) koe se koristi za komunikacija vo slu~aj koga storitelot ne e<br />
poznat, se ograni~uvaat slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot<br />
zagarantirani so Ustavot kako i na~eloto na vladeewe na pravoto.<br />
- dali formulacijata "koga postoi opasnost od predizvikuvawe<br />
na nenadomestliva {teta za uspe{no vodewe na krivi~nata postapka"<br />
vo slu~aite na izdavawe na usna naredba za sledewe na komunikacii vo<br />
itni slu~ai e nedovolno jasna i precizna i ostava prostor za arbitrernost<br />
na istra`niot sudija.<br />
- dali so predviduvaweto na mo`nosta so predlog za prodol-<br />
`uvawe na sledewe na komunikacii maksimum do 1 godina se povreduva<br />
principot na vladeewe na pravoto, ~len 25, 26 i Amandman XIX od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
- dali vo slu~aj koga javniot obvinitel nema da podnese barawe<br />
za sproveduvawe na istraga e ustavno opravdano da se ~uvaat materijalite<br />
sobrani so sledewe na komunikacii do zakonski utvrdeniot rok na<br />
zastarenost na krivi~noto gonewe za delo za koe bilo naredeno sledewe<br />
na komunikaciite.<br />
Pravno mislewe<br />
1.Spored Amandmanot XIX na Ustavot ("SV RM," br. 84/2003), se<br />
garantira slobodata i nepovredlivosta na pismata i na site drugi oblici<br />
na komunikacija. Samo vrz osnova na odluka na sud, pod uslovi i vo<br />
postapka utvrdeni so zakon, mo`e da se otstapi od pravoto na nepovredlivost<br />
na pismata i na site drugi oblici na komunikacija, ako toa e<br />
neophodno zaradi spre~uvawe ili otkrivawe krivi~ni dela, zaradi vodewe<br />
krivi~na postapka ili koga toa go baraat interesite na bezbednosta<br />
i odbranata na Republikata. Zakonot se donesuva so dvotretinsko<br />
mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici. So ovoj amandman<br />
se zamenuva ~l. 17 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 25 od Ustavot, na sekoj gra|anin mu se garantira<br />
po~ituvawe i za{tita na privatnosta na negoviot li~en i semeen<br />
`ivot, na dostoinstvoto i ugledot.<br />
Spored ~l. 26 od Ustavot, se garantira nepovredlivosta na domot<br />
(st. 1). Pravoto na nepovredlivost na domot mo`e da bide ograni~eno<br />
edinstveno so sudska odluka koga e vo pra{awe otkrivawe ili<br />
spre~uvawe na krivi~ni dela ili za{tita na zdravjeto na lu|eto (st. 2)<br />
28
Spored ~l. 118 od Ustavot, me|unarodnite dogovori {to se ratifikuvani<br />
vo soglasnost so Ustavot se del od vnatre{niot praven<br />
poredok i ne mo`at da se menuvaat so zakon.<br />
Odlukata za pristapuvawe na Republika Makedonija kon me|unarodnopravnite<br />
dokumenti za osnovnite ~ovekovi prava i slobodi<br />
doneseni od OON, me|u koi se Univerzalnata deklaracija za ~ovekovite<br />
prava (donesena na 10 dekemvri 1948 godina) i Me|unarodniot pakt<br />
za gra|anskite i politi~kite prava (od 16. 12. 1966 godina), e objavena<br />
vo "SV RM," br. 57/1993 od 23. 09. 1993 godina.<br />
Konvencijata za za{tita na pravata na ~ovekot i osnovnite<br />
slobodi na Sovetot na Evropa e ratifikuvana so Zakon objaven vo "SV<br />
RM," br. 11/1997.<br />
Konvencijata na Obedinetite nacii protiv transnacionalniot<br />
organiziran kriminal, zaedno so Protokolot za prevencija, spre~uvawe<br />
i kaznuvawe za trgovija so lica, osobeno `eni i deca i Protokolot<br />
protiv krium~arewe na migranti po kopnen, voden ili vozdu{en<br />
pat, so koi se dopolnuva Konvencijata e ratifikuvana so Zakon objaven<br />
vo "SV RM," br. 70/ 2004).<br />
Soglasno Amandmanot XIX od Ustavot vo Zakonot za krivi~nata<br />
postapka ("SV RM," br. 15/1997, 44/2002, 74/2004 i 83/2008) vo ~len<br />
142-b st. 1 t. 1 pomesten vo delot "Posebni istra`ni merki" e predvideno<br />
deka posebnata istra`na merka sledewe na komunikacii i vlez vo<br />
dom i drugi prostorii ili vo prevozni sredstva zaradi sozdavawe na<br />
uslovi za sledewe na komunikacii mo`e da se prezeme pod uslovi i vo<br />
postapka utvrdena so zakon.<br />
So Zakonot za sledewe na komunikaciite ("SV RM," br. 121/<br />
2006 i 110/2008) se ureduvaat uslovite i postapkata za sledewe na komunikaciite,<br />
na~inot na postapuvawe, ~uvawe i koristewe na dobienite<br />
informacii i podatoci so primena na ovoj zakon i kontrola na zakonitosta<br />
na sledeweto na komunikaciite.<br />
Sledewe na komunikacii mo`e da naredi samo nadle`en sud.<br />
Imaj}i gi predvid navedenite ustavni odredbi odredbata od Zakonot<br />
za krivi~nata postapka, Zakonot za sledewe na komunikaciite<br />
nasprema sodr`inata na osporeniot ~l. 4 so koj se menuva ~l. 8 od Zakonot,<br />
smetame deka navodite od inicijativata deka predvidenite uslovi<br />
za sproveduvawe na merkata sledewe na komunikaciite se nedovolno<br />
jasni i precizni i sozdavaat mo`nost od povvreda na osnovnite<br />
slobodi i prava garantirani so Ustavot se neosnovani.<br />
Spored na{e mislewe od analizata na osporeniot ~l. 4 st. 1 od<br />
Zakonot proizleguva deka uslovite sudot da mo`e da naredi sledewe na<br />
komunikacii koga postojat osnovi za somnevawe deka se podgotvuva, vo<br />
tek e izvr{uvawe ili e izvr{eno krivi~no delo za koe e propi{ana<br />
najmalku 4 godini kazna zatvor, kako i za krivi~ni dela za koi postojat<br />
osnovi za somnevawe deka se podgotvuva, vo tek e izvr{uvawe ili e<br />
izvr{eno krivi~no delo od grupa, banda ili zlostorni~ko zdru`enie<br />
29
pri {to podatocite i dokazite ne mo`at da se obezbedat na drug na~in<br />
ili nivnoto obezbeduvawe e svrzano so seriozni te{kotii, se dovolno<br />
jasni i precizni.<br />
Imeno, imaj}i predvid deka merkata sledewe na komunikacii se<br />
koristi vo predistra`nata postapka koga postojat osnovi za somnevawe<br />
deka se podgotvuva, vo tek e ili e izvr{eno krivi~noto delo, pri<br />
{to sekoga{ ne e poznat storitelot na deloto smetame deka so ograni-<br />
~uvaweto ovaa merka da se sproveduva samo na odredeno lice, kako {to<br />
smeta podnositelot na inicijativata, odnosno samo sprema storitelot<br />
i storeno krivi~no delo bi se onevozmo`ilo ostvaruvawe na edna od<br />
najva`nite celi na kriminalnata politika, a toa e da se spre~i da ne<br />
dojde do izvr{uvawe na krivi~no delo, odnosno toa da bide otkrieno i<br />
sankcionirano u{te od najranata faza. Pritoa ovaa merka, kako {to<br />
navedovme mo`e da se primeni samo vo slu~aite koga dokazite i podatocite<br />
ne mo`at da bidat obezbedni na drug na~in za {to odlu~uva sudot,<br />
a sudot e toj koj gi {titi pravata i slobodite na gra|anite, {to<br />
spored na{e mislewe pretstavuva dovolna garancija deka ovaa merka<br />
krajno objektivno }e se primeni toga{ koga taa e nu`na i neophodna.<br />
[to se odnesuva do navodot od inicijativata deka zakonodavecot<br />
bez osnov go pro{iril krugot na opfatot na krivi~nite dela za<br />
koi mo`elo da se naredi sledewe na komunikaciite, smetame deka pravo<br />
e na zakonodavecot, a za uspe{no vodewe na krivi~nata postapka vo<br />
kreiraweto na politikata za borba protiv kriminogenite strukturi,<br />
odnosno kriminalot koj vo posledno vreme zema {irok zamav i go potkopuva<br />
demokratskoto op{testvo da ceni i da utvrdi za koi krivi~ni<br />
dela }e ja predvidi merkata sledewe na komunikaciite. Od uvidot izvr{en<br />
vo Zakonot za krivi~nata postapka (~l. 142-b st. 2) i osporeniot<br />
~l. 4 st. 2 od Zakonot za sledewe na komunikacii mo`e da se konstatira<br />
deka nivnata sodr`ina e identi~na, pri {to spored nivnata sodr-<br />
`ina vidno e deka toa koi se krivi~ni dela od najte{kiot vid na kriminal,<br />
odnosno organiziran kriminal i korupcija, i deka toa se najzastapenite<br />
krivi~ni dela koi se vr{at vo posledno vreme (ucena, iznuda,<br />
zloupotreba na slu`bena polo`ba i drugo).<br />
Voedno, bi sakale da naglasime deka Ustavniot sud ne e nadle-<br />
`en da ceni za koi krivi~ni dela mo`e, a za koi ne mo`e da se naredi<br />
sledewe na komunikaciite.<br />
2. Po~ituvaweto i za{titata na privatnosta na li~niot i semeen<br />
`ivot na gra|aninot, na dostoinstvoto i ugledot na li~nosta se<br />
garantira vo ~l. 25 od Ustavot. Po~ituvaweto na li~niot i semeen `ivot<br />
na gra|aninot, kako privatna sfera na deluvawe e osnova za zabrana<br />
za me{awe vo li~noto odnesuvawe na ~ovekot i vo negovoto opredeluvawe.<br />
Vo li~niot i semejniot `ivot na ~ovekot nikoj ne mo`e da<br />
se me{a vklu~uvaj}i ja i javnata vlast, osven vo slu~ai koga izrazuvaweto<br />
na li~nosta i odnesuvaweto na li~nosta gi doveduva vo pra{awe<br />
op{toprifatenite normi vo op{testvoto. Ottamu, bez opravdani i<br />
30
vrz zakon zasnovani pri~ini nikoj nema pravo da se me{a vo slu~uvawata<br />
vo li~niot `ivot na gra|aninot, vo odnosite vo semejstvoto,<br />
odnosite me|u bra~nite drugari, odnosite me|u roditelite i decata,<br />
na~inot na `iveewe, semejniot red i drugo.<br />
Nepovredlivosta na domot se garantira vo ~l. 26 od Ustavot.<br />
Pritoa pod dom, vo po{iroka smisla se podrazbira i delovna prostorija,<br />
bidej}i kako domot, taka i delovnata prostorija se uslovi za<br />
`iveewe i rabota na ~ovekot.<br />
Spored ~l. 17 od Me|unarodniot pakt za gra|anski i politi~ki<br />
prava nikoj ne mo`e da bide izlo`en na samovolno i nezakonsko me{awe<br />
vo negoviot privaten `ivot, semejstvo, stan ili prepiska, nitu na<br />
protivzakoniti napadi na negovata ~est i ugled. Sekoj ima pravo na zakonska<br />
za{tita protiv takvoto me{awe ili napad.<br />
Spored ~l. 1 od Univerzalnata deklaracija za pravata na ~ovekot,<br />
site ~ove~ki su{testva se ra|aat slobodni i ednakvi vo dostoinstvoto<br />
i pravata. Vo ~l. 12 od Deklaracija, pak, e predvideno deka nikoj<br />
nema da bide izlo`en na proizvolno vme{uvawe vo privatniot `ivot,<br />
semejstvoto, domot i prepiskata, nitu pak na napadi vrz negovata ~est<br />
i ugled. Sekoj ima pravo na pravna za{tita od takvoto vme{uvawe ili<br />
napadi.<br />
Spored ~l. 8 od Evropskata Konvencija za za{tita na ~ovekovite<br />
prava i osnovni slobodi, sekoj ~ovek ima pravo na po~ituvawe na<br />
negoviot privaten i semeen `ivot, domot i prepiskata. Javnata vlast<br />
ne smee da se me{a vo ostvaruvaweto na ova pravo, osven ako toa me{awe<br />
e predvideno so zakon, i ako pretstavuva merka koja e vo interes na<br />
dr`avata i javnata bezbednost, ekonomskata blagosostojba na zemjata,<br />
za{titata na poredokot i spre~uvaweto na krivi~nite dela, za{tita<br />
na zdravjeto i moralot ili za{titata na pravata i slobodite na drugite,<br />
vo edno demokratsko op{testvo.<br />
Spored sodr`inata na iznesenite odredbi od me|unarodnite<br />
akti, kako del od vnatre{niot praven poredok na Republika Makedonija,<br />
proizleguva mo`nost za ograni~uvawe na navedenite slobodi i<br />
prava od strana na javnata vlast, pod uslovi opredeleni vo vnatre{-<br />
noto pravo na dr`avata. Javnata vlast ne smee da se me{a vo ostvaruvaweto<br />
na ova pravo, osven ako toa me{awe e predvideno so zakon.<br />
Od analizata na osporeniot ~l. 5 od izmenite na Zakonot so koj<br />
se dopolnuva ~l. 10 od Zakonot za sledewe na komunikacii i na osporeniot<br />
~l. 9 so koj dopolnuva i menuva ~l. 13 od Zakonot za sledewe na<br />
komunikacii proizleguva deka na baraweto za sledewe komunikacii se<br />
podnesuva do nadle`niot istra`en sudija vo pismena forma i sodr`i,<br />
pokraj drugoto, podatoci (st. 1 t. 2) za fizi~koto lice ili odgovorno<br />
lice vo pravnoto lice za ~ii komunikacii se bara da bidat predmet na<br />
sledewe "dokolku e poznato," osnovite za somnevawe za krivi~noto<br />
delo za koe se bara sledewe na komunikacii i podatoci so koi poblisku<br />
}e se opredeli predmetot na sledewe - targetot, za koe postojat<br />
31
osnovi za somnevawe deka se koristi za komunikacija vo slu~aj koga<br />
storitelot ne e poznat.<br />
Naredbata, pak, za sledewe na komunikaciite, izdadena od istra`niot<br />
sudija, pokraj drugoto, treba da sodr`i podatoci so koi poblisku<br />
}e se opredeli predmetot na sledewe na targetot (broj na telefonska<br />
ili druga korisni~ka linija) za koe postojat osnovi za somnevawe<br />
deka se koristi za komunikacija, vo slu~aj koga storitelot ne e<br />
poznat.<br />
Imaj}i ja predvid analizata na osporenite odredbi od ~l. 5 i<br />
~l. 9 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za sledewe<br />
na komunikacii, sodr`inata na ~l. 142-b stav 3 od Zakonot za krivi~nata<br />
postapka spored koj vo slu~aj koga ne se raspolaga so soznanie za<br />
identitetot na storitelot na krivi~not delo, posebnite istra`ni<br />
merki od st. 1 (sledewe na komunikacii i vlez vo dom i drugi prostorii<br />
ili prevozni sredstva) na ovoj ~len mo`e da se odredat i sprema<br />
predmetot na krivi~noto delo, smetame deka navodite vo inicijativata<br />
deka so osporenite ~l. 5 i 9 od Zakonot za izmenuvawe se vr{elo<br />
neosnovano pro{iruvawe na uslovite za sledewe na komunikacii se<br />
neosnovani.<br />
Nadovrzuvaj}i se na stavovite spored koi sledewe na komunikaciite<br />
kako posebna istra`na merka mo`e da se naredi i koga storitelot<br />
ne e poznat, smetame deka koristeweto na ovaa merka, vo slu~aite<br />
koga storitelot ne e poznat, a pritoa postojat osnovi za somnevawe<br />
deka opredelen predmet telefonska linija, e-mail se koristat za komunikacija<br />
vo vrska so podgotvuvawe, vo tek e izvr{uvawe ili e izvr{eno<br />
krivi~no delo e sosema opravdano i pokraj faktot {to so toa se zadira<br />
vo privatniot i semejniot `ivot, domot i koresponencijata a<br />
seto toa vo interes na edna pogolema cel za{tita na pravata i slobodite<br />
na drugite lu|e.<br />
3. Od analizata na osporeniot ~l. 7 od Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za sledewe na komunikacii proizleguva deka<br />
sudot mo` da izdade usna naredba za sledewe na komunikacii na barawe<br />
na nadle`niot javen obvinitel vo itni slu~ai koga postoi opasnost<br />
od predizvikuvawe na nenadomestliva {teta za uspe{no vodewe na<br />
krivi~nata postapka.<br />
So ovoj ~len se vr{i razrabotka na site nu`ni dejstvija {to gi<br />
prezemaat nadle`nite organi i toa: Ministerstvoto za vnatre{ni raboti,<br />
nadle`niot javen obvinite. istra`niot sudija kako i krivi~niot<br />
sovet na nadle`niot sud vo slu~aite koga istra`niot sud ne se soglasuva<br />
so pismenoto barawe na javniot obvinitel.<br />
Spored na{e mislewe predvidenite merki i dejstvija, predvidenite<br />
rokovi, sostavuvaweto na pismenite barawa, vremeto na sledewe<br />
na komunikacii koe ne mo`e da bide podolgo od 30 dena vklu~uvaj}i<br />
go i vremeto od 48 ~asa za koe e izdadena usnata naredba dovolno jasno<br />
zboruva deka arbitrernosta i samovolieto pri primena na merkata<br />
32
sledewe na komunikacii se svedeni na minimalno nivo da ne re~eme<br />
duri i isklu~eni.<br />
Ottuka, imaj}i go predvid navedenoto smetame deka formulacijata<br />
"koga postoi opasnost od predizvikuvawe na nenadomestliva {teta<br />
za uspe{no vodewe na postapka ne mo`e da pretstavuva osnov za<br />
izrazuvawe na somnenie deka so osporeniot ~len se povreduvaat ustavnite<br />
odredbi od ~l. XIX, 25 i 26 od Ustavot.<br />
4. Od analizata na osporeniot ~l. 11 od izmenite na zakonot so<br />
koj se menuva ~l. 15 od Zakonot za sledewe na komunikacii proizleguva<br />
deka so nego se ureduva pra{aweto na vremetraeweto na merkata sledewe<br />
na komunikacii od 30 dena i mo`nosta na predlog na ovlastenoto<br />
lice od ~l. 9 od Zakonot so dostavuvawe na poseben izve{taj za rezultatite<br />
od sledeweto na komunikacii i pri~inite zaradi koi se bara<br />
prodol`uvawena navedenata merka do javniot obvinitel ili javniot<br />
obvinitel po sopstvena inicijativa }e oceni deka e potrebno prodol`uvawe<br />
na sledewe na komunikacii, pred istekot ili po istekot na<br />
rokot od 30 dena, istra`niot sudija so naredba da go prodol`i rokot<br />
za sledewe na komunikaciite za u{te 30 dena pred istekot na rokot od<br />
30 dena ili po istekot na rokot od 30 dena<br />
Vo slu~aj na nesoglasuvawe na istra`niot sudija za prodol`uvawe<br />
na rokot za sledewe na komunikaciite, soglasno Zakonot za<br />
krivi~nata postapka odlu~uva sovet od trojca sudii na nadle`niot<br />
sud.<br />
Ponatamu od analizata na navedeniot ~len proizleguva deka<br />
istra`niot sudija so naredba mo`e da ovozmo`i prodolo`uvawe na rokot<br />
za sledewe na komunikacii najmnogu vo vkupno traewe od 1 godina.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto smetame deka osporenata odredba<br />
ne mo`e da bide dovedena pod somnenie vo odnos na ~l. 8 st. 1 al. 3 ~l.<br />
25 i 26 i Amandman XIX od Ustavot.<br />
Ova zatoa {to, spored na{e mislewe, prodol`uvaweto na rokot<br />
na sledewe na komunikaciite e strogo kontrolirana vo smisla na podnesuvawe<br />
na poseben izve{taj vo koj treba da se navedat rezultatite od<br />
sledeweto i pri~inite poradi koi se bara prodol`uvawe za sekoe novo<br />
prodol`uvawe, pri{to toa prodol`uvawe maksimum mo`e da opfati<br />
period od 1 godina vklu~uvaj}i go i rokot od 30 dena utvrden so prvata<br />
naredba za sledewe na komunikaciite. Ili, poto~no re~eno, smetame<br />
deka vo osporenata odredba postojat dovolno jasni i precizni za{titni<br />
mehanizmi protiv mo`nosta od samovolie i arbitrernost na subjekite<br />
koi se vklu~eni vo sproveduvawe na merkata sledewe na komunikacii<br />
na koj na~in se obezbeduva balans me|u interesite na dr`avata<br />
vo borbata protiv kriminalot i interesite na poedinecot.<br />
Pritoa, smetame deka, sudot ne mo`e da se vpu{ti vo ocenka<br />
dali krajniot rok od 1 godina kako period vo koj mo`e da se bara i<br />
primenuva merkata sledewe na komunikaciite e golem i deka toa e<br />
pra{awe na procena vo oblasta na kriminalnata politika.<br />
33
5. Od analizata na osporeniot ~l. 17 so koj se menuva ~l. 22 od<br />
Zakonot za sledewe na komunikaciite proizleguva deka nadle`niot javen<br />
obvinitel vrz osnova na posebniot izve{taj za sledewe na komunikaciite<br />
i drugite raspolo`ivi dokazi i podatoci ceni dali }e podnese<br />
barawe za sproveduvawe na istraga.<br />
Vo slu~aj koga javniot obvinitel nema da podnese barawe za<br />
sproveduvawe na istraga, materijalite sobrani so sledewe na tie komunikacii<br />
vo zape~atena obvivka se arhiviraat i ~uvaat vo specijalizirani<br />
prostorii vo javnoto obvinitelstvo na na~in i pod uslovi<br />
utvrdeni so propisite za klasificirani informacii do istekot na zakonskiot<br />
utvrden rok za zastarenost na krivi~noto gonewe za delata<br />
za koe bilo naredeno sledewe na komunikaciite, a po istekot na toj<br />
rok podatocite se ni{tat.<br />
Imaj}i ja predvid ustavnata postavenost na javnoto obvinitelstvo<br />
kako edinstven i samostoen dr`aven organ koj gi goni storitelite<br />
na krivi~ni dela i na drugi so zakon utvrdeni kaznivi dela i<br />
vr{i drugi raboti utvrdeni so zakon, kako i institutot zastarenost na<br />
krivi~noto gonewe utvrden vo ~l. 107 od Zakonot za krivi~nata postapka,<br />
smetame deka navodite od inicijativata deka so osporeniot<br />
~len se povreduvale na~eloto na vladeewe na pravoto i odredbite od<br />
~l. 25, 26 i Amandman XIX od Ustavot se neosnovani.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, a poa|aj}i od celite na donesuvawe<br />
na Zakonot za sledewe na komunikaciite so koj se ureduva mo{ne<br />
~uvstvitelna materija vo oblasta na pravoto na privatnost, a so cel za<br />
vodewe na poefikasna borba protiv organiziraniot kriminal, i korupcijata<br />
koi dlaboko se navlezeni vo site pori na op{testvenoto `iveewe,<br />
~uvaweto na sobranite dokazi i podatoci za odredeno krivi~no<br />
delo so pomo{ na merkata sledewe na komunikacii do istekot na rokot<br />
za zastarenost na krivi~noto gonewe za toa krivi~no delo e sosema<br />
logi~no i opravdano.<br />
Vo sprotivno dokolku sobranite podatoci vo slu~aite koga ne e<br />
podneseno barawe za sproveduvawe na istraga bidat uni{teni vedna{,<br />
postoi opasnost mnogu bitni podatoci i dokazi da ne mo`at da bidat<br />
iskoristeni vo krivi~nata postapka za krivi~no delo za koe podocna<br />
}e se pokrene istraga.<br />
6. So ogled na faktot {to vo inicijativata se osporuvaat i ~l.<br />
12 i 24 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za sledwe<br />
na komunikacii, a pritoa za niv nema navodi vo nasoka na povreda na<br />
ustavnite odredbi, smetame deka po odnos na ovie ~lenovi inicijativata<br />
treba da se otfrli.<br />
7. [to se odnesuva do navodite od inicijativata so koi se osporuva<br />
~l. 8 od izmenite na Zakonot so koj se bri{e ~l. 12 i ~l. 10 od<br />
izmenite na Zakonot so koj se bri{e ~l. 14 od Zakonot za sledewe na<br />
komunikacii, smetame deka i vo odnos na ovie odredbi Sudot treba da<br />
ja otfrli inicijativata.<br />
34
Ova zatoa {to vo su{tina se bara Sudot da gi ukine osporenite<br />
odredbi 8 i 10 i da gi vrati vo pravniot poredok prethodno va`e~kite<br />
odredbi (12 i 14)<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da bide iznesen na sednica na Sudot za razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 4, 5, 7, 9, 10, 11 i 17 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za sledewe na komunikacii ("SV RM," br. 110/2008), i<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 8, 10, 12 i 24 od Zakonot ozna~en vo t. 2 od predlogot.<br />
**<br />
35
36
4. U. br. 8/2009 (8. 06. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 3 st. 2 t. 6 od Pravilnikot za kriteriumite za sklu~uvawe<br />
dogovori i za na~inot na pla}awe na zdravstvenite uslugi na zdravstvenite<br />
ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita, donesen od Upravniot odbor na Fondot za zdravstveno osiguruvawe<br />
na Makedonija ("SV RM," br. 14/2008).<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored podnositelot na inicijativata, trgnuvaj}i od toa deka<br />
sekoj ima ustavna obvrska da gi namiruva javnite dava~ki (~l. 33 od<br />
Ustavot) i deka vo ramkite na na~inot na pla}awe na javnite dava~ki<br />
postojat mehanizmi za nivno ispolnuvawe, propi{uvaweto na ograni-<br />
~uva~ki uslov i toa so podzakonski akt, kako {to e storeno so osporenata<br />
odredba - da ne mo`e zdravstvenata ustanova da sklu~i dogovor za<br />
obezbeduvawe na zdravstveni uslugi na osigurenite lica vo bolni~kata<br />
zdravstvena za{tita koja ne gi platila pridonesite za zadol`iteno<br />
zdravstveno osiguruvawe, zna~elo pre~ekoruvawe na dozvoleniot<br />
prag i izleguvawe nadvor od soodvetnite zakonski mehanizmi, {to<br />
ustavno i zakonski ne bilo dozvoleno, poradi {to so osporenata odredba<br />
se povreduvale ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 51 od Ustavot, Zakonot za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe i ~l. 55 st. 2, 56 st. 1 i 61 st. 2 od Zakonot za<br />
organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na osporenata odredba.<br />
Sodr`ina na osporenata odredba<br />
^len 3<br />
Za obezbeduvawe na zdravstveni uslugi na osigurenite lica vo<br />
specijalisti~ko-konsultativnata za{tita Fondot za zdravstveno osiguruvawe<br />
na Makedonija (vo natamo{niot tekst: Fond) sklu~uva dogovori<br />
so zdravstvenite ustanovi.<br />
Dogovorite od stav 1 na ovoj ~len se sklu~uvaat dokolku zdravstvenata<br />
ustanova gi ispolnuva slednite kriteriumi:<br />
1. da uka`uva zdravstveni uslugi {to se vo ramkite na dejnosta<br />
za koja e registrirana soglasno Zakonot za zdravstvena za{tita,<br />
37
2. da postojat uslovi za vr{ewe na soodvetna dejnost (prostor,<br />
oprema i kadri),<br />
3. da ima utvrden plan i programa za obezbeduvawe na zdravstveni<br />
uslugi na osigurenite lica,<br />
4. da ima utvrden finansiski plan na potrebnite sredstva za<br />
obezbeduvawe odreden vid i obem na zdravstveni uslugi na osigurenite<br />
lica,<br />
5. da se vklopuva so potrebite na naselenieto na podra~jeto na<br />
zdravstvenata ustanova,<br />
6. da se plateni pridonesite za zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe,<br />
(osporen del)<br />
7. da neguva dobri delovni odnosi.<br />
Dogovorite od stav 1 i 2 na ovoj ~len Fondot gi sklu~uva, dokolku<br />
ima utvrdeni sredstva vo buxetot na Fondot za taa namena, po dostavena<br />
ponuda za sklu~uvawe na dogovor pridru`ena so potrebna dokumentacija,<br />
so va`nost na dogovorot za tekovnata godina.<br />
38<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
141/2007 ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za kriteriumite za sklu~uvawe na dogovori i za na~in<br />
na pla}awe na zdravstvenite uslugi na zdravstvenite ustanovi koi<br />
vr{at specijalisti~ko-konsultativna stomatolo{ka zdravstvena za{-<br />
tita br. 02-1486/10 donesen od Upravniot odbor na Fondot za zdravstveno<br />
osiguruvawe na Makedonija na 9. 02. 2007 godina ("SV RM," br. 52/<br />
2007).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Spored ~l. 3 od istiot Pravilnik<br />
za obezbeduvawe na zdravstveni uslugi na osigurenite lica vo<br />
specijalisti~ko-konsultativnata stomatolo{ka zdravstvena za{tita<br />
Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija sklu~uva dogovori<br />
so zdravstvenite ustanovi.<br />
Dogovorite od st. 1 na ovoj ~len se sklu~uvaat dokolku zdravstvenata<br />
ustanova gi ispolnuva slednite kriteriumi:<br />
1. da uka`uva zdravstveni uslugi {to se vo ramkite na dejnosta<br />
za koja e registrirana, soglasno so Zakonot za zdravstvenata za{tita,<br />
2. da postojat uslovi za vr{ewe na soodvetnata dejnost (prostor,<br />
oprema i kadri),<br />
3. da se vklopuva so potrebite na naselenieto na podra~jeto na<br />
zdravstvenata ustanova,<br />
4. da se plateni pridonesite za zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe,<br />
5. da neguva dobri delovni odnosi.<br />
Dogovorite se sklu~uvaat vrz osnova na dostavena ponuda so<br />
potrebna dokumentacija so va`nost na dogovorot za tekovnata godina.
Osporeniot Pravilnik, spored Sudot, ne e vo nesoglasnost so<br />
Ustavot na Republika Makedonija nitu so odredbite od Zakonot za<br />
zdravstvenata za{tita i Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe, od<br />
pri~ina {to istiot kako podzakonski akt e donesen vrz osnova na ~l.<br />
69 od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe i predviduva operacionalizacija<br />
na zakonot, bidej}i spored ovaa zakonska odredba Fondot ima<br />
ovlastuvawe da donese podzakonski akt so koj }e gi utvrduva kriteriumite<br />
za sklu~uvawe na dogovori i za na~inot na pla}awe na zdravstvenite<br />
uslugi. Tokmu toa, sega so osporeniot Pravilnik e storeno,<br />
odnosno se utvrdeni kriteriumite za sklu~uvawe na dogovori koi decidno<br />
se dadeni vo ~l. 3 od ovoj pravilnik, a ~l. 5, pak, od Pravilnikot<br />
utvrduva koi tro{oci se presmetani vo cenata na zavr{eni specijalisti~ko-konsultativnite<br />
stomatolo{ki zdravstveni uslugi.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali utvrduvaweto vo Pravilnik na kriteriumot - pla}awe na<br />
pridonesi za zdravstveno osiguruvawe za vrabotenite vo ustanovite<br />
koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena za{tita, kako<br />
uslov za sklu~uvawe na dogovor na Fondot za zdravstveno osiguruvawe<br />
so ustanovata, zna~i izleguvawe nadvor od zakonski utvrdenite obvrski<br />
za pla}awe na ovie pridonesi.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e<br />
edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 51 st. 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija<br />
zakonite mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi<br />
so Ustavot i so zakon.<br />
So Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe ("SV RM," br. 25/2000,<br />
34/2000, 96/2000, 50/2001, 11/2002, 31/2003, 84/2005, 37/2006, 18/2007, 36/<br />
2007, 82/2008, 98/2008 i 6/2009) se ureduva zdravstvenoto osiguruvawe na<br />
gra|anite, pravata i obvrskite od zdravstvenoto osiguruvawe, kako i<br />
na~inot na sproveduvawe na zdravstvenoto osiguruvawe (~l. 1).<br />
Spored ~l. 2 na ovoj zakon, zdravstvenoto osiguruvawe se vostanovuva<br />
kako zadol`itelno i dobrovolno. Zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe se ustanovuva za site gra|ani na Republika Makedonija<br />
zaradi obezbeduvawe na zdravstveni uslugi i pari~ni nadomestoci vrz<br />
na~elata na seopfatnost, solidarnost, ednakvost i efektivno koristewe<br />
na sredstvata pod uslovi utvrdeni so ovoj zakon. Dobrovolno<br />
zdravstveno osiguruvawe se ustanovuva za obezbeduvawe na zdravstveni<br />
uslugi koi ne se opfateni so zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
39
Soglasno ~l. 3 na istiot zakon, zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe go sproveduva Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija<br />
(vo natamo{niot tekst: Fond). Dobrovolno zdravstveno osiguruvawe<br />
mo`at da sproveduvaat dru{tva za osiguruvawe osnovani spored<br />
propisite za osiguruvawe.<br />
Spored ~l. 37 na ovoj zakon, sredstva za zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe se obezbeduvaat od:<br />
1) pridonesi od:<br />
- platite i nadomestocite na platite na vrabotenite,<br />
- penziite i nadomestocite od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
- samovrabotenite lica,<br />
- sredstva za nevrabotenite lica i<br />
- sredstvata na drugite obvrznici na pridones,<br />
2) dopolnitelen pridones za slu~aj na povreda na rabota i<br />
profesionalno zaboluvawe,<br />
3) u~estvo na osigurenicite,<br />
4) buxetot na Republikata,<br />
5) kamati i dividenda,<br />
6) podaroci, legati i<br />
7) drugi prihodi.<br />
Soglasno ~l. 49 st. 1 od ovoj zakon, Fondot vr{i kontrola na<br />
presmetuvaweto i uplatuvaweto na pridonesot za zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe za site obvrznici na pridones.<br />
Soglasno ~l. 63 od istiot zakon, Fondot, vrz osnova na na~elata<br />
na efikasno, efektivno i ekonomi~no koristewe na sredstvata gi pokriva<br />
tro{ocite za:<br />
1) zdravstvenite uslugi opfateni vo osnovniot paket na zdravstvenite<br />
uslugi {to zdravstvenite ustanovi gi pru`aat na osigurenite<br />
lica,<br />
2) lekovi, pomo{ni medicinski materijali koi slu`at za primena<br />
na lekovite i sanitetski materijal potreben za lekuvawe, utvrdeni<br />
so op{t akt,<br />
3) protezi, ortopedski i drugi pomagala, pomo{ni i sanitetski<br />
spravi i materijali i zabotehni~ki sredstva, utvrdeni so op{t akt,<br />
4) pari~ni nadomestoci,<br />
5) investicioni vlo`uvawa za sozdavawe i podobruvawe na<br />
uslovite za uka`uvawe na zdravstveni uslugi na osigurenite lica,<br />
6) vr{eweto na funkcijata na Fondot,<br />
7) del od merkite i aktivnostite za sproveduvawe na preventivnite<br />
i drugi programi za lekuvawe odredeni bolesti, kako i za hendikepiranite<br />
lica, soglasno so Zakonot za zdravstvenata za{tita i<br />
8) drugi potrebi za sproveduvawe na zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe.<br />
40
Soglasno ~l. 5 t. 4 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM, br. 142/2008), pridonesot za zdravstveno<br />
osiguruvawe spa|a vo grupata na pridonesi za zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe. Spored ~l. 6 st. 3 od ovoj zakon, sredstvata sobrani<br />
po osnov na zdravstveno osiguruvawe, kako zadol`itelnoto socijalno<br />
osiguruvawe, se prihod na Fondot za zdravstveno osiguruvawe na<br />
Makedonija.<br />
Spored ~l. 17 st. 1 od ovoj zakon, pridonesite gi presmetuva,<br />
zadr`uva i uplatuva obvrznikot za presmetka i uplata na pridonesi<br />
pri sekoja isplata na plata ili del od plata, nadomestok na plata, penzija,<br />
odnosno drug pari~en nadomestok.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi proizleguva deka<br />
pridonesot za zdravstveno osiguruvawe pretstavuva pridones za zadol-<br />
`itelno socijalno osiguruvawe koe obvrznikot za presmetka i uplata<br />
na pridonesi go upla}a vo korist na Fondot za zdravstveno osiguruvawe<br />
pri sekoja isplata na plata ili del od plata, nadomestok na plata,<br />
penzija, odnosno drug pari~en nadomestok, poradi {to ovie sredstva<br />
se glaven izvor na prihod na Fondot, koj e edinstvena finansiska<br />
institucija ovlastena za sproveduvawe na zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe za site gra|ani na Republika Makedonija. Fondot vo ramkite<br />
na planiranite sredstva, za sekoja godina utvrduva plan i programa<br />
za zdravstvenite uslugi koi se finansiraat od sredstvata na zadol-<br />
`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
Spored ~l. 68-a od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe, Fondot<br />
e kupuva~ na zdravstveni uslugi vo interes na osigurenite lica. Vo<br />
zavisnost od potrebite za zdravstvenite uslugi i utvrdenite sredstva<br />
za taa namena vo buxetot na Fondot, Fondot kupuva zdravstveni uslugi<br />
za {to sklu~uva i raskinuva dogovori so zdravstvenite ustanovi.<br />
Soglasno ~l. 69 na istiot zakon, Fondot so op{t akt utvrduva<br />
kriteriumi za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite ustanovi za<br />
kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj zakon, na~inot na<br />
sklu~uvaweto na dogovorite i za na~inot na pla}aweto na zdravstvenite<br />
uslugi spored:<br />
- brojot na osigurenite lica vo primarnata zdravstvena za{-<br />
tita,<br />
- ceni na zavr{eni zdravstveni uslugi vo specijalisti~ko- konsultativna<br />
zdravstvena za{tita,<br />
- ceni na zdravstveni uslugi grupirani vo DSG vo bolni~ka<br />
zdravstvena za{tita za akutna nega na hospitalizirani bolni,<br />
- utvrdenite ceni na zdravstvenite uslugi,<br />
- programite za oddelni vidovi zdravstvena za{tita, odnosno<br />
uslugi,<br />
- utvrdenite sredstva vo Buxetot na Fondot po nameni i<br />
- drugi kriteriumi.<br />
41
Ministerot za zdravstvo dava soglasnost na op{tiot akt od st.<br />
1 na ovoj ~len.<br />
Vrz osnova na navedenata zakonska odredba, Upravniot odbor na<br />
Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija, donel Pravilnik<br />
za kriteriumite za sklu~uvawe dogovori i za na~inot na pla}awe na<br />
zdravstvenite uslugi na zdravstvenite ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita. So ~l. 3 od ovoj pravilnik,<br />
Fondot gi utvrdil kriteriumite za sklu~uvawe dogovor so zdravstvenite<br />
ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita, pri {to, vo osporeniot st. 2 t. 6 na ovoj pravilnik, kako kriterium<br />
od koj zavisi sklu~uvaweto na dogovorot, go utvrdil i redovnoto<br />
pla}awe na pridonesite za zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe od<br />
strana na zdravstvenata ustanova koja saka da sklu~i dogovor so<br />
Fondot.<br />
Navodite vo inicijativata deka propi{uvaweto na vakviot<br />
kriterium zna~elo pre~ekoruvawe na dozvoleniot prag i izleguvawe<br />
nadvor od soodvetnite zakonski mehanizmi za obezbeduvawe naplata na<br />
pridonesot za zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe, {to ustavno i<br />
zakonski ne bilo dozvoleno, smetame deka se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to obvrskata za uplata na pridonesot za zdravstveno<br />
osiguruvawe e utvrdena so zakon, taa e zadol`itelna za site<br />
osigurenici utvrdeni so zakon, a obvrznik za uplata na pridonesot e<br />
rabotodava~ot. Toa zna~i deka rabotodava~ot, odnosno vo konkretniot<br />
slu~aj ustanovata koja vr{i specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita, kako rabotodava~ za svoite vraboteni, pridonesot za<br />
zdravstveno osiguruvawe za vrabotenite go presmetuva, zadr`uva i<br />
uplatuva pri sekoja isplata na plata ili del od plata ili nadomestok<br />
na plata, pod zakana za prekr{o~na odgovornost. Redovno uplateniot<br />
pridones za zdravstveno osiguruvawe e osnov za ostvaruvawe na pravata<br />
od zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe – obezbeduvawe na osnovni<br />
zdravstveni uslugi i isplata na pari~ni nadomestoci utvrdeni so<br />
zakon.<br />
Vo ovaa smisla, smetame deka uslovuvaweto na sklu~uvawe na<br />
dogovor na ustanovata so Fondot, so redovnoto pla}awe na ovie nadomestoci<br />
za svoite vraboteni, e vo funkcija na za{tita na pravata od<br />
raboten odnos na vrabotenite vo ustanovata, utvrdeni so zakon, koi<br />
fakti~ki ja pru`aat potrebnata zdravstvena usluga, {to od druga strana<br />
zna~i garancija za nepre~eno ostvaruvawe na dejnosta na ustanovata,<br />
odnosno pru`awe specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena za{tita<br />
na osigurenicite koi redovno gi pla}aat svoite zakonski obvrski za<br />
zdravstveno osiguruvawe. Stanuva zbor za zakonski utvrdena obvrska,<br />
so zakonski utvrdena dinamika na uplata, odnosno realizacija, poradi<br />
{to, smetame deka so osporenata odredba ne se utvrduva izvorno nitu<br />
obvrska, nitu na~in na izvr{uvawe na taa obvrska, tuku samo u{te<br />
edna{ se naglasuva zna~eweto na zakonski utvrdenata obvrska, imaj}i<br />
42
predvid deka od ovie sredstva se finansira rabotata na Fondot, no i<br />
rabotata na ustanovata, odnosno tie se uslov za obezbeduvawe kontinuirana<br />
zdravstvena za{tita, {to e vo ramkite na zakonskite re{enija<br />
vo sferata na zdravstvenoto osiguruvawe.<br />
Trgnuvaj}i od faktot deka osporeniot pravilnik e podzakonski<br />
akt donesen vrz osnova na ~l. 69 od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe<br />
i pretstavuva operacionalizacija na zakonot i deka so istiot ne<br />
se nadminuvaat ramkite na Ustavot i zakonot, pred Sudot ne se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenata odredba od Pravilnikot so<br />
Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe i so ~l. 55 st. 1 i 56 st. 1 od Zakonot<br />
za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na ~l. 3 st. 2 t. 6 od Pravilnikot za kriteriumite za sklu-<br />
~uvawe dogovori i za na~inot na pla}awe na zdravstvenite uslugi na<br />
zdravstvenite ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita, donesen od Upravniot odbor na Fondot za zdravstveno<br />
osiguruvawe na Makedonija ("SV RM," br. 14/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 8 juli 2009 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na ~len 3 stav 2 to~ka 6 od Pravilnikot za kriteriumite<br />
za sklu~uvawe dogovori i za na~inot na pla}awe na zdravstvenite<br />
uslugi na zdravstvenite ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita, donesen od Upravniot odbor na Fondot<br />
za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 14/2008).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od Pravilnikot ozna~en vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, trgnuvaj}i od toa deka<br />
sekoj ima ustavna obvrska da gi namiruva javnite dava~ki (~len 33 od<br />
Ustavot) i deka vo ramkite na na~inot na pla}awe na javnite dava~ki<br />
postojat mehanizmi za nivno ispolnuvawe, propi{uvaweto na ograni-<br />
~uva~ki uslov, i toa so podzakonski akt, kako {to e storeno so ospor-<br />
43
enata odredba - da ne mo`e zdravstvenata ustanova da sklu~i dogovor za<br />
obezbeduvawe na zdravstveni uslugi na osigurenite lica vo bolni~kata<br />
zdravstvena za{tita koja ne gi platila pridonesite za zadol`itelno<br />
zdravstveno osiguruvawe, zna~elo pre~ekoruvawe na dozvoleniot<br />
prag i izleguvawe nadvor od soodvetnite zakonski mehanizmi, {to ustavno<br />
i zakonski ne bilo dozvoleno, poradi {to so osporenata odredba<br />
se povreduvale ~len 8 stav 1 alineja 3 i ~len 51 od Ustavot, Zakonot za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe i ~lenovite 55 stav 2, 56 stav 1 i 61 stav 2<br />
od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na osporenata odredba.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 3 stav 2 to~ka 6<br />
od Pravilnikot za kriteriumite za sklu~uvawe dogovori i za na~inot<br />
na pla}awe na zdravstvenite uslugi na zdravstvenite ustanovi koi<br />
vr{at specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena za{tita, za obezbeduvawe<br />
na zdravstveni uslugi na osigurenite lica vo specijalisti~kokonsultativnata<br />
za{tita, Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija<br />
sklu~uva dogovori so zdravstvenite ustanovi, dokolku zdravstvenata<br />
ustanova go ispolnuva kriteriumot - da se plateni pridonesite<br />
za zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe.<br />
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 stav 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija<br />
zakonite mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi<br />
so Ustavot i so zakon.<br />
So Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 25/2000, 34/2000, 96/2000, 50/2001, 11/2002,<br />
31/2003, 84/2005, 37/2006, 18/2007, 36/2007, 82/2008, 98/2008 i 6/2009) se<br />
ureduva zdravstvenoto osiguruvawe na gra|anite, pravata i obvrskite<br />
od zdravstvenoto osiguruvawe, kako i na~inot na sproveduvawe na<br />
zdravstvenoto osiguruvawe (~l. 1).<br />
Spored ~len 2 na ovoj zakon, zdravstvenoto osiguruvawe se ustanovuva<br />
kako zadol`itelno i dobrovolno. Zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe se ustanovuva za site gra|ani na Republika Makedonija<br />
zaradi obezbeduvawe na zdravstveni uslugi i pari~ni nadomestoci vrz<br />
na~elata na seopfatnost, solidarnost, ednakvost i efektivno koristewe<br />
na sredstvata pod uslovi utvrdeni so ovoj zakon. Dobrovolno<br />
zdravstveno osiguruvawe se ustanovuva za obezbeduvawe na zdravstveni<br />
uslugi koi ne se opfateni so zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
Soglasno ~len 3 na istiot zakon, zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe go sproveduva Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija<br />
(vo natamo{niot tekst: Fond). Dobrovolno zdravstveno osigu-<br />
44
uvawe mo`at da sproveduvaat dru{tva za osiguruvawe osnovani spored<br />
propisite za osiguruvawe.<br />
Spored ~len 37 na ovoj zakon, sredstva za zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe se obezbeduvaat od:<br />
1) pridonesi od:<br />
- platite i nadomestocite na platite na vrabotenite,<br />
- penziite i nadomestocite od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
- samovrabotenite lica,<br />
- sredstva za nevrabotenite lica i<br />
- sredstvata na drugite obvrznici na pridones<br />
2) dopolnitelen pridones za slu~aj na povreda na rabota i profesionalno<br />
zaboluvawe,<br />
3) u~estvo na osigurenicite,<br />
4) buxetot na Republikata,<br />
5) kamati i dividenda,<br />
6) podaroci, legati i<br />
7) drugi prihodi.<br />
Soglasno ~len 49 stav 1 od ovoj zakon, Fondot vr{i kontrola na<br />
presmetuvaweto i uplatuvaweto na pridonesot za zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe za site obvrznici na pridones.<br />
Soglasno ~len 63 od istiot zakon, Fondot, vrz osnova na na~elata<br />
na efikasno, efektivno i ekonomi~no koristewe na sredstvata gi<br />
pokriva tro{ocite za:<br />
1) zdravstvenite uslugi opfateni vo osnovniot paket na zdravstvenite<br />
uslugi {to zdravstvenite ustanovi gi pru`aat na osigurenite<br />
lica,<br />
2) lekovi, pomo{ni medicinski materijali koi slu`at za primena<br />
na lekovite i sanitetski materijal potreben za lekuvawe, utvrdeni<br />
so op{t akt,<br />
3) protezi, ortopedski i drugi pomagala, pomo{ni i sanitetski<br />
spravi i materijali i zabotehni~ki sredstva, utvrdeni so op{t akt,<br />
4) pari~ni nadomestoci,<br />
5) investicioni vlo`uvawa za sozdavawe i podobruvawe na<br />
uslovite za uka`uvawe na zdravstveni uslugi na osigurenite lica,<br />
6) vr{eweto na funkcijata na Fondot,<br />
7) del od merkite i aktivnostite za sproveduvawe na preventivnite<br />
i drugi programi za lekuvawe odredeni bolesti, kako i za hendikepiranite<br />
lica, soglasno so Zakonot za zdravstvenata za{tita i<br />
8) drugi potrebi za sproveduvawe na zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe.<br />
Soglasno ~len 5 to~ka 4 od Zakonot za pridonesi od zadol-<br />
`itelno socijalno osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 142/2008), pridonesot za zdravstveno osiguruvawe spa|a vo<br />
grupata na pridonesi za zadol`itelno socijalno osiguruvawe. Spored<br />
45
~len 6 stav 3 od ovoj zakon, sredstvata sobrani po osnov na zdravstveno<br />
osiguruvawe, kako zadol`itelnoto socijalno osiguruvawe, se prihod<br />
na Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija.<br />
Spored ~len 17 stav 1 od ovoj zakon, pridonesite gi presmetuva,<br />
zadr`uva i uplatuva obvrznikot za presmetka i uplata na pridonesi<br />
pri sekoja isplata na plata ili del od plata, nadomestok na plata, penzija,<br />
odnosno drug pari~en nadomestok.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi proizleguva deka<br />
pridonesot za zdravstveno osiguruvawe pretstavuva pridones za zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe koe obvrznikot za presmetka i uplata<br />
na pridonesi go upla}a vo korist na Fondot za zdravstveno osiguruvawe<br />
pri sekoja isplata na plata ili del od plata, nadomestok na<br />
plata, penzija, odnosno drug pari~en nadomestok, poradi {to ovie sredstva<br />
se glaven izvor na prihod na Fondot, koj e edinstvena finansiska<br />
institucija ovlastena za sproveduvawe na zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe za site gra|ani na Republika Makedonija. Fondot<br />
vo ramkite na planiranite sredstva, za sekoja godina utvrduva plan i<br />
programa za zdravstvenite uslugi koi se finansiraat od sredstvata na<br />
zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
Spored ~len 68-a od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe,<br />
Fondot e kupuva~ na zdravstveni uslugi vo interes na osigurenite<br />
lica. Vo zavisnost od potrebite za zdravstvenite uslugi i utvrdenite<br />
sredstva za taa namena vo buxetot na Fondot, Fondot kupuva zdravstveni<br />
uslugi za {to sklu~uva i raskinuva dogovori so zdravstvenite<br />
ustanovi.<br />
Soglasno ~len 69 na istiot zakon, Fondot so op{t akt utvrduva<br />
kriteriumi za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite ustanovi za<br />
kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj zakon, na~inot na<br />
sklu~uvaweto na dogovorite i za na~inot na pla}aweto na zdravstvenite<br />
uslugi spored:<br />
- brojot na osigurenite lica vo primarnata zdravstvena za{-<br />
tita;<br />
- ceni na zavr{eni zdravstveni uslugi vo specijalisti~ko- konsultativna<br />
zdravstvena za{tita,<br />
- ceni na zdravstveni uslugi grupirani vo DSG vo bolni~ka<br />
zdravstvena za{tita za akutna nega na hospitalizirani bolni,<br />
- utvrdenite ceni na zdravstvenite uslugi,<br />
- programite za oddelni vidovi zdravstvena za{tita, odnosno<br />
uslugi,<br />
- utvrdenite sredstva vo Buxetot na Fondot po nameni i<br />
- drugi kriteriumi.<br />
Ministerot za zdravstvo dava soglasnost na op{tiot akt od<br />
stav 1 na ovoj ~len.<br />
Vrz osnova na navedenite zakonski odredbi, Upravniot odbor<br />
na Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija, donel Pravil-<br />
46
nik za kriteriumite za sklu~uvawe dogovori i za na~inot na pla}awe<br />
na zdravstvenite uslugi na zdravstvenite ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita. So ~len 3 od ovoj pravilnik,<br />
Fondot gi utvrdil kriteriumite za sklu~uvawe dogovor so zdravstvenite<br />
ustanovi koi vr{at specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita, pri {to, vo osporeniot stav 2 to~ka 6 na ovoj pravilnik,<br />
kako kriterium od koj zavisi sklu~uvaweto na dogovorot, go utvrdil i<br />
redovnoto pla}awe na pridonesite za zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe od strana na zdravstvenata ustanova koja saka da sklu~i<br />
dogovor so Fondot.<br />
Navodite vo inicijativata deka propi{uvaweto na vakviot<br />
kriterium zna~elo pre~ekoruvawe na dozvoleniot prag i izleguvawe<br />
nadvor od soodvetnite zakonski mehanizmi za obezbeduvawe naplata na<br />
pridonesot za zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe, {to ustavno i<br />
zakonski ne bilo dozvoleno, Sudot gi oceni kako neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to obvrskata za uplata na pridonesot za zdravstveno<br />
osiguruvawe e utvrdena so zakon, taa e zadol`itelna za site<br />
osigurenici utvrdeni so zakon, a obvrznik za uplata na pridonesot e<br />
rabotodava~ot. Toa zna~i deka rabotodava~ot, odnosno vo konkretniot<br />
slu~aj ustanovata koja vr{i specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita, kako rabotodava~ za svoite vraboteni, pridonesot za<br />
zdravstveno osiguruvawe za vrabotenite go presmetuva, zadr`uva i<br />
uplatuva pri sekoja isplata na plata ili del od plata ili nadomestok<br />
na plata, pod zakana za prekr{o~na odgovornost. Redovno uplateniot<br />
pridones za zdravstveno osiguruvawe e osnov za ostvaruvawe na pravata<br />
od zadol`itelno zdravstveno osiguruvawe - obezbeduvawe na osnovni<br />
zdravstveni uslugi i isplata na pari~ni nadomestoci utvrdeni so<br />
zakon.<br />
Vo ovaa smisla, spored Sudot, uslovuvaweto na sklu~uvawe na<br />
dogovor na ustanovata so Fondot, so redovnoto pla}awe na ovie nadomestoci<br />
za svoite vraboteni, e vo funkcija na za{tita na pravata od<br />
raboten odnos na vrabotenite vo ustanovata, utvrdeni so zakon, koi<br />
fakti~ki ja pru`aat potrebnata zdravstvena usluga, {to od druga strana<br />
zna~i garancija za nepre~eno ostvaruvawe na dejnosta na ustanovata,<br />
odnosno pru`awe specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena za{tita<br />
na osigurenicite koi redovno gi pla}aat svoite zakonski obvrski za<br />
zdravstveno osiguruvawe. Stanuva zbor za zakonski utvrdena obvrska,<br />
so zakonski utvrdena dinamika na uplata, odnosno realizacija, poradi<br />
{to, Sudot utvrdi deka so osporenata odredba ne se utvrduva izvorno<br />
nitu obvrska, nitu na~in na izvr{uvawe na taa obvrska, tuku samo<br />
u{te edna{ se naglasuva zna~eweto na zakonski utvrdenata obvrska,<br />
imaj}i predvid deka od ovie sredstva se finansira rabotata na Fondot,<br />
no i rabotata na ustanovata, odnosno tie se uslov za obezbeduvawe<br />
kontinuirana zdravstvena za{tita, {to e vo ramkite na zakonskite<br />
re{enija vo sferata na zdravstvenoto osiguruvawe.<br />
47
Trgnuvaj}i od faktot deka osporeniot pravilnik e podzakonski<br />
akt donesen vrz osnova na ~lenot 69 od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe<br />
i pretstavuva operacionalizacija na Zakonot i deka so<br />
istiot ne se nadminuvaat ramkite na Ustavot i Zakonot, pred Sudot ne<br />
se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata odredba od Pravilnikot<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 3 i ~len 51 od Ustavot, so Zakonot za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe i so ~lenovite 55 stav 1 i 56 stav 1 od Zakonot<br />
za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite:<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Branko<br />
Naumoski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
48
5. U. br. 262/2008 (8. 06. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 14 st. 1 t. 3 i 4 i ~l. 15 od Zakonot za pridonesi od zadol-<br />
`itelno socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 142/2008).<br />
NAPOMENA: po podnesuvaweto na inicijativata, donesen e<br />
Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 64/2009), so koi se<br />
izmeneti osporenite odredbi od Zakonot.<br />
Navodi vo inicijativata<br />
- Spored advokatot Pano Dimitrovski od Skopje, kako podnositel<br />
na inicijativata, so osporeniot ~l. 14 st. 1 t. 4 bilo propi{ano<br />
deka osnovicata za presmetka i pla}awe na pridonesite za samovrabotenite<br />
lica koi vr{at profesionalna i druga intelektualna usluga i<br />
licata od ~l. 7 st. 1 t. 10 i 11 na istiot zakon, bila dve prose~ni plati<br />
vo Republikata, dodeka za site drugi obvrznici ovaa osnovica bila<br />
ili prose~nata plata ili visinata na platite, penziite i nadomestocite,<br />
so {to se vr{ela diskriminacija i stavawe na ovie obvrznici vo<br />
ponepovolna polo`ba so drugite obvrznici.<br />
^lenot 15 od Zakonot bil pove}ekratno protivustaven i nepraveden<br />
vo odnos na prethodno navedenata odredba, zatoa {to so ovoj<br />
~len se odreduvala u{te pogolema, ne samo diskriminacija i stavawe<br />
vo ponepovolna polo`ba, tuku i ~ista dr`avna eksploatacija i tortura<br />
na del od nejzinite pripadnici, vo ovoj slu~aj del od obvrznicite<br />
za pla}awe pridonesi. Na ovie subjekti ne smeelo da im se uskrati<br />
pravoto visinata na osnovicata da ne mo`e da bide poniska od 50% od<br />
prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija, kakvo pravo<br />
se utvrduvalo za del od obvrznicite za pla}awe pridonesi.<br />
Poradi navedenoto, osporenite odredbi ne bile vo soglasnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot, poradi {to se predlaga Ustavniot sud da povede<br />
postapka za ocenuvawe na nivnata ustavnost.<br />
- Spored podnositelot na inicijativata Todor Pqakov, so<br />
osporenite odredbi od ~l. 14 st. 1 t. 3 i 4 od Zakonot se utvrduvala poinakva<br />
osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesite od ostanatite<br />
49
obvrznici utvrdeni vo ~l. 14 od Zakonot, so {to tie osigurenici ne<br />
bile ednakvi vo odnos na ostanatite osigurenici za koi bila opredelena<br />
druga osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesite, poradi {to<br />
osporenite odredbi bile sprotivni na ~l. 9 st. 2 od Ustavot i se predlaga<br />
Ustavniot sud da gi poni{ti.<br />
- Spored Advokatskata komora na Republika Makedonija, kako<br />
podnositel na inicijativata, so osporenata odredba od ~l. 14 st. 1 t. 4<br />
od Zakonot, na odreden krug na lica koi vr{at profesionalna i druga<br />
intelektualna usluga, kako i na samostojnite umetnici i vrvnite sportisti,<br />
im se nametnuvale poinakvi obvrski, pogolemi obvrski od obvrskite<br />
koi im se nametnuvale na ostanatite gra|ani. Taka, dodeka osnovica<br />
za presmetka na pridonesi za ostanatite gra|ani, soglasno ~l. 14<br />
st. 1 t. 1 od Zakonot bila "plata," koe ne{to sekako podrazbiralo plata<br />
soglasno grankata na dejnost vo koja e grupiran rabotodava~ot, za<br />
krugot na lica opfateni so osporenata t. 4 na istiot ~len, kako osnovica<br />
za presmetka na pridonesi se zemal iznosot na "dve prose~ni plati<br />
vo Republikata." Na toj na~in gra|anite opfateni vo t. 4 od ovoj<br />
~len se stavale vo neednakva polo`ba so ostanatite gra|ani. Dopolnitelno,<br />
ne samo {to gra|anite na ovoj na~in se stavale vo neednakva<br />
polo`ba i na odreden krug na gra|ani im se nametnuvala dvojna dava-<br />
~ka vo sporedba so ostanatite gra|ani, tuku se odelo i na eden odamna<br />
napu{ten princip na "uramnilovka," kade nezavisno od grankata na<br />
dejnost vo koja e rasporedeno samovrabotenoto lice, toa e dol`no da<br />
pla}a pridonesi na nivo na prosek na Republikata, nezavisno od dohodovnosta<br />
na dejnosta so koja se bavi, a koja e determinirana od grankata<br />
na dejnost vo koja toj kako subjekt e rasporeden. Na toj na~in, samovrabotenite<br />
lica nezavisno dali vr{at stopanska ili nestopanska<br />
dejnost, dohodovna ili nedohodovna dejnost, }e pla}aat pridonesi na<br />
dve prose~ni plati vo Republikata. Vakvata opredelba ne nao|ala<br />
svoja logika nitu vo ekonomskata opravdanost, a sekako zna~ela nametnuvawe<br />
na odreden krug na gra|ani obvrski vo dvoen iznos vo sporedba<br />
so drugite gra|ani, poradi {to osporenata odredba bila vo sprotivnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da ja ukine osporenata<br />
odredba kako neustavna.<br />
Istovremeno, se predlaga soglasno ~l. 27 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, Ustavniot sud da donese re{enie<br />
so koe }e gi zapre od izvr{uvawe site poedine~ni akti i dejstvija koi<br />
}e se prezemaat vrz osnova na osporenata odredba, do donesuvawe na kone~na<br />
odluka po podnesenata inicijativa. Ova bilo nu`no od pri~ina<br />
{to mo`ele da nastanat {tetni posledici po odnos na licata ~ii prava<br />
bile o{teteni so osporenata zakonska odredba i koi bile staveni<br />
vo ponepovolna polo`ba vo odnos na drugite gra|ani. Imeno, Zakonot<br />
50
il vo primena od 01. 01. 2009 godina i ve}e so isplatata na platata za<br />
mesec januari 2009 godina, koja }e se presmetuvala najdocna do 10 fevruari<br />
2009 godina, }e po~nel da proizveduva posledici.<br />
- Spored Zanaet~iskata komora Skopje, kako podnositel na inicijativata,<br />
osporeniot ~l. 14 st. 1 t. 3 od Zakonot bil vo sprotivnost<br />
so ~l. 55 st. 2 od Ustavot. Osporenata odredba sozdavala ponepovolni<br />
uslovi za stopanisuvawe na zanaet~istvoto vo odnos na golemoto stopanstvo<br />
i ne sozdavala ednakvi uslovi za stopanisuvawe so industrijata,<br />
{to navistina bilo nepravedno i protivustavno i pretstavuvalo<br />
povreda na pravoto na ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot.<br />
Imeno, vo osporeniot ~l. 14 st. 1 t. 3 od Zakonot bilo propi{ano<br />
deka za samovraboteno lice koe vr{i samostojna ekonomska dejnost,<br />
vo koja grupa spa|aat zanaet~iite i trgovcite poedinci koi vr{at ekonomska<br />
dejnost, osnovicata za presmetuvawe i pla}awe na danoci i<br />
pridonesi bila prose~nata plata vo Republikata, a za upravitel na<br />
trgovsko dru{tvo, DOO, DOOEL, AD, osnovica za presmetuvawe i<br />
pla}awe na danoci i pridonesi bila 50% od prose~nata plata vo Republikata.<br />
Toa zna~elo deka ako nekoj ima kapital i osnova kapitalno<br />
dru{tvo i e upravitel, }e pla}a danoci i pridonesi na 50% od prose~nata<br />
plata, a ako e lice koe se samovrabotuva i vrabotuva i drugi<br />
lica i spored site kategorii se smeta za mikro i mal biznis, }e pla}a<br />
danoci i pridonesi na prose~na plata. Ova bilo ekonomski neopravdano<br />
i protivustavno bidej}i so vakvata odredba ne samo {to ne bile<br />
staveni vo ramnopravna polo`ba, tuku se sozdavale neednakvi uslovi<br />
za stopanisuvawe vo zavisnost od toa kakov praven status e izbran za<br />
deluvawe, dali e registriran kako fizi~ko lice vo forma na zanaet-<br />
~ija vo registarot na zanaet~ii {to go vodi Zanaet~iskata komora ili<br />
kako trgovec poedinec registriran vo Trgovskiot registar, vo koj slu-<br />
~aj }e pla}a danok i pridonesi na prose~na plata vo Republikata, a<br />
ako e izbrana forma na pravno lice, DOO, DOOEL, AD, osnovica za<br />
presmetuvawe i pla}awe na danoci i pridonesi }e bide 50% od prose~nata<br />
plata vo Republikata. Koja bila celta na Vladata na Republika<br />
Makedonija so donesuvawe na navedenoto zakonsko re{enie so koe fizi~kite<br />
lica koi vr{at dejnost i vo Zakonot se dadeni kako kategorija<br />
"samovraboteno lice" i koi vr{at zanaet~iski dejnosti, trgovija na<br />
malo, ugostitelski dejnosti, prevoz na patnici i stoki i sl. i koi<br />
ostvaruvaat najniski primawa vo dr`avata da pla}aat danoci i pridonesi<br />
od plata na minimalna osnovica od prose~na plata vo Republikata,<br />
a upravitelite na trgovskite dru{tva da pla}aat danoci i pridonesi<br />
na minimalna osnovica od 50% od prose~nata plata. Ovie dejnosti<br />
bile najmalite biznisis vo dr`avata za koi dr`avata so svoite<br />
programi i strategii za ekonomski razvoj, se deklarilala deka gi poddr`uva<br />
i pottiknuva malite i sredni pretprijatija, a ovie fizi~ki<br />
51
lica bile mikro biznisi i tie so ovoj zakon se optovaruvale so danoci<br />
i pridonesi vo vkupen iznos pove}e od industrijata. So vakvo zakonsko<br />
re{enie najgolem del od zanaet~iite i trgovcite poedinci }a zatvorele,<br />
}e gi otpu{ele vrabotenite, a tie }e barale na~in da rabotat na<br />
crno za da mo`at da egzistiraat. Dali bila potrebna vakva zakonska<br />
odredba vo vakva ekonomska sostojba vo koja se nao|alo na{eto stopanstvo,<br />
so koja Vladata namesto da go potpomaga maliot biznis koj e<br />
osnova za prerasnuvawe vo pogolem biznis, toj se ostvaruva so pove}e<br />
danoci i pridonesi i se sozdavaat uslovi za prestanok na dejnosta. Ova<br />
bila kategorija na vr{iteli na dejnost koi se esnafi i za svoite obvrski<br />
odgovaraat so celiot svoj imot i od dr`avata nikoga{ ni{to ne<br />
barale, a sekoga{ gi ispolnuvale svoite obvrski za pla}awe danoci i<br />
pridonesi. Ako ne se ovozmo`elo na zanaet~iite "samovraboteni<br />
lica" osnovica za presmetuvawe i pla}awe pridonesi da iznesuva 50%<br />
od prose~nata plata vo Republikata, site znaet~ii }e gi zatvorele zanaet~iskite<br />
du}ani i }e rabotele na crno i od ~esni i vredni stopanstvenici,<br />
esnafi, }e se sozdadele novi socijalni slu~ai, a so toa }e se<br />
zgolemela i nevrabotenosta.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba .<br />
- Spored advokat Vladimir Stefanovski, kako podnositel na<br />
inicijativata, so osporeniot ~l. 14 st. 1 t. 4 od Zakonot dr`avata ja<br />
opredeluvala platata na samovrabotenite lica i na licata koi vr{at<br />
profesionalna i druga intelektualna usluga, na nivo na dve prose~ni<br />
bruto plati, {to bilo direktno sprotivno na Ustavot i negovite na~ela.<br />
Vo dr`ava koja ima pazarno stopanstvo nikoj ne mo`el da im opredeli<br />
na privatnite vr{iteli na dejnost, kolku prihod }e ostvarat i<br />
kolkava plata }e zemat. Vo kapitalisti~kite dr`avi, vo edna ista dejnost,<br />
odredeni subjekti poradi svojata sposobnost, ostvaruvale ogromni<br />
prihodi, a drugi propa|ale. Tokmu tuka bila i prednosta na pazarnoto<br />
stopanstvo i kapitalizmot kako sistem, bidej}i postoel natprevar<br />
na subjektite koi se vklu~eni na pazarot, pri {to samo tie {to nudele<br />
najdobri proizvodi i uslugi, uspevale da ostvarat solidni prihodi,<br />
a tie {to ne nudele kvalitetni uslugi i proizvodi - propa|ale.<br />
Poradi navedenoto, osporenata odredba od Zakonot bila vo<br />
sprotivnost so na~elata na Ustavot, i toa vladeewe na pravoto, ekonomskata<br />
blagosostojba i napredok na li~niot i zaedni~kiot `ivot na<br />
gra|anite, kako i so ~l. 9 st. 2 koj propagira ednakvost na gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite, ~l. 32 st. 3, kade {to se naveduva deka sekoj<br />
vraboten ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka i ~l. 55 st. 1 i 2 od<br />
Ustavot spored koj se garantira slobodata na pazarot i pretpriemni-<br />
{tvoto i Republikata obezbeduva ednakva pravna polo`ba na site subjekti<br />
na pazarot.<br />
Vo inicijativata se naveduva deka podnositelot na inicijativata<br />
ima soznanija deka Vladata }e predlo`i izmeni na osporenoto<br />
52
zakonsko re{enie, vo smisla na uka`uvawata so inicijativata, odnosno<br />
deka predlogot za zakonskata izmena ve}e bil dostaven do Sobranieto<br />
na Republika Makedonija, no poradi postapkata za sproveduvawe<br />
na lokalnite i pretsedatelskite izbori koja e vo tek, Sobranieto<br />
nema da raboti, poradi {to }e dojde do primena na osporenoto re{enie<br />
i onie koi nema da go ispo~ituvaat, }e bidat kazneti vo soglasnost<br />
so ~l. 28 od istiot zakon. Poradi toa, se predlaga Ustavniot sud da ja<br />
poni{ti osporenata odredba.<br />
Sodr`ina na osporenite odrebi vo tekst koj se osporuva<br />
^len 14<br />
(1) Osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesi e:<br />
1) plata, dopolnitelni primawa od raboten odnos utvrdeni vo<br />
zakonot koj gi ureduva rabotnite odnosi, kolektiven dogovor i dogovorot<br />
za vrabotuvawe, za lice vo raboten odnos,<br />
2) plata za rabota so skrateno rabotno vreme, odnosno za ~asovite<br />
pominati na rabota, i dopolnitelni primawa od raboten odnos<br />
utvrdeni vo zakonot koj gi ureduva rabotnite odnosi, kolektiven dogovor<br />
i dogovorot za vrabotuvawe, za rabotnik koj raboti so skrateno<br />
rabotno vreme,<br />
3) prose~na plata vo Republikata objavena vo tekovniot mesec<br />
za samovraboteno lice koe vr{i samostojna ekonomska dejnost, lice od<br />
~lenot 10 stav (1) to~ka 13 i lice od ~lenot 10 stav (2) na ovoj zakon;<br />
4) iznos od dve prose~ni plati vo Republikata objavena vo tekovniot<br />
mesec za samovraboteno lice koe vr{i profesionalna i druga<br />
intelektualna usluga i lice od ~lenot 7 stav (1) to~ki 10 i 11 na ovoj<br />
zakon; (osporen del)<br />
5) prose~na plata na rabotnikot ostvarena vo godina pred upatuvawe<br />
na rabota vo stranstvo, usoglasena za prose~en mese~en porast<br />
na platite kaj rabotodava~ot, za rabotnik koj e upaten na rabota vo<br />
zemji so koi Republika Makedonija nema sklu~eno ili prezemeno dogovor<br />
za socijalno osiguruvawe, za rabotnik koj e upaten na rabota vo<br />
stranstvo od rabotodava~,<br />
6) prose~na plata na rabotnikot ostvarena vo godinata pred<br />
upatuvawe na rabota vo stranstvo, usoglasena za prose~en mese~en porast<br />
na platite kaj rabotodava~ot i platata {to ja prima vo stranstvo,<br />
vo zemji so koi Republika Makedonija ima sklu~eno ili prezemeno<br />
dogovor za socijalno osiguruvawe, za rabotnik koj e upaten na rabota<br />
vo stranstvo od rabotodava~,<br />
7) penzijata, odnosno visinata na nadomestokot za korisnikot<br />
na penzija, odnosno nadomestok spored propisite na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, za korisnik na doma{na i/ili stranska penzija,<br />
53
8) nadomestok na plata za vreme na privremena spre~enost za<br />
rabota poradi bolest i povreda i otsutstvo od rabota poradi bremenost,<br />
ra|awe i maj~instvo, za korisnik na pari~en nadomestok,<br />
9) nadomestok za skrateno rabotno vreme za nega i ~uvawe na<br />
pote{ko hendikepirano dete, za korisnik na nadomestok,<br />
10) nadomestok na plata za vreme na profesionalna rehabilitacija,<br />
za korisnik na nadomestok,<br />
11) nadomestok vo slu~aj na nevrabotenost, za nevraboteni lica<br />
korisnici na pari~en nadomestok za vreme na privremena nevrabotenost,<br />
12) 20% od prose~no isplatenata mese~na plata po rabotnik vo<br />
Republikata objavena vo tekovniot mesec, za individualen zemjodelec,<br />
13) prose~na plata vo Republikata objavena vo tekovniot mesec<br />
za dr`avjanin na Republika Makedonija vraboten vo stranstvo, ako za<br />
toa vreme ne e zadol`itelno osiguren kaj stranski nositel na osiguruvawe<br />
spored zakonot na zemjata vo koja e vraboten, ili spored me|unarodna<br />
spogodba, a imal `iveali{te na teritorijata na Republika<br />
Makedonija neposredno pred zasnovaweto na rabotniot odnos vo stranstvo<br />
- za ~lenovite na semejstvoto koi `iveat vo Republika Makedonija<br />
i<br />
14) 50% od prose~no isplatenata mese~na plata po rabotnik vo<br />
Republikata objavena vo tekovniot mesec za:<br />
- pripadnik na mona{ki i drugi verski redovi i versko slu`beno<br />
lice,<br />
- lice korisnik na postojana pari~na pomo{, lice smesteno vo<br />
zgri`uva~ko semejstvo i vo ustanova za socijalna za{tita, korisnik na<br />
pari~en nadomestok za pomo{ i nega i pari~na pomo{ na lice koe do<br />
18 godini vozrast imalo status na dete bez roditeli i roditelska gri-<br />
`a, soglasno so propisite od socijalnata za{tita, ako ne mo`e da se<br />
osiguri po druga osnova,<br />
- lice na izdr`uvawe na kazna zatvor, lice koe se nao|a vo pritvor,<br />
ako ne e osigureno po druga osnova, i maloletno lice koe se nao|a<br />
na izvr{uvawe na vospitna merka upatuvawe vo vospitno - popraven<br />
dom, odnosno ustanova,<br />
- nevraboteno lice koe aktivno bara rabota i koe se prijavuva<br />
vo Agencijata za vrabotuvawe na Republika Makedonija, dokolku nema<br />
druga osnova na osiguruvawe i lice koe se prijavuva vo Agencijata za<br />
vrabotuvawe na Republika Makedonija i koe pismeno se izjasnilo deka<br />
se prijavuva samo zaradi ostvaruvawe na prava od zadol`itelno<br />
zdravstveno osiguruvawe,<br />
- u~esnik vo NOV i u~esnik vo Narodnoosloboditelnoto dvi`ewe<br />
vo Egejskiot del na Makedonija, voen invalid i ~lenovite na semejstvata<br />
na padnatite borci i umrenite u~esnici vo NOV, kako i civilnite<br />
invalidi od Vtorata svetska vojna, licata progonuvani i zatvorani<br />
za ideite na samobitnosta na Makedonija i nejzinata dr`avnost, na<br />
54
koi toa svojstvo im e utvrdeno so posebni propisi i ~lenovite na semejstvoto<br />
i roditelite na licata gra|ani na Republika Makedonija,<br />
zaginati vo vojnite pri raspadot na SFRJ i<br />
- licata od ~lenovite 8 i 9 na ovoj zakon.<br />
(2) Po li~no barawe, osigurenikot - samovraboteno lice i<br />
individualen zemjodelec, pridonesite mo`e da gi pla}a i na povisoka<br />
osnovica.<br />
(3) Plata, penzija ili invalidnina koja se prima vo stranska<br />
valuta, poradi utvrduvawe na osnovicata na pridonesite od stavot (1)<br />
na ovoj ~len, se presmetuva vo denarska protivvrednost po oficijalniot<br />
sreden kurs na Narodnata banka na Republika Makedonija koj<br />
va`i za posledniot den vo mesecot za koj pridonesite se presmetuvaat,<br />
odnosno pla}aat.<br />
^len 15<br />
Osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite, odnosno<br />
osnovicata za osiguruvawe, ne mo`e da bide poniska od 50% od prose~nata<br />
plata po rabotnik vo Republika Makedonija objavena vo tekovniot<br />
mesec, so isklu~ok na osnovicata utvrdena vo ~lenot 14 stav (1) to~ki<br />
3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 i 13 na ovoj zakon.<br />
So Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za pridonesi<br />
od zadol`itelno socijalno osiguruvawe, osporenite odredbi od<br />
Zakonot se izmeneti.<br />
Po izvr{enata izmena , ~len 14 stav 1 to~kite 3 i 4 glasat:<br />
„3) prose~na plata vo Republikata objavena vo januari vo tekovnata<br />
godina spored podatocite na Dr`avniot zavod za statistika, za<br />
liceto od ~lenot 7 stav 1 to~ki 10 i 11, liceto od ~lenot 10 stav 1 to-<br />
~ka 13 i liceto od ~lenot 10 stav 2 na ovoj zakon.<br />
4) mese~nata akontacija na neto prihodot, odnosno na pau{alno<br />
utvrdeniot neto prihod na koj se pla}a danok, soglasno Zakonot za<br />
personalen danok na dohod, za samovraboteno lice.“<br />
Po izvr{enata izmena, osporeniot ~len 15 glasi:<br />
Osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite, odnosno<br />
osnovica za osiguruvawer za tekovnata godina ne mo`e da bide poniska<br />
od 50% od prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija<br />
objavena vo januari vo tekovnata godina spored podatocite na Dr`avniot<br />
zavod za statistika, so isklu~ok na osnovicata utvrdena vo ~lenot<br />
14 stav 1 to~ki 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 i 13 na ovoj zakon.<br />
Za samovraboteno lice koe vr{i profesionalna i druga intelektualna<br />
usluga osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite,<br />
odnosno osnovicata za osiguruvawe za tekovnata godina ne mo`e da<br />
bide poniska od prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija<br />
objavena vo januari vo tekovnata godina spored podatocite na Dr`avniot<br />
zavod za statistika.<br />
55
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. U.<br />
br. 217/2008, ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na ~l.<br />
12 st. 3 i 4 i ~l. 13 st. 1 od Zakonot za dr`avnite slu`benici ("SV<br />
RM," br. 59/2000, 112/2000, 34/2001, 103/2001, 43/2002, 98/2002, 17/2003, 40/<br />
2003, 85/2003, 17/2004, 69/2004, 81/2005, 61/2006, 36/2007 i 161/2008 i<br />
6/2009).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. I pokraj navedenoto, podnositelite<br />
na inicijativata se povikuvaat na ocena na ustavnost na<br />
odredbi od Zakonot koi se izmeneti vo svojata sodr`ina i koi pove}e,<br />
vo osporeniot tekst, ne se del od pravniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Imeno, ~lenovite 12 i 13 od Zakonot se osporuvaat vo tekst<br />
koj bil sodr`ina na Zakonot pri negovoto donesuvawe, no ovie ~lenovi<br />
bile predmet na izmena pove}e pati, a nivnata aktuelna i va`e~ka<br />
sodr`ina, koja e sosema poinakva od sodr`inata koja se osporuva, ja<br />
imaat dobieno so izmenite izvr{eni so ~len 10 i ~len 12 od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za dr`avnite slu`benici (vo<br />
"SV RM," br. 81/2005).<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot utvrdi deka so inicijativata<br />
se osporuvaat odredbi koi ne se del od pravniot poredok na Republika<br />
Makedonija, poradi {to oceni deka postojat procesni pre~ki za odlu-<br />
~uvawe po inicijativata i deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 3 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud, za otfrlawe na inicijativata vo toj del.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
205/2005 ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 58 st. 3 i 4, ~l. 60 st. 4 al. 1, ~l. 70 st. 3 al. 1 i ~l. 73<br />
st. 2 al. 1 od Zakonot za Narodnata banka na Republika Makedonija<br />
("SV RM," br. 3/2002).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Imaj}i gi predvid navedenite<br />
ustavni i delovni~ki odredbi, utvrdenata fakti~kata sostojba,<br />
kako i navodite vo inicijativata od koi proizleguva deka vo momentot<br />
na podnesuvawe na inicijativata, podnositelot nemal predvid deka<br />
osporenite zakonski odredbi {to gi osporuva sodr`inski se izmeneti,<br />
a odredbata od ~l. 58 st. 4 numeri~ki e izmeneta, Sudot oceni deka soglasno<br />
~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud inicijativata se<br />
otfrla.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta<br />
na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i<br />
so zakonite.<br />
56
Spored ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako postojat procesni<br />
pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
So ogled na toa {to so Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe ("SV<br />
RM," br. 64/2009), izmeneti se osporenite ~l. 14 st. 1 t. 3 i 4 i ~l. 15 od<br />
Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe, proizleguva<br />
deka osporenite odredbi od Zakonot imaat druga sodr`ina, razli~na<br />
od osporenata, odnosno deka osporenite odredbi vo tekstot vo<br />
koj se osporuvaat ne se pove}e del od pravniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, proizleguva deka so inicijativata se<br />
osporuvaat odredbi koi ne se del od pravniot poredok na Republika<br />
Makedonija, poradi {to smetame deka postojat procesni pre~ki za<br />
odlu~uvawe po inicijativata i deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al.<br />
3 od Delovnikot na Ustavniot sud, za otfrlawe na inicijativata .<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da gi otfrli inicijativite za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 14 st. 1 t. 3 i 4 i ~l. 15 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 142/2008 i 64/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br.70/1992), na sednicata odr`ana na<br />
8 juli 2009 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLAAT inicijativite za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 14 stav 1 to~kite 3 i 4 i ~len 15 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe („Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“<br />
br. 142/2008).<br />
2. Advokat Pano Dimitrovski od Skopje, Todor Pqakov od Veles,<br />
Advokatskata komora na Republika Makedonija i Zanaet~iskata<br />
komora Skopje, na Ustavniot sud na Republika Makedonija mu podnesoa<br />
inicijativi za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
- Spored advokatot Pano Dimitrovski kako podnositel na inicijativata,<br />
so osporeniot ~len 14 stav 1 to~ka 4 od Zakonot bilo propi{ano<br />
deka osnovicata za presmetka i pla}awe na pridonesite za<br />
samovrabotenite lica koi vr{at profesionalna i druga intelektualna<br />
usluga i licata od ~lenot 7 stav 1 to~kite 10 i 11 na istiot zakon,<br />
57
ila dve prose~ni plati vo Republikata, dodeka za site drugi obvrznici<br />
ovaa osnovica bila ili prose~nata plata ili visinata na platite,<br />
penziite i nadomestocite, so {to se vr{ela diskriminacija i stavawe<br />
na ovie obvrznici vo ponepovolna polo`ba so drugite obvrznici.<br />
^lenot 15 od Zakonot bil pove}ekratno protivustaven i nepraveden<br />
vo odnos na prethodno navedenata odredba, zatoa {to so ovoj<br />
~len se odreduvala u{te pogolema, ne samo diskriminacija i stavawe<br />
vo ponepovolna polo`ba, tuku i ~ista dr`avna eksploatacija i tortura<br />
na del od nejzinite pripadnici, vo ovoj slu~aj del od obvrznicite<br />
za pla}awe pridonesi. Na ovie subjekti ne smeelo da im se uskrati<br />
pravoto visinata na osnovicata da ne mo`e da bide poniska od 50% od<br />
prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija, kakvo pravo<br />
se utvrduvalo za del od obvrznicite za pla}awe pridonesi. Poradi<br />
navedenoto, osporenite odredbi ne bile vo soglasnost so ~len 9 od<br />
Ustavot, poradi {to se predlaga Ustavniot sud da povede postapka za<br />
ocenuvawe na nivnata ustavnost.<br />
- Spored podnositelot na inicijativata Todor Pqakov, so osporenite<br />
odredbi od ~len 14 stav 1 to~kite 3 i 4 od Zakonot se utvrduvala<br />
poinakva osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesite od<br />
ostanatite obvrznici utvrdeni vo ~len 14 od Zakonot, so {to tie osigurenici<br />
ne bile ednakvi vo odnos na ostanatite osigurenici za koi<br />
bila opredelena druga osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesite,<br />
poradi {to osporenite odredbi bile sprotivni na ~len 9 stav<br />
2 od Ustavot i se predlaga Ustavniot sud da gi poni{ti.<br />
- Spored Advokatskata komora na Republika Makedonija, kako<br />
podnositel na inicijativata, so osporenata odredba od ~len 14 stav 1<br />
to~ka 4 od Zakonot, na odreden krug na lica koi vr{at profesionalna<br />
i druga intelektualna usluga, kako i na samostojnite umetnici i vrvnite<br />
sportisti, im se nametnuvale poinakvi obvrski, pogolemi obvrski<br />
od obvrskite koi im se nametnuvale na ostanatite gra|ani. Taka,<br />
dodeka osnovica za presmetka na pridonesi za ostanatite gra|ani, soglasno<br />
~len 14 stav 1 to~ka 1 od Zakonot bila „plata“, koe ne{to sekako<br />
podrazbiralo plata soglasno grankata na dejnost vo koja e grupiran<br />
rabotodava~ot, za krugot na lica opfateni so osporenata to~ka 4 na<br />
istiot ~len, kako osnovica za presmetka na pridonesi se zemal iznosot<br />
na "dve prose~ni plati vo Republikata." Na toj na~in gra|anite opfateni<br />
vo to~kata 4 od ovoj ~len se stavale vo neednakva polo`ba so<br />
ostanatite gra|ani. Dopolnitelno, ne samo {to gra|anite na ovoj na~in<br />
se stavale vo neednakva polo`ba i na odreden krug na gra|ani im se<br />
nametnuvala dvojna dava~ka vo sporedba so ostanatite gra|ani, tuku se<br />
odelo i na eden odamna napu{ten princip na "uramnilovka," kade<br />
nezavisno od grankata na dejnost vo koja e rasporedeno samovrabotenoto<br />
lice, toa e dol`no da pla}a pridonesi na nivo na prosek na Republikata,<br />
nezavisno od dohodovnosta na dejnosta so koja se bavi, a koja e<br />
determinirana od grankata na dejnost vo koja toj kako subjekt e ras-<br />
58
poreden. Na toj na~in, samovrabotenite lica nezavisno dali vr{at<br />
stopanska ili nestopanska dejnost, dohodovna ili nedohodovna dejnost,<br />
}e pla}aat pridonesi na dve prose~ni plati vo Republikata. Vakvata<br />
opredelba ne nao|ala svoja logika nitu vo ekonomskata opravdanost, a<br />
sekako zna~ela nametnuvawe na odreden krug na gra|ani obvrski vo<br />
dvoen iznos vo sporedba so drugite gra|ani, poradi {to osporenata<br />
odredba bila vo sprotivnost so ~len 9 od Ustavot. Poradi navedenoto,<br />
se predlaga Ustavniot sud da ja ukine osporenata odredba kako neustavna.<br />
Istovremeno, se predlaga soglasno ~len 27 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, Ustavniot sud da donese re{-<br />
enie so koe }e gi zapre od izvr{uvawe site poedine~ni akti i dejstvija<br />
koi }e se prezemaat vrz osnova na osporenata odredba, do donesuvawe<br />
na kone~na odluka po podnesenata inicijativa. Ova bilo nu`no od<br />
pri~ina {to mo`elo da nastanat {tetni posledici po odnos na licata<br />
~ii prava bile o{teteni so osporenata zakonska odredba i koi bile<br />
staveni vo ponepovolna polo`ba vo odnos na drugite gra|ani. Imeno,<br />
Zakonot bil vo primena od 01 januari 2009 godina i ve}e so isplatata<br />
na platata za mesec januari 2009 godina, koja }e se presmetuvala najdocna<br />
do 10 fevruari 2009 godina, }e po~nel da proizveduva posledici.<br />
- Spored Zanaet~iskata komora Skopje, kako podnositel na inicijativata,<br />
osporeniot ~len 14 stav 1 to~ka 3 od Zakonot bil vo sprotivnost<br />
so ~len 55 stav 2 od Ustavot. Osporenata odredba sozdavala ponepovolni<br />
uslovi za stopanisuvawe na zanaet~istvoto vo odnos na golemoto<br />
stopanstvo i ne sozdavala ednakvi uslovi za stopanisuvawe so<br />
industrijata, {to bilo nepravedno i protivustavno i pretstavuvalo<br />
povreda na pravoto na ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot.<br />
Imeno, vo osporeniot ~len 14 stav 1 to~ka 3 od Zakonot bilo<br />
propi{ano deka za samovraboteno lice koe vr{i samostojna ekonomska<br />
dejnost, vo koja grupa spa|aat zanaet~iite i trgovcite poedinci<br />
koi vr{at ekonomska dejnost, osnovicata za presmetuvawe i pla}awe<br />
na danoci i pridonesi bila prose~nata plata vo Republikata, a za<br />
upravitel na trgovsko dru{tvo, DOO, DOOEL, AD, osnovica za presmetuvawe<br />
i pla}awe na danoci i pridonesi bila 50% od prose~nata<br />
plata vo Republikata. Toa zna~elo deka ako nekoj ima kapital i osnova<br />
kapitalno dru{tvo i e upravitel, }e pla}a danoci i pridonesi na 50%<br />
od prose~nata plata, a ako e lice koe se samovrabotuva i vrabotuva i<br />
drugi lica i spored site kategorii se smeta za mikro i mal biznis, }e<br />
pla}a danoci i pridonesi na prose~na plata. Ova bilo ekonomski<br />
neopravdano i protivustavno bidej}i so vakvata odredba ne samo {to<br />
ne bile staveni vo ramnopravna polo`ba, tuku se sozdavale neednakvi<br />
uslovi za stopanisuvawe vo zavisnost od toa kakov praven status e<br />
izbran za deluvawe, dali e registriran kako fizi~ko lice vo forma<br />
na zanaet~ija vo registarot na zanaet~ii {to go vodi Zanaet~iskata<br />
komora ili kako trgovec poedinec registriran vo Trgovskiot registar,<br />
vo koj slu~aj }e pla}a danok i pridonesi na prose~na plata vo<br />
59
Republikata, a ako e izbrana forma na pravno lice, DOO, DOOEL,<br />
AD, osnovica za presmetuvawe i pla}awe na danoci i pridonesi }e<br />
bide 50% od prose~nata plata vo Republikata. Koja bila celta na Vladata<br />
na Republika Makedonija so donesuvawe na navedenoto zakonsko<br />
re{enie so koe fizi~kite lica koi vr{at dejnost i vo Zakonot se dadeni<br />
kako kategorija „samovraboteno lice“ i koi vr{at zanaet~iski<br />
dejnosti, trgovija na malo, ugostitelski dejnosti, prevoz na patnici i<br />
stoki i sl. i koi ostvaruvaat najniski primawa vo dr`avata da pla}aat<br />
danoci i pridonesi od plata na minimalna osnovica od prose~na plata<br />
vo Republikata, a upravitelite na trgovskite dru{tva da pla}aat danoci<br />
i pridonesi na minimalna osnovica od 50% od prose~nata plata.<br />
Ovie dejnosti bile najmalite biznisi vo dr`avata za koi dr`avata so<br />
svoite programi i strategii za ekonomski razvoj, se deklarilala deka<br />
gi poddr`uva i pottiknuva malite i sredni pretprijatija, a ovie fizi~ki<br />
lica bile mikro biznisi i tie so ovoj zakon se optovaruvale so<br />
danoci i pridonesi vo vkupen iznos pove}e od industrijata. So vakvo<br />
zakonsko re{enie najgolem del od zanaet~iite i trgovcite poedinci<br />
}e se zatvorele, }e gi otpu{tele vrabotenite, a tie }e barale na~in da<br />
rabotat na crno za da mo`at da egzistiraat. Dali bila potrebna vakva<br />
zakonska odredba vo vakva ekonomska sostojba vo koja se nao|alo<br />
na{eto stopanstvo, so koja Vladata namesto da go potpomaga maliot<br />
biznis koj e osnova za prerasnuvawe vo pogolem biznis, toj se optovaruva<br />
so pove}e danoci i pridonesi i se sozdavaat uslovi za prestanok<br />
na dejnosta. Ova bila kategorija na vr{iteli na dejnost koi se esnafi<br />
i za svoite obvrski odgovaraat so celiot svoj imot i od dr`avata nikoga{<br />
ni{to ne barale, a sekoga{ gi ispolnuvale svoite obvrski za<br />
pla}awe danoci i pridonesi. Ako ne se ovozmo`elo na zanaet~iite<br />
"samovraboteni lica" osnovica za presmetuvawe i pla}awe pridonesi<br />
da iznesuva 50% od prose~nata plata vo Republikata, site znaet~ii }e<br />
gi zatvorele zanaet~iskite du}ani i }e rabotele na crno i od ~esni i<br />
vredni stopanstvenici, esnafi, }e se sozdadele novi socijalni slu~ai,<br />
a so toa }e se zgolemela i nevrabotenosta.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 14 stav 1 to~ka 3<br />
od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 142/2008), osnovica<br />
za presmetka i pla}awe na pridonesi e prose~na plata vo Republikata<br />
objavena vo tekovniot mesec za samovraboteno lice koe vr{i samostojna<br />
ekonomska dejnost, lice od ~lenot 10 stav 1 to~ka 13 i lice od<br />
~lenot 10 stav 2 na ovoj zakon. Spored stav 1 to~ka 4 na istiot ~len,<br />
osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesi e iznos od dve prose~ni<br />
plati vo Republikata objavena vo tekovniot mesec za samovraboteno<br />
lice koe vr{i profesionalna i druga intelektualna usluga i lice od<br />
~lenot 7 stav 1 to~kite 10 i 11 na ovoj zakon.<br />
60
Spored ~len 15 od istiot Zakon, osnovicata za presmetuvawe i<br />
pla}awe na pridonesite, odnosno osnovicata za osiguruvawe, ne mo`e<br />
da bide poniska od 50% od prose~nata plata po rabotnik vo Republika<br />
Makedonija objavena vo tekovniot mesec, so isklu~ok na osnovicata<br />
utvrdena vo ~lenot 14 stav 1 to~kite 3 do 13 na ovoj zakon.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka po podnesuvaweto na inicijativata,<br />
donesen e Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za pridonesi<br />
od zadol`itelno socijalno osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 64/2009), so koj e izmeneta sodr`inata na<br />
osporeniot ~len 14 stav 1 to~kite 3 i 4 i ~len 15 od Zakonot.<br />
Po izvr{enata izmena , ~len 14 stav 1 to~kite 3 i 4 glasat:<br />
3) prose~na plata vo Republikata objavena vo januari vo tekovnata<br />
godina spored podatocite na Dr`avniot zavod za statistika, za<br />
liceto od ~lenot 7 stav 1 to~ki 10 i 11, liceto od ~lenot 10 stav 1 to~ka<br />
13 i liceto od ~lenot 10 stav 2 na ovoj zakon.<br />
4) mese~nata akontacija na neto prihodot, odnosno na pau{alno<br />
utvrdeniot neto prihod na koj se pla}a danok, soglasno Zakonot za personalen<br />
danok na dohod, za samovraboteno lice.<br />
Po izvr{enata izmena, osporeniot ~len 15 glasi:<br />
Osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite, odnosno<br />
osnovica za osiguruvawe za tekovnata godina ne mo`e da bide poniska<br />
od 50% od prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija objavena<br />
vo januari vo tekovnata godina spored podatocite na Dr`avniot<br />
zavod za statistika, so isklu~ok na osnovicata utvrdena vo ~lenot 14<br />
stav 1 to~ki 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 i 13 na ovoj zakon.<br />
Za samovraboteno lice koe vr{i profesionalna i druga intelektualna<br />
usluga osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite,<br />
odnosno osnovicata za osiguruvawe za tekovnata godina ne mo`e da<br />
bide poniska od prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija<br />
objavena vo januari vo tekovnata godina spored podatocite na<br />
Dr`avniot zavod za statistika.<br />
4. Soglasno ~len 110 alineja 1 i 2 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Poa|aj}i od toa deka so Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 64/2009), se izmeneti<br />
osporenite ~len 14 stav 1 to~kite 3 i 4 i ~len 15 od Zakonot za pridonesi<br />
od zadol`itelno socijalno osiguruvawe, proizleguva deka<br />
osporenite odredbi od Zakonot imaat druga sodr`ina, razli~na od<br />
osporenata, odnosno deka osporenite odredbi vo tekstot vo koj se ospo-<br />
61
uvaat ne se pove}e del od pravniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Poradi toa Sudot oceni deka postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe<br />
po inicijativata i deka se ispolneti uslovite od ~len 28 alineja 3 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud, za otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: Ismail Darli{ta, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, d-r Gzime Starova<br />
i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
62
6. U. br. 103/2009 (8. 06. 2009)<br />
Osporeni odredbi<br />
^len 4 st. 1 al. 17, ~l. 11 st. 1 vo delot: preku donesuvawe operativni<br />
instrukcii vo pismena forma od site oblasti na dano~noto rabotewe,<br />
~l. 26 st. 4, ~l. 27 st. 9, vo delot: "ili operativna instrukcija<br />
donesena od strana na direktorot," ~l. 29 st. 1 t. 5 i st. 2, ~l. 37 st. 4,<br />
~l. 40 st. 6, vtora re~enica, ~l. 41 st. 2, ~l. 42 st. 4 i ~l. 43 st. 4 od<br />
Zakonot za Upravata za javni prihodi („SV RM," 81/2005 i 81/2008)<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi<br />
^len 4<br />
1. Upravata za javni prihodi gi izvr{uva upravnite i drugi<br />
stru~ni raboti koi se odnesuvaat osobeno na:<br />
. . .<br />
- donesuvawe operativni instrukcii, (osporena alineja)<br />
. . . .<br />
^len 11<br />
1. Direktorot rakovodi i ja pretstavuva Upravata za javni prihodi;<br />
organizira i obezbeduva zakonito i efikasno vr{ewe na rabotite<br />
i zada~ite preku donesuvawe operativni instrukcii vo pismena forma<br />
od site oblasti na dano~noto rabotewe; (osporen del) donesuva finansiski<br />
plan, programa i planovi za rabota; odlu~uva za vrabotuvawe,<br />
rasporeduvawe, za pravata i dol`nostite na vrabotenite, za suspendirawe<br />
i prestanok na raboten odnos na vrabotenite vo Upravata za javni<br />
prihodi, soglasno odredbite na ovoj zakon; odlu~uva za zapo~nuvawe<br />
na postapka za otkrivawe na slu~ai na nesoodvetno odnesuvawe ili<br />
prekr{uvawe na dol`nostite od strana na vrabotenite vo Upravata za<br />
javni prihodi.<br />
^len 26 stav 4<br />
4. Direktorot go zadr`uva pravoto da dade dozvola za neobjavuvawe<br />
na javen oglas za slobodno rabotno mesto vrz osnova na negova<br />
odluka za unapreduvawe ili prerasporeduvawe na slu`benik na toa<br />
rabotno mesto. (osporen stav)<br />
63
^len 27 stav 9<br />
9. Postapkata povrzana za tretmanot na vraboteniot na probna<br />
rabota }e se uredi so kolektiven dogovor ili operativna instrukcija<br />
donesena od strana na direktorot. (osporen del)<br />
^len 29<br />
1. Na slu`benikot mu prestanuva rabotniot odnos vo Upravata<br />
za javni prihodi so odluka na direktorot vo slednive slu~ai:<br />
. . .<br />
5) ako e osuden za krivi~no delo vo vrska so slu`benata dol-<br />
`nost ili drugo krivi~no delo koe go pravi nedostoen za slu`benik i<br />
za vr{ewe na slu`bata vo Upravata za javni prihodi - so denot na vra-<br />
~uvaweto na pravosilnata presuda;<br />
. . .<br />
2. Ako slu`benikot e osuden so kazna zatvor pomala od tri meseci<br />
za krivi~no delo koe ne e povrzano so nadle`nosta na Upravata za<br />
javni prihodi, a nitu e napraveno na rabota i ne go ru{i ugledot na<br />
Upravata za javni prihodi, direktorot mo`e da odlu~i, slu`benikot<br />
da go vrati na rabota po izdr`uvaweto na kaznata, imaj}i go predvid<br />
negovoto prethodno rabotewe i odnesuvawe.<br />
^len 37<br />
1. Vo interes na Upravata za javni prihodi slu`benikot mo`e<br />
na opredeleno ili neopredeleno vreme da bide prerasporeden na drugo<br />
rabotno mesto koe odgovara na negovoto profesionalno iskustvo, znaewe<br />
i kvalifikacii.<br />
2. Prerasporeduvaweto na opredeleno vreme mo`e da trae do<br />
{est meseca, so mo`nost za prodol`uvawe od dopolnitelni {est meseci.<br />
Koga se prerasporeduva slu`benikot na opredelen period, toj e<br />
dol`en da se vrati na porane{noto ili sli~no rabotno mesto.<br />
3. Slu`benikot koj bil prerasporeden ima pravo na:<br />
1) nadomestok za prevozni tro{oci, dokolku sekoj den patuva do<br />
drugo mesto;<br />
2) nadomestok za tro{oci za odvoen `ivot, dokolku slu`benikot<br />
privremeno prestojuva vo mestoto na rabotewe i<br />
3) nadomestok za tro{ocite za selewe.<br />
4. Slu`benikot koj e prerasporeden po sopstveno barawe nema<br />
pravo na nadomestocite od stavot (3) na ovoj ~len. (osporen stav)<br />
^len 40 stav 6<br />
6. Slu`benicite koi nema da postignat zadovolitelni rezultati<br />
vo raboteweto, {to e reflektirano i vo nivniot izve{taj za ocenuvawe<br />
na raboteweto, }e imaat pravo na natamo{na obuka, kako i na<br />
poddr{ka od strana na nivnite pretpostaveni, so cel svoeto rabotewe<br />
da go dovedat na zadovolitelno nivo. Ako ne uspeat da go postignat toa<br />
64
vo odredeniot rok, }e se prezemat dejstvija za nivno otpu{tawe. (osporena<br />
re~enica)<br />
^len 41<br />
1. Vrabotenite imaat pravo na plata, nadomestoci na plata i<br />
drugi nadomestoci. Platata na slu`benicite, nadomestocite na plata<br />
i drutite nadomestoci se obezbeduvaat od Buxetot na Republika Makedonija.<br />
2. Vrabotenite mo`at da dobivaat od 30%, no najmnogu do 50%<br />
od platata kako nadopolnuvawe na redovnata plata vo tekot na mesecot<br />
za posebnata odgovornost koja proizleguva od rabotnoto mesto i e<br />
od osobeno zna~ewe za efikasnosta na Upravata za javni prihodi.<br />
(osporen stav) 1<br />
3. Vrabotenite dobivaat pari~ni nagradi i bonusi vo vrska so<br />
ocenuvaweto na raboteweto, po postignati isklu~itelni rezultati vo<br />
raboteweto.<br />
4. Sistemot na nagraduvawe na vrabotenite poblisku go opredeluva<br />
ministerot za finansii po predlog na direktorot.<br />
^len 42 stav 4<br />
4. Specificirawe na evidencijata za napreduvaweto vo karierata,<br />
kako i odr`uvaweto i pristapnosta na podatocite }e bide odredena<br />
so operativna instrukcija na direktorot. (osporen stav)<br />
^len 43 stav 4<br />
4. Slu~aite na odnesuvawe sprotivno na Kodeksot na odnesuvawe<br />
mo`at da bidat predmet na disciplinski merki, vklu~uvaj}i ja i<br />
merkata za prestanok na raboten odnos so otkaz za pote{kite povredi<br />
na odnesuvawe. (osporen stav)<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
1. Spored navodite vo inicijativata, vo osporenite odredbi od<br />
~l. 4 st. 17, ~l. 11 st. 1, ~l. 27 st. 9, ~l. 42 st. 4 od Zakonot, zakonodavecot<br />
go koristi terminot operativna instrukcija. Me|utoa, soglasno<br />
Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava,<br />
i soglasno ~l. 95 st. 3 od Ustavot na Republika Makedonija, ne bilo<br />
predvideno deka direktorot mo`e da donesuva i operativni instrukcii.<br />
Podnositelot smeta deka so ovie odredbi se povreduval ~l. 8 st.<br />
1 al. 3, ~l. 32 st. 5, ~l. 51, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot i upatuva, pri<br />
1<br />
Овој став имал и втора реченица која гласела: „Посебната одговорност<br />
и ефикасноста за секој одделен месец го определува директорот“, но<br />
таа била избришана со измените на Законот од 2008 година.<br />
65
odlu~uvaweto, da se ima predvid Odlukata na Ustavniot sud U. br. 169/<br />
2006 od 12 septemvri 2007 godina.<br />
2. Vo odnos na osporeniot ~l. 26 st. 4 od Zakonot, koj se odnesuva<br />
za obezbeduvawe na dr`avni slu`benici od strana na samiot rabotodavec<br />
- direktor bez javno oglasuvawe na slobodno rabotno mesto, podnositelot<br />
smeta deka gi doveduva gra|anite vo neednakva polo`ba vo<br />
pogled na dostapnosta na rabotnoto mesto, bidej}i toa zna~elo deka<br />
nekoi gra|ani bile poprivilegirani i polesno zasnovale rabotren<br />
odnos bez pri toa da se obezbedi transparentnost i konkurencija. Podnositelot<br />
smeta deka so ovaa odredba se povreduval ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3,<br />
~l. 9, ~l. 32 st. 1 i 2 i ~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija i upatuva<br />
na Odlukata na ustavniot sud U. br. 73/2004 od 18. 05. 2005 godina.<br />
3. Vo odnos na ~l. 29 st. 1 t. 5 od Zakonot i st. 2 na ovoj ~len, podnositelot<br />
uka`uva deka pravnite posledici od osuda se izrekuvaat so<br />
samata pravosilna sudska odluka i deka ponatamo{nite posledici ne<br />
bile dopu{teni. Ova proizleguvalo od Odlukata na Ustavniot sud U.<br />
br. 169/2006 od 12. 09. 2007.<br />
4. Vo odnos na osporeniot ~l. 37 st. 4 od Zakonot, podnositelot<br />
smeta deka odredbata bila diskriminatorska vo odnos na drugite slu-<br />
`benici koi se prerasporeduvaat po slu`bena dol`nost i deka e vo<br />
sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3, ~l. 9, ~l. 32 i ~l. 51 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
5. Vo odnos na osporenata odredba od ~l. 40 st. 6 od Zakonot,<br />
podnositelot smeta deka vtorata re~enica od ovaa odredba bila neodr`liva<br />
od ustavnopraven aspekt, bidej}i ne bilo precizirano vo koj<br />
rok treba slu`benicite koi nema da postignat zadovolitelni rezultati,<br />
da go dovedat svoeto rabotewe na zadovolitelno nivo, bidej}i vo<br />
sprotivno }e se prezemat dejstvija za nivno otpu{tawe od rabota. So<br />
toa odredbata bila sprotivna na ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9 i ~l. 32 od Ustavot.<br />
6. Vo odnos na osporenata odredba od ~l. 41 st. 2 od Zakonot,<br />
podnositelot smeta deka bilo apsolutno neopravdano slu`benicite da<br />
mo`at da dobivaat 50% od platata kako nadopolnuvawe na redovnata<br />
plata vo tekot na mesecot, bidej}i toa bili neviden preterizam. Opredeluvaweto<br />
na posebnata odgovornost i efikasnost za sekoj oddelen<br />
mesec od strana na direktorot, bez pobliski kriteriumi i parametri,<br />
zna~elo deka direktorot mo`e da pravi {to saka i da nagraduva kako i<br />
kogo saka, {to bilo nedozvolivo vo edno civilizirano op{testvo.<br />
Osporenata odreba bila sprotivno so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 32 st. 5 i<br />
~l. 51 od Ustavot.<br />
7. Vo odnos na odredbata od ~l. 43 st. 4, podnositelot smeta deka<br />
disciplinskata merka za prestanok na raboten odnos mo`elo da se propi{uva<br />
samo so zakon i kolektiven dogovor, a ne i so Kodeksot na<br />
odnesuvawe, {to proizleguvalo od ~l. 32 st. 5 od Ustavot. Poradi toa<br />
66
podnositelot smeta deka ovaa osporena odredba bila vo sprotivnost so<br />
~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 5 i ~l. 51 od Ustavot.<br />
So inicijativata se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na navedenite osporeni odredbi od Zakonot za<br />
upravata za javni prihodi.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud so Re{enie U. br. 164/2008 od 22. 04. 2009<br />
godina, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 34 st. 3<br />
i 4 od Zakonot za Upravata za javni prihodi ("SV RM," br. 81/2005 i 81/<br />
2008) i<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. Trgnuvaj}i od sodr`inata na<br />
navedenite ustavni i zakonski odredbi, osporenata zakonska odredba<br />
od ~l. 34 st. 3 i 4 od Zakonot, kako i od navodite vo inicijativata,<br />
Sudot utvrdi deka treba da se ima predvid zna~eweto na rabotite koi<br />
se izvr{uvaat od strana na Upravata za javni prihodi vo sferata na<br />
sproveduvawe na dano~nata politika na Republika Makedonija, od<br />
edna strana, kako i zna~eweto i odgovornosta na funkcijata direktor<br />
na Upravata, koj e nadle`en da organizira i obezbeduva zakonito i<br />
efikasno vr{ewe na rabotite i zada~ite na Upravata preku donesuvawe<br />
operativni instrukcii vo pismena forma od site oblasti na dano~noto<br />
rabotewe, pa ottuka i negovoto pravo da dava prethodno odobrenie<br />
za vr{ewe na drugi raboti od strana na vrabotenite, kako i da<br />
gi opredeli rabotite i dejnostite koi se vo sudir so slu`benite dejnosti.<br />
So navedenata osporena odredba od Zakonot ne se doveduva vo<br />
pra{awe primenata na odredbata na ~l. 32 st. 5 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija koj predviduva deka ostvaruvaweto na pravata na<br />
vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni<br />
dogovori. Ova od pri~ina {to so ~l.t 24 od Zakonot konkretno e navedeno<br />
koi propisi vo odnos na pravata, obvrskite i odgovornostite<br />
od raboten odnos va`at za dano~nite slu`benici, za vrabotenite koi<br />
vr{at raboti od oblasta na finansiskoto i materijalno rabotewe i<br />
javnite nabavki i za vrabotenite koi vr{at op{ti, administrativnotehni~ki<br />
i pomo{ni raboti, a so osporenata odredba direktorot so<br />
operativna instrukcija samo propi{uva koi raboti i dejnosti se vo<br />
sudir so slu`benite dol`nosti, poradi {to ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na osporenite st. 3 i 4 od ~l. 34 od Zakonot so<br />
Ustavot na Republika Makedonija“.<br />
2. Ustavniot sud so Odluka U. br. 169/2006 od 12. 09. 2007<br />
godina, gi ukina ~l. 9 st. 5 al. 3 i ~l. 26 st. 9 vo delot "ili operativna<br />
instrukcija donesena od strana na direktorot“ od Zakonot za Upravata<br />
za javni prihodi ("SV RM," br. 81/2005).<br />
67
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Vo ovaa smisla, spored Sudot,<br />
na~inot i postapkata za proverka na rabotnite sposobnosti i procedurata<br />
za zapo~nuvawe na vrabotuvaweto se del od pra{awata povrzani<br />
so ostvaruvawe na pravata od raboten odnos na vrabotenite, koi,<br />
soglasno Ustavot, se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Ottuka, Sudot utvrdi deka ureduvaweto na na~inot i postapkata<br />
za proverka na rabotnite sposobnosti i procedurata za zapo~nuvawe<br />
na vrabotuvaweto vo Upravata za javni prihodi mo`e da bide predmet<br />
na ureduvawe so zakon i kolektiven dogovor, a ne i so operativna<br />
instrukcija na direktorot, odnosno so podzakonski akt donesen od direktorot,<br />
poradi {to, Sudot oceni deka direktorot na Upravata za javni<br />
prihodi nema ustavna osnova za donesuvawe na takov akt.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot utvrdi deka ~l. 26 st. 9 vo delot<br />
"ili operativna instrukcija donesena od strana na direktorot" od<br />
Zakonot za upravata za javni prihodi ne e vo soglasnost so ~l. 32 st. 5<br />
Ustavot na Republika Makedonija“.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Pri izgotvuvaweto na referatot kako sporno se postavi slednovo<br />
pravno pra{awe: Dali ovlastuvaweto na direktorot na Upravata<br />
za javni prihodi da donesuva operativni instrukcii od site sferi na<br />
dano~noto rabotewe se naru{uva ustavnoto na~elo na vladeewe na pravoto<br />
i podelbata na vlasta?<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Vo tekot na prethodnata postapka se utvrdi deka podnositelot<br />
na inicijativata gi nemal predvid izmenite i dopolnuvawata na Zakonot<br />
za upravata za javni prihodi od 2008 godina ("SV RM," br. 81/2008<br />
godina) so koi se izbri{ani pove}e odredbi od Zakonot, me|u koi i del<br />
od odredbite osporeni so ovaa inicijativa.<br />
Imeno spored ~l. 17 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za upravata za javni prihodi, naslovite pred ~l. 26, 27, 28,<br />
29 i 30 i ~l. 26, 27, 28, 29 i 30 se bri{at.<br />
Spored ~l., 26 od istiot zakon, naslovite pred ~l. 37 i 40 i ~l.<br />
37, 38, 39 i 40 se bri{at, a spored ~l. 28 od Zakonot, se bri{e naslovot<br />
pred ~l. 42 i ~l. 42 od Zakonot.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska se<br />
temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
68
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~l. 19 st. 2 od Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava ("SV RM," br. 58/2000), Upravata za javni<br />
prihodi e osnovana kako organ vo sostav na Ministerstvoto za finansii,<br />
so svojstvo na pravno lice.<br />
So cel da se sozdadat osnovi za pristapuvawe kon proces na reorganizacija<br />
na Upravata za javni prihodi vo efikasna i efektivna<br />
organizacija vo site segmenti na nejzinoto rabotewe poradi ostvaruvawe<br />
na osnovnata misija - naplata na danocite soglasno zakon zaradi<br />
obezbeduvawe ostvaruvawe na funkciite na dr`avata i davawe pomo{<br />
i poddr{ka na dano~nite obvrznici za dobrovolno ispolnuvawe na dano~nite<br />
obvrski, zakonodavecot go donel Zakonot za upravata za javni<br />
prihodi ("SV RM," br. 81/2005 i 81/2008).<br />
Soglasno ~l. 1 od ovoj Zakon, so ovoj zakon se ureduva delokrugot,<br />
organizacijata, na~inot na vr{ewe na rabotata i rakovodeweto so<br />
Upravata za javni prihodi, kako i ovlastuvawata i odgovornostite pri<br />
sobiraweto, evidentiraweto, obrabotkata i za{titata na podatoci vo<br />
vrska so rabotite na Upravata.<br />
So ovoj zakon se ureduvaat i specifi~nostite vo pravata, obvrskite<br />
i odgovornostite na vrabotenite od raboten odnos, kodeksot na<br />
odnesuvawe, nagradite i priznanijata, kako i finansiraweto na Upravata<br />
za javni prihodi.<br />
Soglasno ~l. 9 od Zakonot, so rabotata na Upravata za javni<br />
prihodi rakovodi direktor, koj mo`e da ima zamenik. Direktorot i zamenikot<br />
na direktorot, na predlog na ministerot za finansii, gi imenuva<br />
i razre{uva od dol`nost Vladata na Republika Makedonija za period<br />
od ~etiri godini so pravo na povtorno imenuvawe.<br />
Vo ~l. 11 od Zakonot se uredeni ovlastuvawata na Direktorot,<br />
koj me|u drugoto, rakovodi i ja pretstavuva Upravata za javni prihodi;<br />
organizira i obezbeduva zakonito i efikasno vr{ewe na rabotite i<br />
zada~ite preku donesuvawe operativni instrukcii vo pismena forma<br />
od site oblasti na dano~noto rabotewe; donesuva finansiski plan,<br />
programa i planovi za rabota; odlu~uva za vrabotuvawe, rasporeduvawe,<br />
za pravata i dol`nostite na vrabotenite, za suspendirawe i<br />
prestanok na raboten odnos na vrabotenite vo Upravata za javni prihodi,<br />
soglasno odredbite na ovoj zakon; odlu~uva za zapo~nuvawe na postapka<br />
za otkrivawe na slu~ai na nesoodvetno odnesuvawe ili prekr-<br />
{uvawe na dol`nostite od strana na vrabotenite vo Upravata za javni<br />
prihodi.<br />
Za podnositelot na inicijativata e sporno ovlastuvaweto na<br />
direktorot na Upravata da donesuva operativni instrukcii (del od<br />
osporeniot ~l. 11 st. 1), kako i ~l. 4 st. 1 al. 17 vo koj kako edna od nadle`nostite<br />
na Upravata e navedena i donesuvawe na operativni ins-<br />
69
trukcii. Edinstven argument so koj podnositelot na inicijativata ja<br />
osporuva ustavnosta na ovie odredbi e nivnata nesoglasnost so Zakonot<br />
za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava, koj ne<br />
predviduval direktorot da mo`e da donesuva operativni instrukcii, i<br />
upatuva na prethodno donesena Odluka na Ustavniot sud U. br. 169/<br />
2006.<br />
Navodite na podnositelot na inicijativata za nas se neprifatlivi<br />
od pri~ina {to vo niv prakti~no otsustvuvaat argumenti za<br />
nesoglasnosta na ovie odredbi so Ustavot, i nivnata navodna protivustavnost<br />
se objasnuva so nesoglasnost so drug zakon. I samoto povikuvawe<br />
na Odlukata na Ustavniot sud U. br. 169/2006 godina e nesoodvetno<br />
od pri~ina {to vo ovaa odluka Ustavniot sud ne go osporil pravoto<br />
na direktorot da donesuva operativni instrukcii voop{to, tuku<br />
go smetal za problemati~no reguliraweto na pra{awa od oblasta na<br />
trudot, odnosno rabotnite odnosi, so operativni instrukcii i utvrdil<br />
deka toa e sprotivno na Ustavot koj predviduva deka ostvaruvaweto na<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori (~l. 32 st. 5 od Ustavot). Vo navedeniot predmet<br />
stanuvalo zbor za ureduvawe na na~inot i postapkata za proverka na<br />
rabotnite sposobnosti i procedurata za zapo~nuvawe na vrabotuvaweto<br />
vo Upravata za javni prihodi (~l. 26 st. 9 od Zakonot).<br />
Spored na{e mislewe, operativnata instrukcija od osporenite<br />
~l. 4 st. 1 al. 17 i ~l. 11 st. 1 od Zakonot, e podzakonski akt koj direktorot<br />
na Upravata za javni prihodi go nosi vo funkcija na izvr{uvawe<br />
na zakonite od oblasta na danocite i dano~noto rabotewe, {to proizleguva<br />
i od samata formulacija na ~l. 11 st. 1 vo koj izri~no se spomnuva<br />
deka stanuva zbor za operativni instrukcii vo pismena forma od<br />
site oblasti na dano~noto rabotewe. Osnovot za donesuvawe na vakov<br />
podzakonski akt e samiot Zakon za upravata za javni prihodi, kako i<br />
op{tiot Zakon za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava ("SV RM," br. 58/2000, 44/2002 i 82/2008) koj vo ~l. 55 st. 2 predviduva<br />
deka direktorot na samostojniot organ na dr`avnata uprava,<br />
odnosno upravnata organizacija donesuva pravilnici, re{enija, naredbi,<br />
upatstva, planovi, programi i drugi vidovi akti za izvr{uvawe na<br />
zakonite i drugi propisi, koga za toa e ovlasten so zakon. Ottuka so<br />
ogled na toa {to operativnite instrukcii od osporeniot ~l. 4 st. 1 al.<br />
17 i ~l. 11 st. 1 od Zakonot, direktorot na Upravata gi nosi vo funkcija<br />
na izvr{uvawe na Zakonot, a ne ureduva prava i obvrski na vrabotenite<br />
vo Upravata za javni prihodi, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na ovie odrebi so Ustavot, od aspekt na<br />
navodite vo inicijativata.<br />
Vo odnos na ~l. 41 od Zakonot, ~ij st. 2 e osporen so inicijativata,<br />
od navodite vo inicijativata proizleguva deka za podnositelot<br />
e sporno samoto pravo na bonus i visinata na bonusot, odnosno nadopolnuvaweto<br />
na redovnata plata za vrabotenite so posebni odgovor-<br />
70
nosti koja se dvi`i od 30% do 50 % od platata (za koja podnositelot<br />
smeta deka bilo „apsolutno neopravdano" i "neviden preterizam", kako<br />
i ovlastuvaweto na direktorot da ja opredeluva posebnata odgovornost<br />
i efikasnost za sekoj mesec, za {to nemalo pobliski kriteriumi vo<br />
Zakonot. Pritoa, napomenuvame deka so izmenite na Zakonot vo 2008<br />
godina, vtorata re~enica na ovoj stav koja {to glasela: "Posebnata<br />
odgovornost i efikasnosta za sekoj oddelen mesec go opredeluva direktorot,"<br />
bila izbri{ana, taka {to i navodite vo inicijativata vo<br />
odnos na ovoj del od osporenata odredba se bespredmetni. Vo odnos pak<br />
na samoto pravo na dodatok na plata, na{eto mislewe e deka toj ne e<br />
sprotiven na Ustavot, odnosno na odredbata od ~l. 32 od Ustavot, bidej}i<br />
so nea prakti~no se potvrduva pravoto na soodvetna zarabotuva~ka<br />
garantirano so Ustavot. I samiot Zakon za rabotnite odnosi<br />
("SV RM," br. 62/2005, 106/2008 i 161/2008), vo ~l. 105 st. 3, opredelil<br />
deka platata e sostavena od osnovnata plata, del od platata za rabotnata<br />
uspe{nost i dodatocite od plata, ako so drug zakon poinaku ne<br />
e opredeleno, taka {to so ovaa osporena odredba od Zakonot, ova pra-<br />
{awe, odnosno ova pravo, podetalno se ureduva za vrabotenite vo<br />
Upravata za javni prihodi. Ustavot zna~i dava osnova pravoto na rabotnikot<br />
na soodveetna zarabotuva~ka da se uredi so zakon, dodeka pak<br />
Zakonot za rabotnite odnosi, kako op{t zakon, predviduva mo`nost<br />
ova pra{awe da se uredi so poseben zakon, {to vo konkretniot slu~aj e<br />
napraveno so Zakonot za Upravata za javni prihodi. Od ovie pri~ini<br />
smetame deka vo odnos na odredbata od ~l. 42 st. 2 ne bi mo`elo da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta so ustavnite odredbi na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
Vo odnos na osporenata odredba od ~l. 43 st. 4, smetame deka<br />
podnositelot na inicijativata pogre{no ja ~ita i tolkuva. Imeno, toj<br />
smeta deka disciplinskata merka za prestanok na raboten odnos mo`elo<br />
da se propi{uva samo so zakon i kolektiven dogovor, a ne i so<br />
Kodeksot na odnesuvawe.<br />
Soglasno ~l. 43 st. 1, vrabotenite treba postojano da gi po~ituvaat<br />
najvisokite standardi na sopstveniot integritet i integritetot<br />
na Upravata za javni prihodi vo izvr{uvaweto na site aktivnosti utvrdeni<br />
so kodeks na odnesuvawe. Kodeksot na odnesuvawe go donesuva<br />
direktorot. (st. 2). Kodeksot na odnesuvawe gi opi{uva standardite na<br />
odnesuvawe koi treba da se po~ituvaat od site vraboteni i dava nasoki<br />
i upatstva za re{avawe na eti~kite pra{awa za onie koi rabotat vo<br />
Upravata za javni prihodi (st. 3). Spored osporeniot st. 4, slu~aite na<br />
odnesuvawe sprotivno na Kodeksot na odnesuvawe mo`at da bidat<br />
predmet na disciplinski merki, vklu~uvaj}i ja i merkata za prestanok<br />
na raboten odnos so otkaz za pote{kite povredi na odnesuvawe.<br />
Spored na{e mislewe, ona {to vsu{nost go ureduva odredbata e<br />
deka vo Kodeksot na odnesuvawe mo`at da se utvrdat standardite za<br />
odnesuvawe na vrabotenite vo Upravata za javni prihodi, za ~ie {to<br />
71
prekr{uvawe, soglasno osporeniot stav, mo`e da sleduvaat disciplinski<br />
merki vklu~uvaj}i ja merkata prestanok na raboteniot odnos so<br />
otkaz za pote{kite povredi na odnesuvawe. Kodeksot na odnesuva gi<br />
utvrduva pravilata i standardite na odnesuvawe koi treba da gi po~ituvaat<br />
vrabotenite, za da se obezbedi po~ituvawe na principite na<br />
zakonitost, profeisionalen integritet, efikasnost i lojalnost na<br />
vrabotenite vo Upravata za javni prihodi i voop{to ne stanuva zbor<br />
za toa deka vo Kodeksot na odnesuvaweto }e se propi{at disciplinski<br />
merki, vklu~uvaj}i ja merkata prestanok na rabotniot odnos. Poradi<br />
navedenoto smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na odredbata od ~len 43 stav 4 od Zakonot, so odredbite od Ustavot<br />
na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
2. Spored ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija Sudot }e ja otfrli inicijativata ako postojat procesni<br />
pre~ki za odlu~uvawe po nea.<br />
So ogled na toa {to osporenite odredbi od ~l. 26, 27, 29, 37, 40 i<br />
42 se bri{ani so izmenata na Zakonot za upravata za javni prihodi i<br />
tie ne se ve}e vo pravniot poredok, smetame deka se ispolneti uslovite<br />
za otfrlawe na inicijativata soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud, odnosno poradi nemawe procesni pretpostavki za<br />
odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Vrz osnova na seto navedeno se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe;<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 4 st. 1 al. 17, ~l. 11 st. 1 vo delot: "preku donesuvawe operativni<br />
instrukcii vo pismena forma od site oblasti na dano~noto<br />
rabotewe," ~l. 41 st. 2 i ~l. 43 st. 4 od Zakonot za upravata za javni prihodi<br />
("SV RM," br. 81/2005 i 81/2008), i<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 26 st. 4, ~l. 27 st. 9 vo delot: "ili operativna<br />
instrukcija donesena od strana na direktorot," ~l. 29 st. 1 t. 5 i<br />
st. 2, ~l. 37 st. 4, ~l. 40 st. 6, vtora re~enica i ~l. 42 st. 4 od Zakonot<br />
ozna~en vo t. 2 na ovoj predlog.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len<br />
110 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija („Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 8<br />
juli 2009 godina, donese<br />
72<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 4 stav 1 alineja 17, ~len 11 stav 1 vo delot: "preku donesuvawe
operativni instrukcii vo pismena forma od site oblasti na dano~noto<br />
rabotewe," ~len 41 stav 2 i ~len 43 stav 4 od Zakonot za upravata<br />
za javni prihodi ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 81/<br />
2005 i 81/2008), i<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 26 stav 4, ~len 27 stav 9 vo delot: "ili operativna<br />
instrukcija donesena od strana na direktorot," ~len 29 stav 1<br />
to~ka 5 i stav 2, ~len 37 stav 4, ~len 40 stav 6, vtora re~enica i ~len 42<br />
stav 4 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
3. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od zakonot ozna~eni vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, vo osporenite odredbi od<br />
~len 4 stav 17, ~len 11 stav 1, ~len 27 stav 9, ~len 42 stav 4 od Zakonot,<br />
zakonodavecot go koristel terminot operativna instrukcija. Me|utoa,<br />
soglasno Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava i soglasno ~len 95 stav 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
ne bilo predvideno deka direktorot mo`e da donesuva i operativni<br />
instrukcii. Podnositelot smeta deka so ovie odredbi se povreduval<br />
~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 32 stav 5, ~len 51, ~len 95 stav 3 i ~len 96<br />
od Ustavot i upatuva, pri odlu~uvaweto, da se ima predvid Odlukata na<br />
Ustavniot sud U. br. 169/2006 od 12 septemvri 2007 godina.<br />
Vo odnos na osporeniot ~len 26 stav 4 od Zakonot, koj se odnesuva<br />
za obezbeduvawe na dr`avni slu`benici od strana na samiot rabotodavec<br />
- direktor bez javno oglasuvawe na slobodno rabotno mesto,<br />
podnositelot smeta deka gi doveduval gra|anite vo neednakva polo`ba<br />
vo pogled na dostapnosta na rabotnoto mesto, bidej}i toa zna~elo deka<br />
nekoi gra|ani bile poprivilegirani i polesno zasnovale raboten<br />
odnos, bez pri toa da se obezbedi transparentnost i konkurencija. Podnositelot<br />
smeta deka so ovaa odredba se povreduval ~len 8 stav 1 alinei<br />
1 i 3, ~len 9, ~len 32 stavovi 1 i 2 i ~len 51 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija i upatuva na Odlukata na ustavniot sud U. br. 73/<br />
2004 od 18 maj 2005 godina.<br />
Vo odnos na ~len 29 stav 1 to~ka 5 od Zakonot i stavot 2 na ovoj<br />
~len, podnositelot uka`uva deka pravnite posledici od osuda se izrekuvaat<br />
so samata pravosilna sudska odluka i deka ponatamo{nite posledici<br />
ne bile dopu{teni. Ova proizleguvalo od Odlukata na Ustavniot<br />
sud U. br. 169/2006 od 12 septemvri 2007.<br />
Vo odnos na osporeniot ~len 37 stav 4 od Zakonot, podnositelot<br />
smeta deka odredbata bila diskriminatorska vo odnos na drugite slu`benici<br />
koi se prerasporeduvaat po slu`bena dol`nost i deka bila vo<br />
sprotivnost so ~len 8 stav 1 alinei 1 i 3, ~len 9, ~len 32 i ~len 51 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
73
Vo odnos na osporenata odredba od ~len 40 stav 6 od Zakonot,<br />
podnositelot smeta deka vtorata re~enica od ovaa odredba bila neodr`liva<br />
od ustavno-praven aspekt, bidej}i ne bilo precizirano vo koj<br />
rok treba slu`benicite koi nema da postignat zadovolitelni rezultati,<br />
da go dovedat svoeto rabotewe na zadovolitelno nivo, bidej}i vo<br />
sprotivno }e se prezemat dejstvija za nivno otpu{tawe od rabota. So<br />
toa odredbata bila sprotivna na ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9 i ~len<br />
32 od Ustavot.<br />
Vo odnos na osporenata odredba od ~len 41 stav 2 od Zakonot,<br />
podnositelot smeta deka bilo apsolutno neopravdano slu`benicite da<br />
mo`at da dobivaat 50% od platata kako nadopolnuvawe na redovnata<br />
plata vo tekot na mesecot, bidej}i toa bili neviden preterizam. Opredeluvaweto<br />
na posebnata odgovornost i efikasnost za sekoj oddelen<br />
mesec od strana na direktorot, bez pobliski kriteriumi i parametri,<br />
zna~elo deka direktorot mo`e da pravi {to saka i da nagraduva kako i<br />
kogo saka, {to bilo nedozvolivo vo edno civilizirano op{testvo.<br />
Osporenata odreba bila sprotivna so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9,<br />
~len 32 stav 5 i ~len 51 od Ustavot.<br />
Vo odnos na odredbata od ~len 43 stav 4, podnositelot smeta<br />
deka disciplinskata merka za prestanok na raboten odnos mo`ela da se<br />
propi{uva samo so zakon i kolektiven dogovor, a ne i so Kodeksot na<br />
odnesuvawe, {to proizleguvalo od ~len 32 stav 5 od Ustavot. Poradi<br />
toa podnositelot smeta deka ovaa osporena odredba bila vo sprotivnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 32 stav 5 i ~len 51 od Ustavot.<br />
So inicijativata se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na navedenite osporeni odredbi od Zakonot za<br />
upravata za javni prihodi.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 4 stav 1 alineja<br />
17 od Zakonot za upravata za javni prihodi, Upravata za javni prihodi<br />
gi izvr{uva upravnite i drugi stru~ni raboti koi se odnesuvaat, me|u<br />
drugite, i na donesuvawe operativni instrukcii.<br />
Soglasno ~len 11 stav 1 od Zakonot, direktorot rakovodi i ja<br />
pretstavuva Upravata za javni prihodi; organizira i obezbeduva zakonito<br />
i efikasno vr{ewe na rabotite i zada~ite preku donesuvawe<br />
operativni instrukcii vo pismena forma od site oblasti na dano~noto<br />
rabotewe.<br />
Sudot isto taka utvrdi deka spored ~len 26 stav 4, direktorot<br />
go zadr`uva pravoto da dade dozvola za neobjavuvawe na javen oglas za<br />
slobodno rabotno mesto vrz osnova na negova odluka za unapreduvawe<br />
ili prerasporeduvawe na slu`benik na toa rabotno mesto.<br />
Sudot ponatamu utvrdi deka spored ~len 27 stav 9 od Zakonot,<br />
postapkata povrzana za tretmanot na vraboteniot na probna rabota }e<br />
se uredi so kolektiven dogovor ili operativna instrukcija donesena<br />
od strana na direktorot.<br />
74
Spored ~len 29 stav 1 to~ka 5 i stav 2 od Zakonot, na slu`benikot<br />
mu prestanuva rabotniot odnos vo Upravata za javni prihodi so<br />
odluka na direktorot vo slednive slu~ai: ako e osuden za krivi~no<br />
delo vo vrska so slu`benata dol`nost ili drugo krivi~no delo koe go<br />
pravi nedostoen za slu`benik i za vr{ewe na slu`bata vo Upravata za<br />
javni prihodi - so denot na vra~uvaweto na pravosilnata presuda. Soglasno<br />
stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot, ako slu`benikot e osuden so<br />
kazna zatvor pomala od tri meseca za krivi~no delo koe ne e povrzano<br />
so nadle`nosta na Upravata za javni prihodi, a nitu e napraveno na<br />
rabota i ne go ru{i ugledot na Upravata za javni prihodi, direktorot<br />
mo`e da odlu~i, slu`benikot da go vrati na rabota po izdr`uvaweto<br />
na kaznata, imaj}i go predvid negovoto prethodno rabotewe i odnesuvawe.<br />
Sudot na sednicata, isto taka, utvrdi deka spored ~len 37 stav 4,<br />
slu`benikot koj e prerasporeden po sopstveno barawe nema pravo na<br />
nadomestocite od stavot 3 na ovoj ~len.<br />
Spored osporeniot ~len 40 stav 6 od Zakonot, slu`benicite<br />
koi nema da postignat zadovolitelni rezultati vo raboteweto, {to e<br />
reflektirano i vo nivniot izve{taj za ocenuvawe na raboteweto, }e<br />
imaat pravo na natamo{na obuka, kako i na poddr{ka od strana na nivnite<br />
pretpostaveni, so cel svoeto rabotewe da go dovedat na zadovolitelno<br />
nivo. Ako ne uspeat da go postignat toa vo odredeniot rok, }e<br />
se prezemat dejstvija za nivno otpu{tawe.<br />
Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 41 stav 2 od Zakonot,<br />
vrabotenite mo`at da dobivaat od 30%, no najmnogu do 50% od<br />
platata kako nadopolnuvawe na redovnata plata vo tekot na mesecot za<br />
posebnata odgovornost koja proizleguva od rabotnoto mesto i e od osobeno<br />
zna~ewe za efikasnosta na Upravata za javni prihodi.<br />
Soglasno ~len 42 stav 4 od Zakonot, specificirawe na evidencijata<br />
za napreduvaweto vo karierata, kako i odr`uvaweto i pristapnosta<br />
na podatocite }e bide odredena so operativna instrukcija na<br />
direktorot.<br />
Sudot na sednicata ponatamu utvrdi deka spored ~len 43 stav 4<br />
od Zakonot, slu~aite na odnesuvawe sprotivno na Kodeksot na odnesuvawe<br />
mo`at da bidat predmet na disciplinski merki, vklu~uvaj}i ja i<br />
merkata za prestanok na raboten odnos so otkaz za pote{kite povredi<br />
na odnesuvawe.<br />
5. Sudot vo tekot na prethodnata postapka utvrdi deka so izmenite<br />
i dopolnuvawata na Zakonot za upravata za javni prihodi od 2008<br />
godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 81/2008 godina)<br />
se izbri{ani pove}e odredbi od Zakonot, me|u koi i del od odredbite<br />
osporeni so ovaa inicijativa. Imeno spored ~len 17 od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za upravata za javni prihodi,<br />
naslovite pred ~lenovite 26 - 30 i ~lenovite 26, 27, 28, 29 i 30 se bri-<br />
{at. Spored ~len, 26 od istiot zakon, naslovite pred ~lenovite 37 i 40<br />
75
i ~lenovite 37, 38, 39 i 40 se bri{at, a spored ~len 28 od Zakonot, se<br />
bri{e naslovot pred ~lenot 42 i ~lenot 42 od Zakonot.<br />
6. Spored ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i<br />
sudska se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~len 19 stav 2 od Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 58/2000), Upravata za javni prihodi e osnovana kako organ<br />
vo sostav na Ministerstvoto za finansii, so svojstvo na pravno lice.<br />
So cel da se sozdadat osnovi za pristapuvawe kon proces na reorganizacija<br />
na Upravata za javni prihodi vo efikasna i efektivna<br />
organizacija vo site segmenti na nejzinoto rabotewe poradi ostvaruvawe<br />
na osnovnata misija - naplata na danocite soglasno zakon zaradi<br />
obezbeduvawe ostvaruvawe na funkciite na dr`avata i davawe pomo{<br />
i poddr{ka na dano~nite obvrznici za dobrovolno ispolnuvawe na<br />
dano~nite obvrski, zakonodavecot go donel Zakonot za upravata za javni<br />
prihodi ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 81/2005 i<br />
81/2008).<br />
Soglasno ~len 1 od ovoj zakon, so ovoj zakon se ureduva delokrugot,<br />
organizacijata, na~inot na vr{ewe na rabotata i rakovodeweto so<br />
Upravata za javni prihodi, kako i ovlastuvawata i odgovornostite pri<br />
sobiraweto, evidentiraweto, obrabotkata i za{titata na podatoci vo<br />
vrska so rabotite na Upravata.<br />
So ovoj zakon se ureduvaat i specifi~nostite vo pravata, obvrskite<br />
i odgovornostite na vrabotenite od raboten odnos, kodeksot na<br />
odnesuvawe, nagradite i priznanijata, kako i finansiraweto na Upravata<br />
za javni prihodi.<br />
Soglasno ~len 9 od Zakonot, so rabotata na Upravata za javni<br />
prihodi rakovodi direktor, koj mo`e da ima zamenik. Direktorot i<br />
zamenikot na direktorot, na predlog na ministerot za finansii, gi<br />
imenuva i razre{uva od dol`nost Vladata na Republika Makedonija za<br />
period od ~etiri godini so pravo na povtorno imenuvawe.<br />
Vo ~lenot 11 od Zakonot se uredeni ovlastuvawata na Direktorot,<br />
koj me|u drugoto, rakovodi i ja pretstavuva Upravata za javni<br />
prihodi, organizira i obezbeduva zakonito i efikasno vr{ewe na<br />
rabotite i zada~ite preku donesuvawe operativni instrukcii vo pismena<br />
forma od site oblasti na dano~noto rabotewe, donesuva finansiski<br />
plan, programa i planovi za rabota, odlu~uva za vrabotuvawe,<br />
rasporeduvawe, za pravata i dol`nostite na vrabotenite, za suspendirawe<br />
i prestanok na raboten odnos na vrabotenite vo Upravata za javni<br />
prihodi, soglasno odredbite na ovoj zakon; odlu~uva za zapo~nuvawe<br />
76
na postapka za otkrivawe na slu~ai na nesoodvetno odnesuvawe ili<br />
prekr{uvawe na dol`nostite od strana na vrabotenite vo Upravata za<br />
javni prihodi.<br />
Za podnositelot na inicijativata e sporno ovlastuvaweto na<br />
direktorot na Upravata da donesuva operativni instrukcii (del od<br />
osporeniot ~len 11 stav 1), kako i ~len 4 stav 1 alineja 17 vo koj kako<br />
edna od nadle`nostite na Upravata e navedena i donesuvawe na operativni<br />
instrukcii. Edinstven argument so koj podnositelot na inicijativata<br />
ja osporuva ustavnosta na ovie odredbi e nivnata nesoglasnost so<br />
Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava, koj<br />
ne predviduval direktorot da mo`e da donesuva operativni instrukcii,<br />
i upatuva na prethodno donesena Odluka na Ustavniot sud U. br.<br />
169/2006.<br />
Sudot ne gi prifati navodite na podnositelot na inicijativata,<br />
od pri~ina {to vo niv prakti~no otsustvuvaat argumenti za nesoglasnosta<br />
na ovie odredbi so Ustavot, i nivnata navodna protivustavnost<br />
se objasnuva so nesoglasnost so drug zakon. I samoto povikuvawe<br />
na Odlukata na Ustavniot sud U. br. 169/2006 godina e nesoodvetno od<br />
pri~ina {to vo ovaa odluka Ustavniot sud ne go osporil pravoto na<br />
direktorot da donesuva operativni instrukcii voop{to, tuku go smetal<br />
za problemati~no reguliraweto na pra{awa od oblasta na trudot,<br />
odnosno rabotnite odnosi, so operativni instrukcii i utvrdil deka<br />
toa e sprotivno na Ustavot koj predviduva deka ostvaruvaweto na pravata<br />
na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni<br />
dogovori (~len 32 stav 5 od Ustavot). Vo navedeniot predmet<br />
stanuvalo zbor za ureduvawe na na~inot i postapkata za proverka na<br />
rabotnite sposobnosti i procedurata za zapo~nuvawe na vrabotuvaweto<br />
vo Upravata za javni prihodi (~len 26 stav 9 od Zakonot).<br />
Spored misleweto na Sudot, operativnata instrukcija od osporenite<br />
~len 4 stav 1 alineja 17 i ~len 11 stav 1 od Zakonot, e podzakonski<br />
akt koj direktorot na Upravata za javni prihodi go nosi vo funkcija<br />
na izvr{uvawe na zakonite od oblasta na danocite i dano~noto<br />
rabotewe, {to proizleguva i od samata formulacija na ~len 11 stav 1<br />
vo koj izri~no se spomnuva deka stanuva zbor za operativni instrukcii<br />
vo pismena forma od site oblasti na dano~noto rabotewe. Osnovot za<br />
donesuvawe na vakov podzakonski akt e samiot Zakon za upravata za<br />
javni prihodi, kako i op{tiot Zakon za organizacija i rabota na organite<br />
na dr`avnata uprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 58/2000, 44/2002 i 82/2008) koj vo ~len 55 stav 2 predviduva<br />
deka direktorot na samostojniot organ na dr`avnata uprava, odnosno<br />
upravnata organizacija donesuva pravilnici, re{enija, naredbi, upatstva,<br />
planovi, programi i drugi vidovi akti za izvr{uvawe na zakonite<br />
i drugi propisi, koga za toa e ovlasten so zakon. Ottuka, so ogled na<br />
toa {to operativnite instrukcii od osporeniot ~len 4 stav 1 alineja<br />
17 i ~len 11 stav 1 od Zakonot, direktorot na Upravata gi donesuva vo<br />
77
funkcija na izvr{uvawe na Zakonot, a ne ureduva prava i obvrski na<br />
vrabotenite vo Upravata za javni prihodi, Sudot ne go postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta na ovie odrebi so Ustavot, od aspekt na navodite<br />
vo inicijativata.<br />
Vo odnos na ~len 41 od Zakonot, ~ij stav 2 e osporen so inicijativata,<br />
od navodite vo inicijativata proizleguva deka za podnositelot<br />
e sporno samoto pravo na bonus i visinata na bonusot, odnosno nadopolnuvaweto<br />
na redovnata plata za vrabotenite so posebni odgovornosti<br />
koja se dvi`i od 30% do 50 % od platata (za koja podnositelot<br />
smeta deka bilo "apsolutno neopravdano" i "neviden preterizam,"<br />
kako i ovlastuvaweto na direktorot da ja opredeluva posebnata odgovornost<br />
i efikasnost za sekoj mesec, za {to nemalo pobliski kriteriumi<br />
vo Zakonot. Pritoa, Sudot utvrdi deka so izmenite na Zakonot vo<br />
2008 godina, vtorata re~enica na ovoj stav koja {to glasela: "Posebnata<br />
odgovornost i efikasnosta za sekoj oddelen mesec go opredeluva<br />
direktorot," bila izbri{ana, taka {to i navodite vo inicijativata vo<br />
odnos na ovoj del od osporenata odredba se bespredmetni. Vo odnos pak<br />
na samoto pravo na dodatok na plata, spored ocenkata na Sudot, toj ne e<br />
sprotiven na Ustavot, odnosno na odredbata od ~len 32 od Ustavot,<br />
bidej}i so nea se potvrduva pravoto na soodvetna zarabotuva~ka garantirano<br />
so Ustavot. Vpri~em i samiot Zakon za rabotnite odnosi<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 62/2005, 106/2008 i<br />
161/2008), vo ~lenot 105 stav 3, opredelil deka platata e sostavena od<br />
osnovnata plata, del od platata za rabotnata uspe{nost i dodatocite<br />
od plata, ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno, taka {to so ovaa<br />
osporena odredba od Zakonot, ova pra{awe, odnosno ova pravo,<br />
podetalno se ureduva za vrabotenite vo Upravata za javni prihodi.<br />
Ustavot zna~i dava osnova pravoto na rabotnikot na soodvetna<br />
zarabotuva~ka da se uredi so zakon, dodeka pak Zakonot za rabotnite<br />
odnosi, kako op{t zakon, predviduva mo`nost ova pra{awe da se uredi<br />
so poseben zakon, {to vo konkretniot slu~aj e napraveno so Zakonot za<br />
Upravata za javni prihodi. Od ovie pri~ini, vo odnos na odredbata od<br />
~len 42 stav 2 od Zakonot, Sudot ne go postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
so ustavnite odredbi na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Vo odnos na osporenata odredba od ~lenot 43 stav 4 od Zakonot,<br />
podnositelot smeta deka disciplinskata merka za prestanok na raboten<br />
odnos mo`elo da se propi{uva samo so zakon i kolektiven dogovor,<br />
a ne i so Kodeksot na odnesuvawe. Soglasno ovie odredbi od Zakonot<br />
vrabotenite treba postojano da gi po~ituvaat najvisokite standardi<br />
na sopstveniot integritet i integritetot na Upravata za javni prihodi<br />
vo izvr{uvaweto na site aktivnosti utvrdeni so kodeks na odnesuvawe.<br />
Kodeksot na odnesuvawe go donesuva direktorot. (stav 2). Kodeksot<br />
na odnesuvawe gi opi{uva standardite na odnesuvawe koi treba da<br />
se po~ituvaat od site vraboteni i dava nasoki i upatstva za re{avawe<br />
78
na eti~kite pra{awa za onie koi rabotat vo Upravata za javni prihodi<br />
(stav 3). Spored osporeniot stav 4, slu~aite na odnesuvawe sprotivno<br />
na Kodeksot na odnesuvawe mo`at da bidat predmet na disciplinski<br />
merki, vklu~uvaj}i ja i merkata za prestanok na raboten odnos so<br />
otkaz za pote{kite povredi na odnesuvawe.<br />
Spored misleweto na Sudot, ona {to vsu{nost go ureduva odredbata<br />
e deka vo Kodeksot na odnesuvawe mo`at da se utvrdat standardite<br />
za odnesuvawe na vrabotenite vo Upravata za javni prihodi, za<br />
~ie {to prekr{uvawe, soglasno osporeniot stav, mo`e da sleduvaat<br />
disciplinski merki vklu~uvaj}i ja merkata prestanok na raboteniot<br />
odnos so otkaz za pote{kite povredi na odnesuvawe. Kodeksot na odnesuvawe<br />
gi utvrduva pravilata i standardite na odnesuvawe koi treba<br />
da gi po~ituvaat vrabotenite, za da se obezbedi po~ituvawe na principite<br />
na zakonitost, profeisionalen integritet, efikasnost i lojalnost<br />
na vrabotenite vo Upravata za javni prihodi i voop{to ne stanuva<br />
zbor za toa deka vo Kodeksot na odnesuvaweto }e se propi{at disciplinski<br />
merki, vklu~uvaj}i ja merkata prestanok na rabotniot<br />
odnos. Poradi navedenoto, Sudot ne go postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na odredbata od ~len 43 stav 4 od Zakonot, so odredbite od Ustavot<br />
na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
7. Spored ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija Sudot }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
procesni pre~ki za odlu~uvawe po nea.<br />
So ogled na toa {to vo tekot na postapkata se utvrdi deka osporenite<br />
odredbi od ~lenovite 26, 27, 29, 37, 40 i 42 se bri{ani so izmenata<br />
na Zakonot za upravata za javni prihodi od 2008 godina, i tie ne se<br />
ve}e vo pravniot poredok, Sudot utvrdi deka nema procesni pretpostavki<br />
za odlu~uvawe po inicijativata, poradi {to odlu~i inicijativata<br />
da ja otfrli soglasno ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud.<br />
8. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1<br />
i 2 od ova re{enie.<br />
9. Ova re{enie vo odnos na to~kata 1, Sudot go donese so<br />
mnozinstvo glasovi, a vo odnos na to~kata 2 ednoglasno vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
79
80
7. U. br. 71/2009 (8. 06. 2006)<br />
Osporen akt<br />
^len 1 vo delot "i vo Slu`bata za voeno zdravstvo", ~l. 2 t. 2<br />
al. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 i 16 od Odlukata za utvrduvawe na dol`nosti<br />
vo trupa zaklu~no so brigada i soodvetna edinica i odredeni<br />
dol`nosti vo komanda na korpus i vo voeni ustanovi vo koi slu`bata<br />
se vr{i pod trupni uslovi, br. 19-857/1 od 28. 02. 2009 godina, donesena<br />
od Vladata na Republika Makedonija ("SV RM," br. 32/2009).<br />
Navodi vo inicijativata<br />
- Spored podnositelot na inicijativata, od sod`inata na osporenata<br />
odluka ne se gledalo deka istata bila donesena po predlog na<br />
ministerot za odbrana, kako {to nalaga ~l. 94 st. 1 t. 3 pod b) od Zakonot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, so {to bil povreden<br />
navedeniot zakonski ~len.<br />
Osven toa, osporeniot del i osporenite alinei ne mo`ele da se<br />
podvedat pod vr{ewe dol`nosti vo trupa i pod trupni uslovi, a deka<br />
toa bilo taka proizleguvalo od ~l. 94 st. 1 t. 2 pod b) od istiot zakon,<br />
spored koj na osigurenicite vo Ministerstvoto za odbrana i na slu`ba<br />
vo postojaniot sostav na Armijata na Republika Makedonija sta`ot na<br />
osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe, i toa: sekoi 12 meseci<br />
efektivno pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 16 meseci sta`<br />
na osiguruvawe vo vr{ewe raboti na radiolo{ka, biolo{ka i hemiska<br />
za{tita vo laboratoriski i poligonski uslovi, {to }e gi utvrdi ministerot<br />
za odbrana. Spored toa, so osporeniot del od Odlukata se povreduval<br />
~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 5, ~l. 34 i ~l. 51 od Ustavot i ~l. 94 st.<br />
1 t. 2 pod b) i t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Pri odlu~uvaweto po ovaa inicijativa, podnositelot predlaga<br />
Ustavniot sud da ja ima predvid i odredbata na ~l. 152 od Zakonot za<br />
slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, spored koj dodatokot na<br />
osnovnata plata za vr{ewe trupna slu`ba pripa|a za slu`ba vo edinici<br />
zaklu~no so brigada i se vrednuva vo bodovi i toa od 50 do 100 boda,<br />
vo zavisnost od dol`nosta, kako i faktot deka vo Republika Makedonija<br />
poodamna ne postoele komandi na korpus, a ne postoele nitu voeni<br />
ustanovi vo koi slu`bata se vr{ela pod trupni uslovi.<br />
81
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenite odredbi.<br />
82<br />
Sodr`ina na osporenata odluka<br />
^len 1<br />
So ovaa odluka se utvrduvaat dol`nostite vo trupa zaklu~no so<br />
brigada i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komanda na korpus<br />
i vo Slu`bata za voeno zdravstvo (osporen del), vo koi slu`bata se<br />
vr{i pod trupni uslovi vo Ministerstvoto za odbrana i vo postojaniot<br />
sostav na Armijata na Republika Makedonija, za ~ie vr{ewe sekoi<br />
12 meseci efektivno pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 15<br />
meseci sta` na osiguruvawe.<br />
^len 2<br />
Kako dol`nosti od ~len 1 na ovaa odluka se utvrduvaat:<br />
1. Dol`nosti vo trupa zaklu~no so brigada i soodvetna edinica:<br />
- dol`nosti vo edinica zaklu~no so brigada i soodvetna edinica,<br />
koi se popolnuvaat so voeni stare{ini i profesionalni vojnici;<br />
- dol`nosti na lekar i medicinski tehni~ar vo trupa koi se<br />
popolnuvaat so civilni lica.<br />
2. Dol`nosti vo komandi vo koi slu`bata se vr{i pod trupni<br />
uslovi:<br />
- dol`nosti vo operativen centar vo General{tabot na Armijata<br />
na Republika Makedonija i Zdru`enata operativna komanda;<br />
- dol`nosti vo Centarot za odgleduvawe i dresura na slu`beni<br />
ku~iwa;<br />
- dol`nosti vo Sekciite za obuka;<br />
- dol`nosti vo poligonite i kampovite za obuka;<br />
- dol`nosti na streli{ta;<br />
- dol`nosti vo Centarot za obuka;<br />
- rabota vo laboratorii i oddelenija vo Slu`bata za voeno zdravstvo,<br />
nadle`nostite za koi za dijagnostika i le~ewe se primenuvaat<br />
radiorendgenski i drugi zra~ewa {tetni po zdravjeto i rabota vo Institutot<br />
za preventivna medicina i toa:<br />
- rakovoditel na Oddelenie za radiologija;<br />
- radiolog vo Oddelenie za radiologija;<br />
- glaven radiolo{ki tehnolog, voedno rakuva~ na sanitetski<br />
materijalni sredstva vo Oddelenie za radiologija;<br />
- radiolo{ki tehnolog vo Oddelenie za radiologija;<br />
- radiolo{ki tehni~ar vo Oddelenie za radiologija;<br />
- fizi~ar vo Oddelenie za medicina na trudot;<br />
- rakovoditel na Oddelenie za preventivna medicina;<br />
- glaven medicinski tehni~ar vo Oddelenie za preventivna medicina;
- rakuva~ na InMS i SnMS za institut za preventivna medicina.<br />
(osporen del)<br />
^len 3<br />
Ovaa odluka vleguva vo sila osmiot den od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Br. 19-857/1<br />
Zamenik na pretsedatelot<br />
28 fevruari 2009 god. na Vladata na Republika<br />
Skopje<br />
Makedonija<br />
m-r <strong>Zoran</strong> Stavreski<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
134/2003, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za utvrduvawe na posebnite specijalnosti od osobeno<br />
zna~ewe za Armijata na Republika Makedonija, rabotnite mesta (dol-<br />
`nostite) i visinata na iznosot na dodatokot na platata, br. 01-3891/1<br />
donesen od ministerot za odbrana na 11 juni 2003 godina ("SV RM," br.<br />
40/2003 i 79/2003).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Soglasno ~l. 155 od Zakonot,<br />
ovie posebni specijalnosti vo vr{eweto na slu`ba od osobeno zna~ewe<br />
za Armijata, rabotnite mesta (dol`nosti) i visinata na iznosot<br />
na dodatokot na osnovnata plata, na predlog na na~alnikot na General-<br />
{tabot na Armijata, so pravilnik gi utvrduva ministerot za odbrana.<br />
Vrz osnova na ovaa zakonska odredba, ministerot za odbrana, po<br />
predlog na na~alnikot na General{tabot na Armijata, go donel osporeniot<br />
Pravilnik.<br />
Vo prethodna postapka Sudot utvrdi deka na~alnikot na General{tabot<br />
na Armijata na Republika Makedonija so pismo br. 01-452/1<br />
od 25. 04. 2003 godina dostavil do Ministerstvoto za odbrana Predlog -<br />
pravilnik za utvrduvawe na posebnite specijalnosti od osobeno zna-<br />
~ewe za Armijata, rabotnite mesta (dol`nostite) i visinata na iznosot<br />
na dodatokot na plata vo zavisnot od uslovite pod koi se vr{at<br />
dol`nostite.<br />
So ogled na toa {to Pravilnikot e donesen soglasno ~l. 155 od<br />
Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, po prethoden<br />
predlog od na~alnikot na General{tabot na Armijata, zna~i deka<br />
toj e donesen spored postapkata utvrdena so zakon. Imeno, ~l. 155 od<br />
Zakonot vrz osnova na koj e donesen Pravilnikot nedvosmisleno nalo-<br />
`uva postoewe na predlog od na~alnikot na General{tabot, poradi<br />
{to Sudot smeta deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na Pravilnikot so ~l. 8 st. 1 al. 3, 51 i 96 od Ustavot i so ~l. 155 i 245<br />
od Zakonot za slu`ba vo Armijata.<br />
83
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
127/2008 ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za sodr`inata i metodologija<br />
za izrabotka na za{titno-konzarvatorskite osnovi za kulturnoto<br />
nasledstvo ("SV RM," br. 111/2005), donesen od ministerot za kultura<br />
na Republika Makedonija.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Podnositelot vo inicijativata<br />
naveduva deka od tekstot na osporeniot Pravilnik ne mo`e da se<br />
utvrdi deka ministerot za kultura ja propi{al sodr`inata i metodologijata<br />
za izrabotka na za{titno-konzervatorski osnovi po prethodno<br />
pribaveno mislewe od nadle`nite ministerstva. Me|utoa spored<br />
Sudot, pribavuvaweto na mislewe od nadle`nite ministerstva e samo<br />
del od postapkata za donesuvawe na Pravilnikot, ~ija ocenka ne e vo<br />
nadle`nost na Ustavniot sud na Republika Makedonija, a vo smisla na<br />
citiranata ustavna odredba.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali pri utvrduvaweto na osporenite dol`nosti vo trupa zaklu~no<br />
so brigada koi se vr{at pod trupni uslovi i koi spa|aat vo kategorijata<br />
na dol`nosti za koi sta`ot na osiguruvawe se smeta so zgolemeno<br />
traewe (12/15 meseci), Vladata, bez sorabotka so Ministerstvoto<br />
za odbrana gi opfatila i dol`nostite na koi se vr{at raboti vo<br />
vrska so radiolo{ka, biolo{ka i hemiska za{tita vo laboratoriski i<br />
poligonski uslovi, za koi sta`ot na osiguruvawe se smeta so zgolemeno<br />
traewe (12/16 meseci) i koi soglasno Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, treba da gi opredeli ministerot za odbrana, i<br />
dali so toa e povreden navedeniot zakon i ustavnoto na~elo na vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e temelna vrednosta na ustavniot poredok na<br />
Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 32 st. 5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na<br />
vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni<br />
dogovori.<br />
Spored ~l. 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
84
Spored ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta<br />
na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i<br />
so zakonite.<br />
Spored ~l. 94 st. 1 t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i inavalidskoto<br />
osiguruvawe ("SV RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996,<br />
32/1997, 24/2000, 96/2000, 50/2001, 85/2003, 50/2004, 4/2005, 84/2005, 101/<br />
2005, 70/2006, 153/07, 152/2008 i 161/2008) na osigurenicite vo Ministerstvoto<br />
za odbrana i na slu`ba vo postojniot sostav na Armijata na<br />
Republika Makedonija (vojnici po dogovor, pomladi oficeri i gara-<br />
|anski lica na slu`ba na armijata) sta`ot na osiguruvawe im se smeta<br />
so zgolemeno traewe, i toa: sekoi 12 meseci efektivno pominati na<br />
tie dol`nosti se smetaat kako 15 meseci sta` na osiguruvawe za vr{-<br />
ewe dol`nost vo trupa zaklu~no so brigada i soodvetna edinica i<br />
odredeni dol`nosti vo komanda na korpus i vo voeni ustanovi vo koi<br />
slu`bata se vr{i pod trupni uslovi, a koi gi utvrduva Vladata na<br />
Republika Makedonija po predlog na ministerot za odbrana.<br />
Vrz navedeniot zakonski osnov, Vladata na Republika Makedonija<br />
donela Odluka za utvrduvawe na dol`nosti vo trupa zaklu~no so<br />
brigada i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komanda na<br />
korpus i vo voeni ustanovi vo koi slu`bata se vr{i pod trupni uslovi.<br />
So navedenata odluka utvrdeni se dol`nostite vo trupa zaklu~no so<br />
brigada i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komandi i vo<br />
Slu`bata za voeno zdravstvo, vo koi slu`bata se vr{i pod trupni uslovi<br />
vo Ministerstvoto za odbrana i postojaniot sostav na Armijata na<br />
Republika Makedonija, za ~ie vr{ewe sekoi 12 meseci efektivno pominati<br />
na tie dol`nosti se smetaat kako 15 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Navodite vo inicijativata deka od sodr`inata na Odlukata ne<br />
se gledalo deka Odlukata bila donesena po predlog na ministerot za<br />
odbrana, so {to bil povreden ~l. 94 st. 1 t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto<br />
i inavalidskoto osiguruvawe, smetame deka se neosnovani.<br />
Imeno, vidno od misleweto na Vladata na Republika Makedonija<br />
dostaveno do Ustavniot sud kako odgovor na navodite vo inicijativata<br />
( br. 19-1603/1 od 05.05.2009 godina), ministerot za odbrana do Vladata<br />
na Republika Makedonija dostavil predlog-odluka, koja soglasno<br />
Delovnikot za rabota na Vladata na Republika Makedonija e razgleduvana<br />
od nadle`nite komisii na Vladata pred istata da bide donesena,<br />
za {to kaj nadle`nite slu`bi vo Generalniot sekretarijat na<br />
Vladata postojat soodvetni zapisnici, zaklu~oci i odluki. Ottuka,<br />
proizleguva deka vo postapkata za donesuvawe na osporenata odluka,<br />
postapeno e vo soglasnost so zakonskiot osnov za nejzinoto donesuvawe,<br />
odnosno, istata e donesena po predlog na ministerot za odbrana,<br />
{to e vo soglasnost so ~l. 94 st. 1 t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i<br />
inavalidskoto osiguruvawe, poradi {to smetame deka ne mo`e da se<br />
85
postavi pra{aweto za zakonitosta na postapkata za donesuvawe na<br />
Odlukata.<br />
Isto taka, smetame deka se neosnovani i navodite vo inicijativata<br />
deka osporenite dol`nosti od Odlukata ne mo`ele da se podvedat<br />
pod vr{ewe vo trupa i pod trupni uslovi, kako {to toa bilo storeno<br />
so Odlukata, zatoa {to vo ~l. 94 st. 1 t. 2 pod b) od Zakonot za penziskoto<br />
i inavalidskoto osiguruvawe, bilo utvrdeno deka na osigurenicite<br />
vo Ministerstvoto za odbrana i na slu`ba vo postojniot<br />
sostav na Armijata na Republika Makedonija (vojnici po dogovor, pomladi<br />
oficeri i gara|anski lica na slu`ba na armijata) sta`ot na osiguruvawe<br />
im se smeta so zgolemeno traewe, i toa sekoi 12 meseci efektivno<br />
pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 16 meseci sta` na<br />
osiguruvawe za vr{ewe raboti na radiolo{ka, biolo{ka i hemiska<br />
za{tita vo labaratoriski i poligonski uslugi, {to }e gi utvrdi ministerot<br />
za odbrana. Ova zatoa {to Zakonot za penziskoto i inavalidskoto<br />
osiguruvawe napravil jasna distinkcija koi dol`nosti potpa-<br />
|aat pod re`imot na ~l. 94 st. 1 t. 2 pod b) od Zakonot za penziskoto i<br />
inavalidskoto osiguruvawe, a koi dol`nosti potpa|aat pod re`imot<br />
na ~l. 94 st. 1 t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe,<br />
pri {to ostavil toa da bide operacionalizrano od strana na<br />
Ministerstvoto za odbrana, odnosno Vladata na Republika Makedonija,<br />
so donesuvawe na soodvetni akti, imaj}i ja predvid specifikata<br />
na formacijata na Armijata na Republika Makedonija koja ja propi-<br />
{uva Pretsedatelot na Republikata kako vrhoven komandant na Armijata.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, so osporenite alinei na navedenata<br />
odluka Vladata, vo sorabotka so Ministerstvoto za odbrana, gi<br />
konkretizirala dol`nostite koi se vr{at pod trupni uslovi i koi<br />
poradi nivnata specifika se razlikuvaat od dol`nostite na koi se<br />
vr{at raboti vo vrska so radiolo{ka, biolo{ka i hemiska za{tita vo<br />
laboratoriski i poligonski uslovi, opredeluvaj}i gi kako dol`nosti<br />
na koi sta`ot na osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe i toa za<br />
sekoi 12 meseci efektivno pominati na tie dol`nosti da se smetaat<br />
kako 15 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
So ogled na toa {to formacijata na Armijata na Republika Makedonija<br />
ja propi{uva Pretsedatelot na Republikata, smetame deka<br />
Ustavniot sud nema nadle`nost da preispituva i ocenuva kakva e formaciskata<br />
struktura na Armijata na Republika Makedonija, poradi<br />
{to nema osnov da se vpu{ta vo ocena na navodite vo inicijativata<br />
dali vo Armijata na Republika Makedonija postojat komandi na korpus<br />
ili voeni ustanovi vo koi slu`bata se vr{i pod trupni uslovi.<br />
Spored ~l. 152 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 62/2002, 98/2002, 25/2003, 71/2003, 112/2005,<br />
134/2007 i 6/2009), dodatokot na osnovnata plata za vr{ewe trupna<br />
slu`ba pripa|a za slu`ba vo edinici zaklu~no so brigada i se vrednuva<br />
so bodovi i toa od 40 do 100 boda, vo zavisnost od dol`nosta. Od<br />
86
navedenata odredba proizleguva deka so istata, vo sistemot na plati i<br />
nadomestoci na plati na profesionalnite vojnici i voenite stare{-<br />
ini vo slu`ba vo postojaniot sostav na Armijata na Republika Makedonija,<br />
koj e izgraden so ovoj zakon, se utvrduva pravo na dodatok na plata<br />
na ovie lica.<br />
So ~l. 94 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
koj e praven osnov za donesuvawe na osporenata odluka, se propi-<br />
{uvaat uslovite za steknuvawe i ostvaruvawe na pravata od oblasta na<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe na osigurenicite od odbranata,<br />
kako opredeleni kategorii osigurenici pod posebni uslovi.<br />
Ottuka, proizleguva deka so navedenite zakoni se ureduvaat<br />
razli~ni prava od sferata na socijalnoto osiguruvawe na profesionalnite<br />
vojnici, voeni stare{ini i civilni lica na slu`ba vo postojaniot<br />
sostav na Armijata na Republika Makedonija, a Ustavniot sud<br />
nema nadle`nost da ja ceni me|usebnata usoglasenost na dva zakoni, na<br />
{to se upatuva vo inicijativata.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka so osporenata odluka,<br />
Vladata na Republika Makedonija, vo ramkite na svoite ustavni i zakonski<br />
nadle`nosti, vr{i operacionalizacija na zakonskata odredba<br />
od ~l. 94 st. 1 t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
poradi {to smetame deka so osporenite odredbi na Odlukata<br />
ne se povreduvaat ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 5, ~l. 34 i ~l. 51 od Ustavot<br />
i ~l. 94 st. 1 t. 2 pod b) i t. 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, kako {to se naveduva vo inicijativata.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na ~len 1 vo delot "i vo Slu`bata za voeno zdravstvo," ~l. 2<br />
t. 2 al. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 i 16 od Odlukata za utvrduvawe na<br />
dol`nosti vo trupa zaklu~no so brigada i soodvetna edinica i odredeni<br />
dol`nosti vo komanda na korpus i vo voeni ustanovi vo koi slu-<br />
`bata se vr{i pod trupni uslovi, br. 19-857/1 od 28. 02. 2009 godina, donesena<br />
od Vladata na Republika Makedonija ("SV RM," br. 32/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 8 juli 2009 godina,<br />
donese<br />
87
88<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na ~len 1 vo delot "i vo Slu`bata za voeno zdravstvo" i<br />
~len 2 to~ka 2 alineite 7 do 16 od Odlukata za utvrduvawe na dol`nosti<br />
vo trupa zaklu~no so brigada i soodvetna edinica i odredeni dol-<br />
`nosti vo komanda na korpus i vo voeni ustanovi vo koi slu`bata se<br />
vr{i pod trupni uslovi, br. 19-857/1 od 28. 02. 2009 godina, donesena od<br />
Vladata na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 32/2009).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na odredbite od Odlukata ozna~ena<br />
vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, od sodr`inata na osporenata<br />
odluka ne se gledalo deka istata bila donesena po predlog na<br />
ministerot za odbrana, kako {to nalagal ~len 94 stav 1 to~ka 3 pod b)<br />
od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, so {to bil povreden<br />
navedeniot ~len.<br />
Osven toa, osporeniot del i osporenite alinei ne mo`ele da se<br />
podvedat pod vr{ewe dol`nosti vo trupa i pod trupni uslovi, a deka<br />
toa bilo taka proizleguvalo od ~len 94 stav 1 to~ka 2 pod b) od istiot<br />
zakon, spored koj na osigurenicite vo Ministerstvoto za odbrana i na<br />
slu`ba vo postojaniot sostav na Armijata na Republika Makedonija<br />
sta`ot na osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe, i toa: sekoi<br />
12 meseci efektivno pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 16<br />
meseci sta` na osiguruvawe vo vr{ewe raboti na radiolo{ka, biolo-<br />
{ka i hemiska za{tita vo laboratoriski i poligonski uslovi, {to }e<br />
gi utvrdi ministerot za odbrana. Spored toa, so osporeniot del od<br />
Odlukata se povreduval ~lenot 8 stav 1 alineja 3, ~len 32 stav 5, ~len<br />
34 i ~len 51 od Ustavot i ~len 94 stav 1 to~ka 2 pod b) i to~ka 3 pod b)<br />
od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Pri odlu~uvaweto po ovaa inicijativa, podnositelot predlaga<br />
Ustavniot sud da ja ima predvid i odredbata na ~len 152 od Zakonot za<br />
slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, spored koj dodatokot na<br />
osnovnata plata za vr{ewe trupna slu`ba pripa|a za slu`ba vo edinici<br />
zaklu~no so brigada i se vrednuva vo bodovi i toa od 50 do 100 boda,<br />
vo zavisnost od dol`nosta, kako i faktot deka vo Republika Makedonija<br />
poodamna ne postoele komandi na korpus, a ne postoele nitu voeni<br />
ustanovi vo koi slu`bata se vr{ela pod trupni uslovi.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenite odredbi.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 1 od osporenata<br />
odluka, so ovaa odluka se utvrduvaat dol`nostite vo trupa zaklu~no so<br />
brigada i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komanda na kor-
pus i vo Slu`bata za voeno zdravstvo, vo koi slu`bata se vr{i pod<br />
trupni uslovi vo Ministerstvoto za odbrana i vo postojaniot sostav<br />
na Armijata na Republika Makedonija, za ~ie vr{ewe sekoi 12 meseci<br />
efektivno pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 15 meseci sta`<br />
na osiguruvawe.<br />
Spored ~len 2 to~ka 2 alineite 7 do 16 od Odlukata, kako dol-<br />
`nosti od ~len 1 na ovaa odluka se utvrduvaat:<br />
- rabota vo laboratorii i oddelenija vo Slu`bata za voeno<br />
zdravstvo, nadle`nostite za koi za dijagnostika i le~ewe se primenuvaat<br />
radiorendgenski i drugi zra~ewa {tetni po zdravjeto i rabota<br />
vo Institutot za preventivna medicina i toa:<br />
- rakovoditel na Oddelenie za radiologija;<br />
- radiolog vo Oddelenie za radiologija;<br />
- glaven radiolo{ki tehnolog, voedno rakuva~ na sanitetski<br />
materijalni sredstva vo Oddelenie za radiologija;<br />
- radiolo{ki tehnolog vo Oddelenie za radiologija;<br />
- radiolo{ki tehni~ar vo Oddelenie za radiologija;<br />
- fizi~ar vo Oddelenie za medicina na trudot;<br />
- rakovoditel na Oddelenie za preventivna medicina;<br />
- glaven medicinski tehni~ar vo Oddelenie za preventivna medicina;<br />
- rakuva~ na InMS i SnMS za institut za preventivna medicina.<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e temelna vrednosta na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 32 stav 5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata<br />
na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori.<br />
Spored ~len 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~len 110 alineite 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 94 stav 1 to~ka 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i<br />
inavalidskoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
broj 80/1093, 3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000, 50/<br />
2001, 85/2003, 50/2004, 4/2005, 84/2005, 101/2005, 70/2006, 153/07, 152/2008 i<br />
161/2008) na osigurenicite vo Ministerstvoto za odbrana i na slu`ba<br />
vo postojniot sostav na Armijata na Republika Makedonija (vojnici po<br />
89
dogovor, pomladi oficeri i gara|anski lica na slu`ba na armijata)<br />
sta`ot na osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe, i toa: sekoi<br />
12 meseci efektivno pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 15<br />
meseci sta` na osiguruvawe za vr{ewe dol`nost vo trupa zaklu~no so<br />
brigada i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komanda na korpus<br />
i vo voeni ustanovi vo koi slu`bata se vr{i pod trupni uslovi, a<br />
koi gi utvrduva Vladata na Republika Makedonija po predlog na ministerot<br />
za odbrana.<br />
Vrz navedeniot zakonski osnov, Vladata na Republika Makedonija<br />
donela Odluka za utvrduvawe na dol`nosti vo trupa zaklu~no so<br />
brigada i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komanda na korpus<br />
i vo voeni ustanovi vo koi slu`bata se vr{i pod trupni uslovi. So<br />
navedenata odluka utvrdeni se dol`nostite vo trupa zaklu~no so brigada<br />
i soodvetna edinica i odredeni dol`nosti vo komandi i vo Slu`bata<br />
za voeno zdravstvo, vo koi slu`bata se vr{i pod trupni uslovi vo<br />
Ministerstvoto za odbrana i postojaniot sostav na Armijata na Republika<br />
Makedonija, za ~ie vr{ewe sekoi 12 meseci efektivno pominati<br />
na tie dol`nosti se smetaat kako 15 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Navodite vo inicijativata deka od sodr`inata na Odlukata ne<br />
se gledalo deka Odlukata bila donesena po predlog na ministerot za<br />
odbrana, so {to bil povreden ~len 94 stav 1 to~ka 3 pod b) od Zakonot<br />
za penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe, Sudot gi oceni kako neosnovani.<br />
Imeno, vidno od misleweto na Vladata na Republika Makedonija<br />
dostaveno do Ustavniot sud kako odgovor na navodite vo inicijativata<br />
( br. 19-1603/1 od 05. 05. 2009 godina), ministerot za odbrana do<br />
Vladata na Republika Makedonija dostavil predlog-odluka, koja soglasno<br />
Delovnikot za rabota na Vladata na Republika Makedonija e razgleduvana<br />
od nadle`nite komisii na Vladata pred istata da bide donesena,<br />
za {to kaj nadle`nite slu`bi vo Generalniot sekretarijat na<br />
Vladata postojat soodvetni zapisnici, zaklu~oci i odluki. Ottuka,<br />
proizleguva deka vo postapkata za donesuvawe na osporenata odluka,<br />
postapeno e vo soglasnost so zakonskiot osnov za nejzinoto donesuvawe,<br />
odnosno, istata e donesena po predlog na ministerot za odbrana,<br />
{to e vo soglasnost so ~len 94 stav 1 to~ka 3 pod b) od Zakonot za penziskoto<br />
i inavalidskoto osiguruvawe, poradi {to Sudot ne go postavi<br />
pra{aweto za zakonitosta na postapkata za donesuvawe na Odlukata.<br />
Sudot gi oceni kako neosnovani i navodite vo inicijativata<br />
deka osporenite dol`nosti od Odlukata ne mo`ele da se podvedat pod<br />
vr{ewe vo trupa i pod trupni uslovi, kako {to toa bilo storeno so<br />
Odlukata, zatoa {to vo ~len 94 stav 1 to~ka 2 pod b) od Zakonot za penziskoto<br />
i inavalidskoto osiguruvawe, bilo utvrdeno deka na osigurenicite<br />
vo Ministerstvoto za odbrana i na slu`ba vo postojniot sostav<br />
na Armijata na Republika Makedonija (vojnici po dogovor, pomladi<br />
oficeri i gara|anski lica na slu`ba na armijata) sta`ot na osiguruvawe<br />
im se smeta so zgolemeno traewe, i toa sekoi 12 meseci efektiv-<br />
90
no pominati na tie dol`nosti se smetaat kako 16 meseci sta` na osiguruvawe<br />
za vr{ewe raboti na radiolo{ka, biolo{ka i hemiska za{tita<br />
vo labaratoriski i poligonski uslugi, {to }e gi utvrdi ministerot<br />
za odbrana. Ova zatoa {to Zakonot za penziskoto i inavalidskoto<br />
osiguruvawe napravil jasna distinkcija koi dol`nosti potpa|aat pod<br />
re`imot na ~len 94 stav 1 to~ka 2 pod b) od Zakonot za penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe, a koi dol`nosti potpa|aat pod re`imot na<br />
~len 94 stav 1 to~ka 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i inavalidskoto<br />
osiguruvawe, pri {to ostavil toa da bide operacionalizrano od strana<br />
na Ministerstvoto za odbrana, odnosno Vladata na Republika Makedonija,<br />
so donesuvawe na soodvetni akti, imaj}i ja predvid specifikata<br />
na formacijata na Armijata na Republika Makedonija koja ja propi{uva<br />
Pretsedatelot na Republikata kako vrhoven komandant na<br />
Armijata. Imaj}i go predvid navedenoto, so osporenite alinei na navedenata<br />
odluka Vladata, vo sorabotka so Ministerstvoto za odbrana,<br />
gi konkretizirala dol`nostite koi se vr{at pod trupni uslovi i koi<br />
poradi nivnata specifika se razlikuvaat od dol`nostite na koi se<br />
vr{at raboti vo vrska so radiolo{ka, biolo{ka i hemiska za{tita vo<br />
laboratoriski i poligonski uslovi, opredeluvaj}i gi kako dol`nosti<br />
na koi sta`ot na osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe i toa za<br />
sekoi 12 meseci efektivno pominati na tie dol`nosti da se smetaat<br />
kako 15 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Ustavniot sud oceni deka nema nadle`nost da preispituva i<br />
ocenuva kakva e formaciskata struktura na Armijata na Republika<br />
Makedonija, poradi {to nema osnov da se vpu{ta vo ocena na navodite<br />
vo inicijativata dali vo Armijata na Republika Makedonija postojat<br />
komandi na korpus ili voeni ustanovi vo koi slu`bata se vr{i pod<br />
trupni uslovi.<br />
Spored ~len 152 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 62/<br />
2002, 98/2002, 25/2003, 71/2003, 112/2005, 134/2007 i 6/2009), dodatokot na<br />
osnovnata plata za vr{ewe trupna slu`ba pripa|a za slu`ba vo edinici<br />
zaklu~no so brigada i se vrednuva so bodovi i toa od 40 do 100 boda,<br />
vo zavisnost od dol`nosta. Od navedenata odredba proizleguva deka so<br />
istata, vo sistemot na plati i nadomestoci na plati na profesionalnite<br />
vojnici i voenite stare{ini vo slu`ba vo postojaniot sostav na<br />
Armijata na Republika Makedonija, koj e izgraden so ovoj zakon, se<br />
utvrduva pravo na dodatok na plata na ovie lica.<br />
So ~len 94 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
koj e praven osnov za donesuvawe na osporenata odluka, se propi-<br />
{uvaat uslovite za steknuvawe i ostvaruvawe na pravata od oblasta na<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe na osigurenicite od odbranata,<br />
kako opredeleni kategorii osigurenici pod posebni uslovi.<br />
Ottuka, proizleguva deka so navedenite zakoni se ureduvaat<br />
razli~ni prava od sferata na socijalnoto osiguruvawe na profesio-<br />
91
nalnite vojnici, voeni stare{ini i civilni lica na slu`ba vo postojaniot<br />
sostav na Armijata na Republika Makedonija, a Ustavniot sud<br />
nema nadle`nost da ja ceni me|usebnata usoglasenost na dva zakoni, na<br />
{to se upatuva vo inicijativata.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka so osporenata odluka,<br />
Vladata na Republika Makedonija, vo ramkite na svoite ustavni i<br />
zakonski nadle`nosti, vr{i operacionalizacija na zakonskata odredba<br />
od ~len 94 stav 1 to~ka 3 pod b) od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, poradi {to oceni deka so osporenite odredbi na<br />
Odlukata ne se povreduvaat ~lenot 8 stav 1 alineja 3, ~len 32 stav 5,<br />
~len 34 i ~len 51 od Ustavot i ~len 94 stav 1 to~ka 2 pod b) i to~ka 3<br />
pod b) od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: Ismail Darli{ta, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, d-r Gzime Starova<br />
i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
92
8. U. br. 47/2009 (9. 09. 2009)<br />
Osporen akt 2<br />
^len 154 st. 1 od Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000,<br />
50/2001, 85/2003, 50/2004, 4/2005, 84/2005, 101/2005, 70/2006, 153/2007, 152/<br />
2008 i 161/2008).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
^len 154<br />
Na korisnik na penzija, dodeka e vo raboten odnos ili dodeka<br />
vr{i samostojna dejnost vo Republika Makedonija ili stranstvo mu se<br />
zapira isplatata na penzijata.<br />
Na korisnik na starosna penzija mo`e da mu se opredeli nov<br />
iznos na penzija, ako navr{il najmalku edna godina sta` na osiguruvawe<br />
po ostvaruvaweto pravo na starosna penzija. Noviot iznos na<br />
starosna penzija }e se utvrdi spored vkupno navr{eniot penziski sta`<br />
i ostvareni plati.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Podnositelot vo inicijativata naveduva deka osporenata odredba<br />
od Zakonot ne bila vo soglasnost so ~l. 52 st. 4 od Ustavot, zatoa<br />
{to imala povratno dejstvo, koe ne bilo popovolno za licata koi ve}e<br />
go steknale pravoto so odredbata od ~l. 12 od Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 70/2006). Spored podnositelot edna{ steknatoto pravo,<br />
koe se zasnovalo na zakonskata odredba od ~l. 12 od istiot zakon, ne<br />
mo`elo da se ukinuva so drug zakon koj bil ponepovolen za gra|anite,<br />
bidej}i spored istiot licata koi se odlu~ile da koristat del od penzijata<br />
i da rabotat so nepolno rabotno vreme, ja imale predvid odredbata<br />
od ~l. 12, koja vo toa vreme bila vo primena. Poradi toa predlo`i<br />
2<br />
Podnositelot go osporuva celiot ~l. 10 od Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot a penzisko i invalidsko osiguruvawe so koj vsu{nost<br />
se menuva celiot ~l. 154 od osnovniot Zakon, no od sodr`inata na inicijativata<br />
proizleguva cdeka go soporuva samo stavot 1 od ovoj ~len. Otamu vo<br />
Referatot predmet na naliza e ~l. 154 st. 1 od osnovniot zakon.<br />
93
Ustavniot sud na Republika Makedonija da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na navedenata odredba od Zakonot i istata da bide<br />
poni{tena ili ukinata.<br />
Od Predlog Zakonot za izmenuvawe i Dopolnuvawe na Zakonot za<br />
penzisko i invalidsko osiguruvawe "SV RM," br. 161/2008<br />
So donesuvaweto na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe ("SV RM," br. 142/2008 i 64/2009), pokraj drugoto se<br />
obezbeduva definirawe na obvrznicite za pla}awe na pridonesite,<br />
definirawe na obvrznici za presmetka i uplata na pridonesite i dr.<br />
So predlo`enite izmeni i dopolnuvawa, se vr{i celosno usoglasuvawe<br />
na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe so Zakonot za<br />
pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe i se vospostavuva<br />
pravna osnova za nepre~eno primenuvawe na noviot Zakon za pridonesi<br />
od zadol`itelno socijalno osiguruvawe. Konkretno so Predlog-zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe ("SV RM," br. 161/2080), prestanuva va`nosta na odredbite<br />
koi reguliraa mo`nost za povtorno vrabotuvawe na penzioner i<br />
koristewe na del od penzijata po povtorno zasnovawe na raboten odnos<br />
i vospostavuvawe na mo`nost za povtorno opredeluvawe na starosna<br />
penzija po povtorno vrabotuvawe. So ~l. 1 od ovoj zakon, od kategorijata<br />
osigurenici, se izzemaat penzionerite koi po steknuvaweto na pravo<br />
na penzija, povtorno se vrabotuvaat. Zaradi prestanok na mo`nosta<br />
penzioner povtorno da zasnova raboten odnos, so ~l. 5 od navedenite<br />
izmeni i dopolnuvawa, se bri{e odredbata koja go regulira presmetuvaweto<br />
na visinata na penzijata na korisnik na penzija. Me|utoa so ~l.<br />
10 vospostavena e mo`nost na korisnik na starosna penzija da mu se<br />
opredeli nov iznos na penzija, ako navr{il najmalku edna godina sta`<br />
na osiguruvawe po ostvaruvaweto pravo na starosna penzija. Noviot<br />
iznos na starosna penzija }e se utvrdi spored vkupno navr{eniot penziski<br />
sta` i ostvareni plati. So ova re{enie se dava mo`nost povtorniot<br />
raboten odnos da povle~e i povtorno opredeluvawe na penzijata<br />
(priznavawe na toa vreme vo penziski sta` ili povtorno opredeluvawe<br />
na penziskata osnova), bidej}i korisnikot na penzija }e bide obvrznik<br />
za pla}awe na pridones od zadol`itelno socijalno osiguruvawe.<br />
94<br />
Ustavno sudska praktika<br />
1. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
10/1997 od 26. 02. 1997 godina, Sudot ne povel postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na ~l. 154 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996).<br />
Podnositelite na inicijativata smetale deka ~l. 154 od Zakonot<br />
ne bil vo soglasnost so ~l. 59 st. 2 od Ustavot na Republika Makedo-
nija i so ~l. 4 i 6 st. 1 od istiot zakon, zatoa {to so nego bilo predvideno<br />
zapirawe na penzijata ako korisnikot e vo raboten odnos ili<br />
vr{i dejnost, so {to li~nite i materijalnite prava steknati i ostvareni<br />
vo zavisnost od dol`inata i obemot na vlo`enite sredstva se<br />
namaluvale, iako istite bile neotu|ivi i ne mo`ele da se namaluvaat<br />
so zakon ili so drug propis.<br />
Od sodr`inata na re{enieto. Spored misleweto na Sudot zaradi<br />
obezbeduvawe na na~eloto na socijalnata pravednost ne postoi<br />
ustavna pre~ka so zakon da se predvidi na licata koi na drug na~in ja<br />
obezbeduvaat svojata socijalna sigurnost, po steknuvaweto pravo na<br />
li~na penzija, a ne so koristewe na penzijata, privremeno da im miruva<br />
koristeweto na penzijata. Pritoa, so privremenoto ograni~uvawe<br />
na pravoto na koristewe na penzijata, ne se zadira vo ve}e steknatite<br />
prava, {to zna~i deka tie nitu se otu|uvaat nitu se odzemaat, tuku,<br />
kako {to predvidel i samiot zakon vo ~l. 6 st. 3 privremeno se ograni~uva<br />
nivnoto koristewe vo slu~ai predvideni so zakon, kako {to<br />
vpro~em e predviden i sporniot slu~aj.<br />
2. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
216/2007 od 13. 02. 2008 godina, Sudot ne povel postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 154 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ("SV RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/<br />
2000, 96/2000, 50/2001, 85/2003, 50/2004, 4/2005, 84/2005, 101/2005, 70/2006 i<br />
153/2007).<br />
Spored podnositelot na inicijativata, steknuvaweto na pravoto<br />
na penzija i nejzinoto koristewe ne mo`elo da se razdvojat, odnosno<br />
starosnata penzija bila steknato pravo i nikoj, pod nikakvi uslovi,<br />
bidej}i takvi uslovi ne postojat vo Ustavot, ne mo`el da mu ja ograni-<br />
~i isplatata na penzijata na penzionerot dokolku zasnova raboten<br />
odnos ili dodeka vr{i dejnost nezavisno od traeweto na rabotnoto<br />
vreme, vo procenti navedeni vo osporenata odredba, pau{alno, bez<br />
nikakva potkrepa. Poradi toa, so osporenata odredba od Zakonot se<br />
povreduvala odredbata od ~l. 54 od Ustavot spored koja slobodata i<br />
pravata na ~ovekot i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai<br />
utvrdeni vo Ustavot, se povreduvalo ustavnoto na~elo na ednakvost na<br />
gra|anite pred Ustavot i zakonite spored koi akti slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot se priznati i garantirani so me|unarodniot<br />
pakt za ekonomski, socijalni i kulturni prava, se povreduvalo<br />
pravoto na sopstvenost i nejzinata za{tita zatoa {to so neisplatuvawe<br />
na penzijata na penzionerot mu se odzemale bez nikakov ustaven<br />
osnov del od negovite sredstva, se povreduvalo pravoto na rabota, sloboden<br />
izbor na rabotata i dostapnost sekomu na sekoe rabotno mesto<br />
pod ednakvi uslovi i se povreduvalo pravoto na soodvetna zarabotuva~ka<br />
{to se zaslu`uvalo so rabota.<br />
Od obrazlo`enieto na re{enieto. Spored Sudot, zakonskoto<br />
re{enie spored koe, na penzioner, dodeka e vo raboten odnos, mu se na-<br />
95
maluva isplatata na penzijata za odreden procent poradi toa {to ostvaruva<br />
sredstva za egzistencija na drug na~in (so novo rabotno anga`irawe,<br />
za koe e zadol`itelno osiguran po osnov na penzisko i inavalidsko<br />
osiguruvawe), ne se povreduva na~eloto na socijalna pravednost<br />
utvrdeno so ~l. 8 st. 1 al. 8 od Ustavot.<br />
Od druga strana, faktot {to pravoto na socijalna sigurnost i<br />
socijalno osiguruvawe {to go garantira Ustavot na gra|anite, se utvrduva<br />
so zakon i so kolektiven dogovor, spored Sudot, ne zna~i deka<br />
edna{ steknatoto pravo na socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe<br />
ne mo`e da pretrpi promeni vo pravec na negovo miruvawe, ograni~uvawe<br />
ili celosno gubewe, pod odredeni uslovi i okolnosti utvrdeni<br />
so zakon i so kolektiven dogovor. Vo ovaa smisla, treba da se ima<br />
predvid deka Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U.<br />
br. 10/1997, ocenil deka so privremenoto ograni~uvawe na pravoto na<br />
koristewe na penzijata, utvrdeno vo ~l. 154 od Zakonot za penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br. 80/1993,3/1994, 14/1995, 71/<br />
1996), pred negovata izmena koja sega se osporuva, so koj bilo predvideno<br />
privremeno da se zapira isplatata na penzijata ako korisnikot<br />
e vo raboten odnos ili vr{i dejnost, ne se zadira vo ve}e steknatite<br />
prava, {to zna~i deka tie nitu se otu|uvaat nitu se odzemaat, tuku,<br />
kako {to predvidel i samiot zakon vo ~l. 6 st. 3, privremeno se ograni~uva<br />
nivnoto koristewe vo slu~ai predvideni so zakon, poradi {to<br />
Sudot ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na navedenoto<br />
zakonsko re{enie.<br />
[to se odnesuva do pra{aweto za povreda na starosnata penzija<br />
kako steknato pravo na {to se povikuva podnositelot na inicijativata,<br />
Sudot oceni deka pravoto na koristeweto na penzijata kako steknato<br />
pravo na korisnicite na starosna penzija, ne se povreduva so osporenoto<br />
zakonsko re{enie, a namalenata isplata na penzijata poradi<br />
toa {to korisnikot povtorno zasnoval raboten odnos ili vr{i druga<br />
dejnost so koja ostvaruva prihod i ja podobruva svojata socijalna sigurnost,<br />
e vo funkcija na obezbeduvawe na odr`liv i stabilen penziski<br />
sistem koj se gradi vo soglasnost so ekonomskite uslovi vo Republikata,<br />
a koj se zasnova na na~eloto na socijalna pravednost i generaciska<br />
solidarnost, poradi {to Sudot ne go postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na navedenoto zakonsko re{enie so Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
Ovoj Sud, so Re{enija U. br. 1/2003 od 15. 04. 2003 godina, U. br.<br />
237/2005 od 19. 04. 2006 godina i U. br. 12/2008 godina od 2. 04. 2008 godina,<br />
vo site slu~aevi gi otfrlil inicijativite za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 154 od Zakonot za penzisko i<br />
invalidsko osiguruvawe, so obrazlo`enie deka za istite raboti ve}e<br />
odlu~uval, a nemal osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Bidej}i odredbata od ~l. 154 od Zakonot se osporuva kako sprotivna<br />
na ~l. 52 st. 4 od Ustavot, spored koja zakonite i drugite propisi<br />
96
ne mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga<br />
toa e popovolno za gra|anite, sleduva ustavnosudska praktika vo taa<br />
nasoka:<br />
3. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
115/1993 od 15. 09. 1993 godina, Sudot ne povel postapka za ocenuvawe<br />
ustavnosta i zakonitosta na ~l. 4 od Tarifata za nagrada i nadomestok<br />
na tro{ocite za rabotata na advokatite, donesena od Advokatskata<br />
komora na Republika Makedonija na 27. 03. 1993 godina ("SV RM," br.<br />
23/1993).<br />
...Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~l. 4 st. 1 od Tarifata,<br />
ako vo tekot na postapkata se izmenila Tarifata edna{ ili pove}e<br />
pati, }e se primeni tarifata {to e vo sila na denost na presuduvaweto,<br />
odnosno odlu~uvaweto. Od denot na presuduvaweto, odnosno<br />
odlu~uvaweto do denot na isplatata na iznosot na advokatskata nagrada<br />
i tro{oci se presmetuva zakonska kamata. Spored st. 2 na ovoj ~len,<br />
neisplatenata nagrada i tro{oci strankata sekoga{ gi pla}a na<br />
advokatot po tarifata {to e vo sila na denot na pla}aweto.<br />
Ponatamu, Sudot utvrdi deka so Tarifata se odreduva visinata<br />
na nadomestokot na tro{ocite i nagradata za dadena pravna pomo{,<br />
odnosno precizno se opredeleni site dejstvija {to advokatite gi prezemaat<br />
vo davaweto na pravnata pomo{. Isto taka, Sudot utvrdi deka,<br />
soglasno ~l. 10, Tarifata vlega vo sila osmiot den od denot na objavuvaweto<br />
vo "SV RM," odnosno na 20. 04. 1993 godina.<br />
... Sudot, isto taka, smeta deka opredelbata od osporenata odredba,<br />
spored koja ako vo tekot na postapkata se izmenila Tarifata, }e<br />
se primenuva tarifata {to e vo sila na denot na presuduvaweto, odnosno<br />
odlu~uvawetoo, ne predizvikuva povratno dejstvo na propisot vo<br />
smisla na ~l. 52 st. 4 od Ustavot, poradi {to oceni deka ne mo`e da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata odredba so Ustavot.<br />
4. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
58/2004 od 30. 06. 2004 godina, ne se poveduva postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na na ~l. 17-a od Zakonot za nabavuvawe, poseduvawe i nosewe<br />
na oru`je ("SV RM," br. 25/1972, 30/1972, 18/1976, 25/1976, 15/1983,<br />
51/1988 i "SV RM," br. 26/1993 i 49/2003).<br />
...Spored podnositelot na inicijativata osporenata odredba od<br />
Zakonot imala povratno dejstvo, zatoa {to so nea toj bil popre~en<br />
legalno da go koristi i nosi oru`jeto koe go kupil soglasno zakonskite<br />
uslovi koi va`ele vo vremeto koga mu bila izdadena dozvolata<br />
za nosewe i poseduvawe na oru`je, koi bile popovolni vo odnos na sega{nite.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na osporenata zakonska odredba,<br />
kako i toa deka Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
nabavuvawe, poseduvawe i nosewe na oru`je ("SV RM," br. 49/2003) vleguva<br />
vo sila osmiot den od denot na objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija", Sudot utvrdi deka re{enieto na osporena-<br />
97
ta zakonska odredba so koe se zabranuva nosewe na oru`je na javno<br />
mesto va`i i ima dejstvo vo idnina, odnosno po vleguvaweto vo sila na<br />
ovoj zakon, {to zna~i ne se odnesuva na odnosi i situacii nastanati<br />
pred vleguvaweto vo sila na ovoj zakon.<br />
Poradi toa, Sudot oceni deka osporenata odredba nema povratno<br />
dejstvo vo smisla na zna~eweto na ustavnata zabrana za takvoto dejstvo<br />
na zakonite i drugite propisi, pa zatoa i ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za nejzinata soglasnost so ~l. 52 st. 4 od Ustavot.<br />
Vo vrska so navodite vo inicijativata spored koi so osporenata<br />
odredba od Zakonot na podnositelot mu se popre~uvalo legalno koristewe<br />
i nosewe na oru`je koe go kupil soglasno zakonskite uslovi koi<br />
va`ele vo vremeto koga mu e izdadena dozvolata za nosewe i poseduvawe<br />
na oru`je, Sudot utvrdi deka se neosnovani, zatoa {to so ovaa odredba<br />
ne se ograni~uva ve}e steknatoto pravo na gra|anite da poseduvaat<br />
i nosat oru`je, tuku samo se opredeluva nov re`im za nosewe na oru`jeto,<br />
so utvrduvawe konkretno na koi mesta e zabraneto, a indirekno<br />
na koi ne, sopstvenikot da go nosi oru`jeto, {to e, pak, pravo na zakonodavecot.<br />
5. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
66/2007 od 12. 09. 2007 godina, ne se poveduva postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na ~l. 126 st. 2 od Zakonot za sudovite ("SV RM," br.<br />
58/2006).<br />
Od obrazlo`enieto na re{enieto. ...Poa|aj}i od analizata na<br />
osporenata odredba od Zakonot, Sudot utvrdi deka pravo na zakonodavecot<br />
e da go uredi vospostavuvaweto na pravniot re`im ureden so Zakonot<br />
koj va`i po, a ne pred negovoto donesuvawe i vleguvawe vo sila<br />
ednakvo za site koi }e konkuriraat za izbor na sudii vo idnite odnosi<br />
na vr{eweto na sudiskata funkcija, i vo tie ramki zakonodavecot ima<br />
pravo da go uredi i preodniot re`im koj isto taka go opfa}a periodot<br />
ne pred tuku po vleguvawe vo sila na Zakonot i toj period go opredelil<br />
na 3 godini zaradi procesot na po~etnata obuka vo Akademijata<br />
ureden so poseben zakon.<br />
...Ottuka, spored Sudot, nemo`e da se prifati navodot vo inicijativata<br />
deka osporenata odredba od Zakonot bila neustavna bidej}i<br />
go povreduvala na~eloto na vladeewe na pravoto i imala retroaktivno<br />
dejstvo. Ova poradi pogoreiznesenoto i poradi toa {to tokmu sprotivno<br />
na navodite vo inicijativata so osporenata odredba od Zakonot<br />
preodno so temporalen karakter se vospostavuva noviot praven re`im<br />
za uslovite za izbor na sudii vo osnovnite sudovi koj ne smee da ja dovede<br />
vo pra{awe pravnata sigurnost na gra|anite od strana na vr{itelite<br />
na sudiskata funkcija koja mora nepre~eno da se ostvaruva so<br />
tekot na sozdavaweto na kandidati za izbor na sudii po novopredvidenite<br />
uslovi so Zakonot za sudovite koi voedno opfa}aat i obuka<br />
vo posebna Akademija. Od druga strana ne mo`e da se dovede vo pra{-<br />
awe i pravnoto dejstvo na osporenata odredba od Zakonot, bidej}i taa<br />
98
nema povratno dejstvo i ne zadira vo nastanati odnosi od minatoto<br />
pred donesuvaweto i vleguvaweto vo sila na Zakonot, tuku se odnesuva<br />
na idni odnosi.<br />
6. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
110/2007 od 24. 10. 2007 godina, Sudot, ne povel postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 126 st. 1 i ~l. 127 od Zakonot za sudovite ("SV<br />
RM," br. 58/2006) i ja otfrlil inicijativata za poveduvawe postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 126 st. 2 od istiot zakon.<br />
Spored navodite na podnositelite na prvata inicijativa osporenite<br />
odredbi od Zakonot ne bile vo soglasnost so ~l. 52 st. 4 od Ustavot<br />
spored koja zakonite i drugite propisi ne mo`at da imaat povratno<br />
dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga toa e popovolno za gra|anite.<br />
Imeno, podnositelite kako sorabotnici i sovetnici vo Osnovniot<br />
sud vo Strumica i Osnovnoto javno obvinitelstvo pred donesuvaweto<br />
i stapuvaweto vo sila na Zakonot za sudovite se steknale so svojstvo<br />
kandidat za sudija i vo toa svojstvo u~estvuvale pove}e pati na<br />
oglasot za izbor na sudii. Me|utoa so osporenite odredbi od Zakonot<br />
za sudovite im se povreduvalo, odnosno im se ograni~uvalo ve}e steknatoto<br />
pravo da po istekot na 5 godini, smetano od po~etokot na rabotata<br />
na Akademijata za obuka na sudii i javni obviniteli, da u~estvuvaat<br />
kako kandidati vo izborot na sudii i javni obviniteli bez poseta<br />
na posebna obuka vo Akademijata, a koja obuka tie ja steknale preku<br />
dolgogodi{no rabotewe vo sud.<br />
Spored navodite na podnositelite na vtorata inicijativa, ~l.<br />
126 st. 2 od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, 32 st. 2 i ~l.<br />
52 st. 4 od Ustavot. Ova zatoa {to so osporenata odredba se favorizirala<br />
edna kategorija na gra|ani koi uspe{no ja zvr{ile Akademijata, a<br />
dodeka pak ostanatite i ako im bilo zagarantirano pravoto na rabota<br />
so Ustavot bile staveni vo ponepovolna polo`ba posle tri godini od<br />
denot na prvoto steknuvawe na svojstvoto na kandidat za sudii i javni<br />
obviniteli, da mo`at da konkuriraat za sudii i javni obviniteli.<br />
Site diplomirani pravnici so polo`en pravosuden ispit koi do denot<br />
na stapuvawe vo sila na noviot Zakon za sudovite i imale pet godini<br />
rabota na pravni raboti po polagawe na pravosudniot ispit imale steknato<br />
pravo spored toga{ va`e~kiot Zakon za sudovi, a steknatite<br />
prava ne mo`ele da bidat izgubeni nitu potoa dopolnitelno uslovuvani<br />
{to e sprotivno na ~l. 52 st. 4 od Ustavot.<br />
Ponatamu spored podnositelite na inicijativata, doobukata na<br />
Akademijata za obuka na sudii i javni obviniteli mo`elo da se odnesuva<br />
samo na kandidati koi vo momentot na donesuvawe na noviot zakon<br />
go nemale ispolneto uslovot za kandidat za sudii, odnosno go nemale<br />
pravoto da se prijavat na oglas za izbor na sudii.<br />
Ottuka, imaj}i go predvid iznesenoto nasprema sodr`inata na<br />
odredbata od ~l. 126 st. 1 od Zakonot za sudovite, spored Sudot, pravo e<br />
99
na zakonodavecot pri promena na re`imot na ureduvawe na pra{aweto<br />
za potrebnite uslovi za izbor na sudii vo osnovnite sudovi da go uredi<br />
i preminot od stariot vo nov re`im (preoden re`im) na na~in {to }e<br />
ovozmo`i za odreden period sudiite vo osnovnite sudovi da bidat<br />
izbrani spored prethodniot re`im, a so cel da ne bide doveden vo pra-<br />
{awe kontinuitetot i nepre~enoto vr{ewe na sudskata funkcija.<br />
Spored toa Sudot oceni deka osporenata odredba od ~l. 126 st. 1<br />
od Zakonot za sudovite ne mo`e da se podvede pod somnenie vo odnos na<br />
odredbite od Ustavot na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativite.<br />
Osporeniot ~l. 127 od Zakonot se nao|a vo glavata Preodni i<br />
zavr{ni odredbi, i so nego se utvrduva deka so primenata na ovoj zakon,<br />
prestanuva da va`i prethodniot Zakon za sudovite, osven odredbite<br />
povrzani so preodniot re`im utvrden vo ~l. 126 na Zakonot, za<br />
koj re`im Sudot oceni deka ne gi povreduva ustavnite na~ela.<br />
Poradi navedenoto, a imaj}i go predvid karakterot i ulogata na<br />
osporenata odredba, Sudot oceni deka istata ne mo`e da se dovede pod<br />
somnenie vo odnos na nejzinata soglasnost so ustavnite odredbi na koi<br />
se povikuva inicijativata.<br />
6. Spored ~l. 110 al. 1 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako za istata rabota<br />
odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
So ogled na toa {to osporeniot ~l. 126 st. 2 od Zakonot za sudovite<br />
bil ocenuvan od Ustavniot sud na Republika Makedonija pri<br />
{to so Re{enie U. br. 66/2007 ne bila povedena postapka za ocena na<br />
negovata ustavnost, Sudot oceni deka inicijativata za povtorna ocena<br />
na negovata ustavnost treba da se otfrli soglasno ~l. 28 al. 2 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija.<br />
Imeno, spored obrazlo`enieto na navedenoto re{enie, Sudot<br />
utvrdil deka pravo na zakonodavecot e da go uredi vospostavuvaweto<br />
na pravniot re`im ureden so Zakonot koj va`i po, a ne pred negovoto<br />
donesuvawe i vleguvawe vo sila ednakvo za site koi }e konkuriraat za<br />
izbor na sudii vo idnite odnosi na vr{eweto na sudiskata funkcija, i<br />
vo tie ramki zakonodavecot ima pravo da go uredi i preodniot re`im<br />
koj, isto taka, go opfa}a periodot ne pred tuku po vleguvawe vo sila<br />
na Zakonot i toj period go opredelil na 3 godini zaradi procesot na<br />
po~etnata obuka vo Akademijata ureden so poseben zakon. Ottuka, spored<br />
Sudot, nemo`e da se prifati navodot vo inicijativata deka osporenata<br />
odredba od Zakonot bila neustavna bidej}i go povreduvala na~eloto<br />
na vladeewe na pravoto i imala retroaktivno dejstvo. Ova poradi<br />
pogoreiznesenoto i poradi toa {to tokmu sprotivno na navodite<br />
vo inicijativata so osporenata odredba od Zakonot preodno so temporalen<br />
karakter se vospostavuva noviot praven re`im za uslovite za<br />
100
izbor na sudii vo osnovnite sudovi koj ne smee da ja dovede vo pra{awe<br />
pravnata sigurnost na gra|anite od strana na vr{itelite na sudiskata<br />
funkcija koja mora nepre~eno da se ostvaruva so tekot na sozdavaweto<br />
na kandidati za izbor na sudii po novopredvidenite uslovi so Zakonot<br />
za sudovite koi voedno opfa}aat i obuka vo posebna Akademija. Od<br />
druga strana ne mo`e da se dovede vo pra{awe i pravnoto dejstvo na<br />
osporenata odredba od Zakonot, bidej}i taa nema povratno dejstvo i ne<br />
zadira vo nastanati odnosi od minatoto pred donesuvaweto i vleguvaweto<br />
vo sila na Zakonot, tuku se odnesuva na idni odnosi.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali so zakonskoto re{enie spored koe na korisnik na penzija,<br />
dodeka e vo raboten odnos ili dodeka vr{i samostojna dejnost vo Republika<br />
Makedonija ili stranstvo mu se zapira isplatata na penzijata,<br />
se povreduva ~l. 52 st. 4 od Ustavot koj go zabranuva povratnoto dejstvo<br />
na zakonite i drugite propisi, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga toa e<br />
popovolno za gra|anite?<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Osporenata odredba od Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe,<br />
propi{uva deka na korisnikot na penzijata, }e mu se zapre so<br />
isplatata na penzijata, dodeka e vo raboten odnos ili dodeka vr{i samostojna<br />
dejnost vo Republika Makedonija ili stranstvo.<br />
Zakonskoto re{enie od ~l. 154, koj gi regulira pokraj drugoto<br />
slu~aevite vo vrska so isplatata na penzijata koga korisnikot na penzija<br />
}e zasnova raboten odnos ili }e zapo~ne da vr{i druga samostojna<br />
dejnost vo Republikata ili vo stranstvo, zakonodavecot pove}e pati go<br />
menuval i dopolnuval.<br />
Taka so osnovniot Zakon za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 80/1993), ~l. 154 propi{uva{e deka: na korisnik na penzija,<br />
dodeka e vo raboten odnos ili dodeka vr{i dejnost vo Republikata<br />
ili vo stranstvo mu se zapira isplatata na penzijata.<br />
So ~l. 7 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na istiot<br />
zakon ("SV RM, br. 50/2004), vo ~l. 154 po st. 1, dodadeni bea dva novi<br />
stava 2 i 3, koi glasea:<br />
Dokolku korisnik na invalidska, odnosno semejna penzija ne se<br />
javi na zadol`itelen kontrolen pregled, mu se zapira isplatata na penzijata<br />
i go gubi svojstvoto penzioner.<br />
Komisijata za zadol`itelen kontrolen pregled od ~l. 139 st. 5<br />
na ovoj zakon na korisnikot na invalidska, odnosno semejna penzija mu<br />
dostavuva izvestuvawe vo koe e navedeno vremeto i mestoto koga i kade<br />
treba da se javi na kontrolniot pregled.<br />
101
Ponatamu so ~l. 12 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot (SV RM," br. 70/2006), celiot ~l. 154 e izmenet i istiot propi{uva{e<br />
deka:<br />
Na korisnik na penzija, dodeka e vo raboten odnos ili dodeka<br />
vr{i dejnost so polno rabotno vreme vo Republika Makedonija ili raboti<br />
vo stranstvo, mu se isplatuva 30% od penzijata.<br />
Na korisnik na penzija od stavot 1 na ovoj ~len koj raboti polovina<br />
od polnoto rabotno vreme, mu se isplatuva 50% od penzijata, a za<br />
rabota pomalku od polovinata od polnoto rabotno vreme, mu se isplatuva<br />
70% od penzijata.<br />
Ovaa odredba povtorno pretrpuva izmena i so ~l. 10 od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot ("SV RM," br. 161/2008), ~l.<br />
154 glasi:<br />
Na korisnik na penzija, dodeka e vo raboten odnos ili dodeka<br />
vr{i samostojna dejnost vo Republika Makedonija ili stranstvo mu se<br />
zapira isplatata na penzijata (osporena odredba).<br />
Na korisnik na starosna penzija mo`e da mu se opredeli nov<br />
iznos na penzija, ako navr{il najmalku edna godina sta` na osiguruvawe<br />
po ostvaruvaweto pravo na starosna penzija. Noviot iznos na<br />
starosna penzija }e se utvrdi spored vkupno navr{eniot penziski sta`<br />
i ostvareni plati.<br />
So ovie posledni izmeni i dopolnuvawa na Zakonot za penzisko<br />
i invalidsko osiguruvawe koi se primenuvaat od 1 januari 2009 godina,<br />
izvr{eno e usoglasuvawe so Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 142/2008 i 64/2009), taka {to pri<br />
definiraweto na obvrznicite za pla}awe na pridonesi opfateni so<br />
~l. 7 soglasno ovoj zakon, ne postoi mo`nost korisnik na penzija da<br />
bide obvrznik za pla}awe na pridonesot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
po povtorno zasnovawe na raboten odnos i istovremeno da<br />
koristi del od svojata penzija. Me|utoa so ~l. 10 st. 2 od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 161/2008), vospostavena e mo`nost na korisnik<br />
na starosna penzija da mu se opredeli nov iznos na penzija, ako navr-<br />
{il najmalku edna godina sta` na osiguruvawe po ostvaruvaweto pravo<br />
na starosna penzija. Noviot iznos na starosna penzija }e se utvrdi<br />
spored vkupno navr{eniot penziski sta` i ostvareni plati. So ova<br />
re{enie se dava mo`nost povtorniot raboten odnos da povle~e i povtorno<br />
opredeluvawe na penzijata (priznavawe na toa vreme vo penziski<br />
sta` ili povtorno opredeluvawe na penziskata osnova), bidej}i korisnikot<br />
na penzija }e bide obvrznik za pla}awe na pridones od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe.<br />
Podnositelot na inicijativata go osporuva zakonskoto re{enie<br />
od ~l. 154 st. 1 od Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe,<br />
so obrazlo`enie deka istoto imalo povratno ponepovolno dejstvo za<br />
licata koi go imale ve}e steknato pravoto so zakonskoto re{enie<br />
102
pred izmenata na ovaa odredba sodr`ana vo ~l. 12 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 70/2006), odnosno deka edna{ steknatoto pravo zasnovano<br />
na zakonskata odredba na ~l. 12 od citiraniot zakon za izmeni<br />
i dopolnuvawa, ne mo`elo da se ukinuva so drug zakon koj {to bil ponepovolen<br />
za gra|anite.<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 i 8 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta,<br />
se edni od temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
So ~l. 34 od Ustavot, na gra|anite na Republika Makedonija im<br />
se garantiraat pravoto na socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe<br />
utvrdeni so zakon i so kolektiven dogovor, a so ~l. 35 st. 1 od Ustavot,<br />
Republikata se gri`i za socijalnata za{tita i socijalnata sigurnost<br />
na gra|anite soglasno so na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Spored ~l. 52 st. 4 od Ustavot, zakonite i drugite propisi ne<br />
mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka Ustavot go<br />
proklamira i utvrduva op{tiot princip na pravoto na gra|anite na<br />
socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe koe e prepu{teno na ureduvawe<br />
so zakon i kolektiven dogovor. Ustavot, isto taka ja proklamira<br />
gri`ata na Republikata za socijalna za{tita i socijalna sigurnost<br />
na gra|anite, koja se ostvaruva vrz osnova na na~eloto na socijalna<br />
pravednost. Spored toa, proklamacijata na tie ustavni principi<br />
proizleguva od socijalniot karakter na dr`avata, a vidovite na pravata<br />
od socijalnoto osiguruvawe, na~inot, postapkata i uslovite za ostvaruvaweto<br />
na ovie prava na gra|anite se rezervirani za zakonodavnata<br />
vlast koja gi ureduva relevantnite odnosi od zna~ewe za ostvaruvawe<br />
na socijalnata sigurnost na gra|anite.<br />
Penziskoto i invalidskoto osiguruvawe kako element na pravoto<br />
na socijalnoto osiguruvawe e predmet na ureduvawe so Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
So ovoj zakon se ureduva zadol`itelnoto penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe na rabotnicite vo raboten odnos i na fizi~kite lica koi<br />
vr{at dejnost, osnovite na kapitalnoto finansirano penzisko osiguruvawe,<br />
kako i posebnite uslovi pod koi oddelni kategorii na osigurenici<br />
gi ostvaruvaat pravata od penziskoto i ivalidskoto osiguruvawe<br />
(~l. 1).<br />
Soglasno ~l. 3 na ovoj zakon, so zadol`itelno penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe po osnova na rabota, a vrz na~eloto na socijalna<br />
pravednost i generaciska solidarnost, se ostvaruvaat prava vo slu~aj<br />
na starost, op{ta nesposobnost za rabota ili profesionalna nesposobnost<br />
za rabota, smrt i telesno o{tetuvawe.<br />
103
Pravata od penzisko i invalidsko osiguruvawe se utvrdeni vo<br />
~l. 5 od Zakonot, i toa:<br />
1) pravo na starosna penzija,<br />
2) pravo na invalidska penzija,<br />
3) profesionalna rehabilitacija i prava na soodvetni pari~ni<br />
nadomestoci,<br />
4) pravo na semejna penzija,<br />
5) pravo na pari~en nadomestok za telesno o{tetuvawe,<br />
6) pravo na najnizok iznos na penzija.<br />
So ~l. 6 od Zakonot e predvideno deka pravata od penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe se neotu|ivi, li~ni materijalni prava i ne<br />
mo`at da se prenesuvaat na drugi lica. Pravata od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ne mo`at da zastarat osven pristignatite, a neisplatenite<br />
iznosi na penzii na drugi pari~ni primawa, vo slu~aite<br />
utvrdeni so ovoj zakon. Koristeweto na pravata od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, ostvareni spored ovoj zakon mo`e da prestane<br />
ili da se ograni~i samo vo slu~ai i pod uslovi predvideni so ovoj<br />
zakon.<br />
Pravoto na starosna penzija i pravoto na invalidska penzija se<br />
li~ni prava koi osigurenikot gi steknuva po osnov na rabota, vrz na-<br />
~eloto na socijalna pravednost i generaciska solidarnost<br />
Uslov za ostvaruvawe na ovie prava e prestanok na rabotniot<br />
odnos poradi navr{uvawe na odredena vozrast na osigurenikot, uslovena<br />
so ostvaruvawe na minimalen raboten sta`, odnosno op{ta nesposobnost<br />
za rabota na osigurenikot ili namalena, odnosno preostanata<br />
rabotna sposobnost. Taka, penziskoto osiguruvawe vo navedenite<br />
slu~ai pretstavuva vsu{nost obezbeduvawe na socijalna sigurnost<br />
na gra|anite po prestanokot na rabotniot odnos ili po prestanokot na<br />
vr{ewe dejnost ili na drug so zakon predviden na~in za obezbeduvawe<br />
sredstva za `ivot.<br />
So ~l. 10 od od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe ("SV RM," br. 161/2008),<br />
izmenet e ~l. 154 od Zakonot, taka {to namesto dotoga{noto re{enie<br />
spored koe na korisnik na penzija, dodeka e vo raboten odnos ili dodeka<br />
vr{i dejnost vo Republika Makedonija ili raboti vo stranstvo, mu<br />
se isplatuva{e 30% od penzijata za polno rabotno vreme, 50% za polovina<br />
od polnoto rabotno vreme i 70% za rabota pomalku od polovina<br />
od polnoto rabotno vreme, so stavot 1 od ovoj ~len zakonodavecot utvrdil<br />
novo re{enie, spored koe, na korisnik na penzija, dodeka e vo<br />
raboten odnos ili dodeka vr{i samostojna dejnost vo Republika Makedonija<br />
ili stranstvo mu se zapira isplatata na penzijata, koe zakonsko<br />
re{enie se osporuva so inicijativata. No, vo st. 2 od istiot ~len,<br />
vospostavena e mo`nost na korisnik na starosna penzija da mu se opredeli<br />
nov iznos na penzija, ako navr{il najmalku edna godina sta` na<br />
osiguruvawe po ostvaruvaweto pravo na starosna penzija. Noviot<br />
104
iznos na starosna penzija }e se utvrdi spored vkupno navr{eniot penziski<br />
sta` i ostvareni plati. So ova re{enie dadena e mo`nost povtorniot<br />
raboten odnos da povle~e i povtorno opredeluvawe na penzijata<br />
(priznavawe na toa vreme vo penziski sta` ili povtorno opredeluvawe<br />
na penziskata osnova), bidej}i korisnikot na penzija }e bide obvrznik<br />
za pla}awe na pridones od zadol`itelno socijalno osiguruvawe.<br />
Vo konkretniot slu~aj spored navodite vo inicijativata, osporenata<br />
odredba imala povratno i ponepovolno dejstvo za korisnicite<br />
na penzija pred izmenuvaweto na Zakonot koj predviduval poinakvi<br />
uslovi dodeka korisnik na penzija e vo raboten odnos ili vr{i samostojna<br />
dejnost, bidej}i spored novoto zakonsko re{enie istite go gubele<br />
edna{ steknatoto pravo pokraj li~niot dohod da primaat i del od<br />
penzijata, koi navodi se neizdr`ani bidej}i vo konkretniot slu~aj<br />
zakonskoto re{enie koe se osporuva, ne se odnesuva na ukinuvawe na<br />
steknato pravo koe korisnik na penzija go ostvaril pri povtorno vrabotuvawe,<br />
od pri~ini {to samo pravoto na penzija e steknato pravo i<br />
istoto spored novoto zakonsko re{enie ne se gubi tuku vremeno miruva<br />
dodeka korisnikot na penzija e vo raboten odnos odnosno vr{i<br />
samostojna dejnost.<br />
Steknuvaweto i koristeweto na penzijata, kako edna od formite<br />
preku koi se obezbeduva pravoto na socijalna sigurnost na gra|anite,<br />
spa|a vo korpusot na prava koi proizleguvaat od sferata na rabotnite<br />
odnosi, koi mo`at da bidat ograni~eni ili da se izgubat, no spored<br />
okolnosti i uslovi utvrdeni so Ustav ili so zakon i so kolektiven<br />
dogovor. Ustavot mu dal pravo na zakonodavecot, pokraj drugoto, da ja<br />
uredi procedurata vo koja se ostvaruvaat pravata od penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe, a vo tie ramki i procedurata za prestanok ili<br />
ograni~uvawe na tie prava. Toa zna~i deka so zakon i so kolektivni<br />
dogovori se opredeluva postapkata na ostvaruvawe, ograni~uvawe i<br />
gubewe na pravata od ovaa oblast.<br />
So vremenoto zapirawe na koristewe na penzijata vo slu~aj<br />
koga korisnikot na penzijata }e zasnova raboten odnos, odnosno }e<br />
vr{i dejnost od koja }e ostvaruva dopolnitelen prihod, kako re{enie<br />
utvrdeno vo postojniot ~l. 154 st. 1 od Zakonot ~ija sodr`ina se osporuva<br />
so inicijativata, ne se zadira vo ve}e steknatoto pravo na penzija<br />
{to zna~i deka tie nitu se otu|uvaat nitu se odzemaat, tuku, kako<br />
{to predvidel i samiot zakon vo ~l. 6 st. 3, koristeweto na pravata od<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe ostvareni spored ovoj zakon,<br />
mo`e da prestane ili da se ograni~i samo vo slu~aj i pod uslovi predvideni<br />
so ovoj zakon, kako {to vpro~em e predvideno i vo sporniot<br />
slu~aj. Ova od pri~ina {to ne postoi ustavna pre~ka so zakon da se<br />
predvidi na licata koi na drug na~in ja obezbeduvaat svojata socijalna<br />
sigurnost, po steknuvaweto pravo na li~na penzija, a ne so koristewe<br />
na penzijata, privremeno da im miruva koristeweto na penzijata.<br />
105
Poradi toa, zakonskoto re{enie, spored koe, na penzioner dodeka<br />
e vo raboten odnos, mu se zapira isplatata na penzijata poradi toa<br />
{to ostvaruva sredstva za egzistencija na drug na~in (so novo rabotno<br />
anga`irawe, za koe e zadol`itelno osiguran po osnov na penzisko i<br />
invalidsko osiguruvawe), ne izleguva od ustavnite ramki spored koi<br />
zakonodavecot ja ureduva sferata na penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
vodej}i smetka za socijalnata sigurnost i za socijalnata pravda<br />
na osigurenicite, kako i za obezbeduvawe na odr`liv i stabilen<br />
penziski sistem koj se zasnova na na~eloto na socijalna pravednost i<br />
generaciska solidarnost, odnosno so istoto ne se povreduvaat na~elata<br />
na vladeewe na pravoto i socijalna pravednost utvrdeni so ~l. 8<br />
st. 1 al. 1 i 8 od Ustavot.<br />
Po odnos navodite vo inicijativata deka osporenata odredba<br />
imala povratno dejstvo koe ne e popovolno za licata koi ostvaruvale<br />
pravo soglasno prethodno propi{anata odredba od ~l. 154 od Zakonot,<br />
smetame deka istite se neosnovani bidej}i primenata na zakonskoto<br />
re{enie od ~l. 10 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe ("SV RM," br. 161/2008), so koj e<br />
izmenet ~l. 154 od Zakonot, se primenuva posle negovoto donesuvawe<br />
odnosno smetano od 1 januari 2009 godina, pa vo idnina.<br />
Vo taa nasoka, pravo na zakonodavecot e da go uredi vospostavuvaweto<br />
na pravniot re`im ureden so Zakonot koj va`i po, a ne pred negovoto<br />
donesuvawe i vleguvawe vo sila ednakvo za site korisnici na<br />
penzii dodeka se vo raboten odnos ili dodeka vr{at samostojna dejnost<br />
vo Republika Makedonija ili stranstvo. Ottuka, smetame deka nemo`e<br />
da se prifatat navodite vo inicijativata za retroaktivnoto dejstvo na<br />
osporenata odredba od Zakonot, a so toa ne mo`e da se dovede vo pra-<br />
{awe i pravnoto dejstvo na istata, bidej}i nema povratno dejstvo i ne<br />
zadira vo nastanati odnosi od minatoto pred donesuvaweto i vleguvaweto<br />
vo sila na Zakonot, tuku se odnesuva na idni odnosi. Povratnoto<br />
dejstvo na koe se povikuva podnositelot, bi postoelo dokolku edna<br />
norma bi se odnesuvala na odnosi koi se zavr{eni pred vleguvaweto vo<br />
sila na normata, {to ne e slu~aj, a nema povratno dejstvo ako normata<br />
regulira nezavr{eni odnosi ili odnosi koi se vo tek.<br />
Poradi goreiznesenoto, smetame deka vo konkretniot slu~aj ne<br />
mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata<br />
odredba od Zakonot so ~l. 8 al. 3 i 8 i ~l. 52 st. 4 od Ustavot, poradi<br />
{to s e p re d l a ga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 154 st. 1 od Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe ("SV<br />
RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000, 50/<br />
2001, 85/2003, 50/2004, 4/2005, 84/2005, 101/2005, 70/2006, 153/2007, 152/2008<br />
i 161/2008).<br />
106
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 9 septemvri 2009<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 154 stav 1 od Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 80/1993, 3/1994, 14/1995,<br />
71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000, 50/2001, 85/2003, 50/2004, 4/ 2005,<br />
84/2005, 101/2005, 70/2006, 153/2007, 152/2008 i 161/2008.<br />
2. Kiril Cvetanoski, advokat od Prilep, na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata od Zakonot ozna~en vo<br />
to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odredba od Zakonot<br />
ne bila vo soglasnost so ~lenot 52 stav 4 od Ustavot, zatoa {to<br />
imala povratno dejstvo, koe ne bilo popovolno za licata koi ve}e go<br />
steknale pravoto so odredbata od ~len 12 od Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 70/2006). Spored podnositelot<br />
edna{ steknatoto pravo, koe se zasnovalo na zakonskata<br />
odredba od ~len 12 od istiot zakon, ne mo`elo da se ukinuva so drug<br />
zakon koj bil ponepovolen za gra|anite, bidej}i spored istiot licata<br />
koi se odlu~ile da koristat del od penzijata i da rabotat so nepolno<br />
rabotno vreme, ja imale predvid odredbata od ~lenot 12, koja vo toa<br />
vreme bila vo primena. Poradi toa predlo`i Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
navedenata odredba od Zakonot i istata da bide poni{tena ili<br />
ukinata.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka so ~lenot 10 od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 161/2008), koj<br />
se primenuva od 1 januari 2009 godina, izmenet e ~lenot 154 od osnovniot<br />
zakon i istiot vo stavot 1 propi{uva deka na korisnikot na penzijata,<br />
}e mu se zapre so isplatata na penzijata, dodeka e vo raboten<br />
odnos ili dodeka vr{i samostojna dejnost vo Republika Makedonija<br />
ili stranstvo, a stav 2 od istiot ~len, propi{uva deka na korisnik na<br />
starosna penzija mo`e da mu se opredeli nov iznos na penzija, ako navr{il<br />
najmalku edna godina sta` na osiguruvawe po ostvaruvaweto<br />
pravo na starosna penzija. Noviot iznos na starosna penzija }e se utvrdi<br />
spored vkupno navr{eniot penziski sta` i ostvareni plati.<br />
107
5. Spored ~len 8 stav 1 alinei 3 i 8 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda<br />
i solidarnosta, se edni od temelni vrednosti na ustavniot poredok na<br />
Republika Makedonija.<br />
So ~lenot 34 od Ustavot, na gra|anite na Republika Makedonija<br />
im se garantiraat pravoto na socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe<br />
utvrdeni so zakon i so kolektiven dogovor, a so ~lenot 35 stav<br />
1 od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata za{tita i socijalnata<br />
sigurnost na gra|anite soglasno so na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Spored ~lenot 52 stav 4 od Ustavot, zakonite i drugite propisi<br />
ne mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka Ustavot go<br />
proklamira i utvrduva op{tiot princip na pravoto na gra|anite na<br />
socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe koe e prepu{teno na ureduvawe<br />
so zakon i kolektiven dogovor. Ustavot, isto taka ja proklamira<br />
gri`ata na Republikata za socijalna za{tita i socijalna sigurnost<br />
na gra|anite, koja se ostvaruva vrz osnova na na~eloto na socijalna<br />
pravednost. Spored toa, proklamacijata na tie ustavni principi<br />
proizleguva od socijalniot karakter na dr`avata, a vidovite na pravata<br />
od socijalnoto osiguruvawe, na~inot, postapkata i uslovite za<br />
ostvaruvaweto na ovie prava na gra|anite se rezervirani za zakonodavnata<br />
vlast koja gi ureduva relevantnite odnosi od zna~ewe za ostvaruvawe<br />
na socijalnata sigurnost na gra|anite.<br />
Penziskoto i invalidskoto osiguruvawe kako element na pravoto<br />
na socijalnoto osiguruvawe e predmet na ureduvawe so Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
So ovoj zakon se ureduva zadol`itelnoto penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe na rabotnicite vo raboten odnos i na fizi~kite lica koi<br />
vr{at dejnost, osnovite na kapitalnoto finansirano penzisko osiguruvawe,<br />
kako i posebnite uslovi pod koi oddelni kategorii na osigurenici<br />
gi ostvaruvaat pravata od penziskoto i ivalidskoto osiguruvawe<br />
(~len 1).<br />
Soglasno ~lenot 3 na ovoj zakon, so zadol`itelno penzisko i<br />
invalidsko osiguruvawe po osnova na rabota, a vrz na~eloto na socijalna<br />
pravednost i generaciska solidarnost, se ostvaruvaat prava vo slu-<br />
~aj na starost, op{ta nesposobnost za rabota ili profesionalna nesposobnost<br />
za rabota, smrt i telesno o{tetuvawe.<br />
Pravata od penzisko i invalidsko osiguruvawe se utvrdeni vo<br />
~len 5 od Zakonot, i toa:<br />
1) pravo na starosna penzija;<br />
2) pravo na invalidska penzija;<br />
3) profesionalna rehabilitacija i prava na soodvetni pari~ni<br />
nadomestoci;<br />
108
4) pravo na semejna penzija;<br />
5) pravo na pari~en nadomestok za telesno o{tetuvawe;<br />
6) pravo na najnizok iznos na penzija.<br />
So ~len 6 od Zakonot e predvideno deka pravata od penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe se neotu|ivi, li~ni materijalni prava i ne<br />
mo`at da se prenesuvaat na drugi lica. Pravata od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ne mo`at da zastarat osven pristignatite, a neisplatenite<br />
iznosi na penzii na drugi pari~ni primawa, vo slu~aite<br />
utvrdeni so ovoj zakon. Koristeweto na pravata od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, ostvareni spored ovoj zakon mo`e da prestane<br />
ili da se ograni~i samo vo slu~ai i pod uslovi predvideni so ovoj<br />
zakon.<br />
Pravoto na starosna penzija i pravoto na invalidska penzija se<br />
li~ni prava koi osigurenikot gi steknuva po osnov na rabota, vrz na-<br />
~eloto na socijalna pravednost i generaciska solidarnost<br />
Uslov za ostvaruvawe na ovie prava e prestanok na rabotniot<br />
odnos poradi navr{uvawe na odredena vozrast na osigurenikot, uslovena<br />
so ostvaruvawe na minimalen raboten sta`, odnosno op{ta nesposobnost<br />
za rabota na osigurenikot ili namalena, odnosno preostanata<br />
rabotna sposobnost. Taka, penziskoto osiguruvawe vo navedenite<br />
slu~ai pretstavuva vsu{nost obezbeduvawe na socijalna sigurnost<br />
na gra|anite po prestanokot na rabotniot odnos ili po prestanokot<br />
na vr{ewe dejnost ili na drug so zakon predviden na~in za obezbeduvawe<br />
sredstva za `ivot.<br />
So ~lenot 10 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 161/2008), izmenet e ~lenot 154 od Zakonot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe, taka {to namesto dotoga{noto<br />
re{enie spored koe na korisnik na penzija, dodeka e vo raboten odnos<br />
ili dodeka vr{i dejnost vo Republika Makedonija ili raboti vo stranstvo,<br />
mu se isplatuva{e 30% od penzijata za polno rabotno vreme,<br />
50% za polovina od polnoto rabotno vreme i 70% za rabota pomalku<br />
od polovina od polnoto rabotno vreme, so stavot 1 od ovoj ~len zakonodavecot<br />
utvrdil novo re{enie, spored koe, na korisnik na penzija,<br />
dodeka e vo raboten odnos ili dodeka vr{i samostojna dejnost vo Republika<br />
Makedonija ili stranstvo mu se zapira isplatata na penzijata,<br />
koe zakonsko re{enie se osporuva so inicijativata. So zakonskoto re-<br />
{enie od ~lenot 154 od Zakonot, izvr{eno e usoglasuvawe so Zakonot<br />
za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 142/2008 i 64/2009), bidej}i vo definiraweto<br />
na obvrznicite za pla}awe na pridonesi opfateni so<br />
~lenot 7 soglasno ovoj zakon, ne postoi mo`nost korisnik na penzija<br />
da bide obvrznik za pla}awe na pridonesot za penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe po povtorno zasnovawe na raboten odnos i istovremeno da<br />
koristi del od svojata penzija. No, vo ~lenot 10 stav 2 od Zakonot za<br />
109
penzisko i invalidsko osiguruvawe, vospostavena e mo`nost na korisnik<br />
na starosna penzija da mu se opredeli nov iznos na penzija, ako<br />
navr{il najmalku edna godina sta` na osiguruvawe po ostvaruvaweto<br />
pravo na starosna penzija. Noviot iznos na starosna penzija }e se utvrdi<br />
spored vkupno navr{eniot penziski sta` i ostvareni plati. So<br />
ova re{enie dadena e mo`nost povtorniot raboten odnos da povle~e i<br />
povtorno opredeluvawe na penzijata (priznavawe na toa vreme vo penziski<br />
sta` ili povtorno opredeluvawe na penziskata osnova), bidej}i<br />
korisnikot na penzija }e bide obvrznik za pla}awe na pridones od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe.<br />
Navodite od podnositelot deka edna{ steknatoto pravo, koe se<br />
zasnovalo na zakonskata odredba od ~len 12 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 70/2006), ne mo`elo<br />
da se ukinuva so drug zakon koj bil ponepovolen za gra|anite bidej}i<br />
spored novoto zakonsko re{enie istite go gubele edna{ steknatoto<br />
pravo pokraj li~niot dohod da primaat i del od penzijata i deka osporenata<br />
odredba imala povratno i ponepovolno dejstvo za korisnicite<br />
na penzija pred izmenuvaweto na Zakonot, spored ovoj sud se neosnovani.<br />
Zakonskoto re{enie koe se osporuva, ne se odnesuva na ukinuvawe<br />
na steknato pravo koe korisnik na penzija go ostvaril pri povtorno<br />
vrabotuvawe, od pri~ini {to samo pravoto na penzija e steknato<br />
pravo i istoto spored novoto zakonsko re{enie ne se gubi tuku vremeno<br />
miruva dodeka korisnikot na penzija e vo raboten odnos odnosno<br />
vr{i samostojna dejnost. Steknuvaweto i koristeweto na penzijata,<br />
kako edna od formite preku koi se obezbeduva pravoto na socijalna<br />
sigurnost na gra|anite, spa|a vo korpusot na prava koi proizleguvaat<br />
od sferata na rabotnite odnosi, koi mo`at da bidat ograni~eni ili da<br />
se izgubat, no spored okolnosti i uslovi utvrdeni so Ustav ili so zakon<br />
i so kolektiven dogovor. Ustavot mu dal pravo na zakonodavecot,<br />
pokraj drugoto, da ja uredi procedurata vo koja se ostvaruvaat pravata<br />
od penzisko i invalidsko osiguruvawe, a vo tie ramki i procedurata za<br />
prestanok ili ograni~uvawe na tie prava. Toa zna~i deka so zakon i so<br />
kolektivni dogovori se opredeluva postapkata na ostvaruvawe, ograni~uvawe<br />
i gubewe na pravata od ovaa oblast. So vremenoto zapirawe<br />
na koristewe na penzijata vo slu~aj koga korisnikot na penzijata }e<br />
zasnova raboten odnos, odnosno }e vr{i dejnost od koja }e ostvaruva<br />
dopolnitelen prihod, kako re{enie utvrdeno vo postojniot ~len 154<br />
stav 1 od Zakonot ~ija sodr`ina se osporuva so inicijativata, ne se zadira<br />
vo ve}e steknatoto pravo na penzija {to zna~i deka tie nitu se<br />
otu|uvaat nitu se odzemaat, tuku, kako {to predvidel i samiot zakon<br />
vo ~len 6 stav 3, koristeweto na pravata od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ostvareni spored ovoj zakon, mo`e da prestane ili da se<br />
ograni~i samo vo slu~aj i pod uslovi predvideni so ovoj zakon, kako<br />
{to vpro~em e predvideno i vo sporniot slu~aj. Ova od pri~ina {to ne<br />
110
postoi ustavna pre~ka so zakon da se predvidi na licata koi na drug<br />
na~in ja obezbeduvaat svojata socijalna sigurnost, po steknuvaweto<br />
pravo na li~na penzija, a ne so koristewe na penzijata, privremeno da<br />
im miruva koristeweto na penzijata.<br />
Spored ovoj sud, zakonskoto re{enie, so koe na penzioner<br />
dodeka e vo raboten odnos, mu se zapira isplatata na penzijata poradi<br />
toa {to ostvaruva sredstva za egzistencija na drug na~in (so novo rabotno<br />
anga`irawe, za koe e zadol`itelno osiguran po osnov na penzisko<br />
i invalidsko osiguruvawe), ne izleguva od ustavnite ramki spored<br />
koi zakonodavecot ja ureduva sferata na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, vodej}i smetka za socijalnata sigurnost i za socijalnata<br />
pravda na osigurenicite, kako i za obezbeduvawe na odr`liv i<br />
stabilen penziski sistem koj se zasnova na na~eloto na socijalna pravednost<br />
i generaciska solidarnost, odnosno so istoto ne se povreduvaat<br />
na~elata na vladeewe na pravoto i socijalna pravednost utvrdeni<br />
so ~len 8 stav 1 alinei 1 i 8 od Ustavot.<br />
Po odnos navodite vo inicijativata deka osporenata odredba<br />
imala povratno dejstvo koe ne e popovolno za licata koi ostvaruvale<br />
pravo soglasno prethodno propi{anata odredba od ~lenot 154 od Zakonot,<br />
Sudot oceni deka istite se neosnovani bidej}i primenata na zakonskoto<br />
re{enie od ~lenot 10 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 161/2008), so koj e izmenet ~lenot<br />
154 od Zakonot, se primenuva posle negovoto donesuvawe odnosno smetano<br />
od 1 januari 2009 godina, pa vo idnina i pravo na zakonodavecot e<br />
da go uredi vospostavuvaweto na pravniot re`im ureden so Zakonot<br />
koj va`i po, a ne pred negovoto donesuvawe i vleguvawe vo sila ednakvo<br />
za site korisnici na penzii dodeka se vo raboten odnos ili dodeka<br />
vr{at samostojna dejnost vo Republika Makedonija ili stranstvo.<br />
Ottuka, Sudot oceni deka nemo`e da se prifatat navodite vo inicijativata<br />
za retroaktivnoto dejstvo na osporenata odredba od Zakonot, a<br />
so toa ne mo`e da se dovede vo pra{awe i pravnoto dejstvo na istata,<br />
bidej}i nema povratno dejstvo i ne zadira vo nastanati odnosi od minatoto<br />
pred donesuvaweto i vleguvaweto vo sila na Zakonot, tuku se<br />
odnesuva na idni odnosi. Povratnoto dejstvo na koe se povikuva podnositelot,<br />
bi postoelo dokolku edna norma bi se odnesuvala na odnosi<br />
koi se zavr{eni pred vleguvaweto vo sila na normata, {to ne e slu~aj,<br />
a nema povratno dejstvo ako normata regulira nezavr{eni odnosi ili<br />
odnosi koi se vo tek.<br />
6. Poradi goreiznesenoto, Sudot oceni deka vo konkretniot<br />
slu~aj ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata<br />
odredba od Zakonot so ~len 8 alinei 3 i 8 i ~len 52 stav 4 od Ustavot,<br />
poradi {to odlu~i kako vo to~kite 1 od ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
111
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
112
9. U. br. 183/2009 (9. 09. 2009)<br />
Predmet na baraweto<br />
Barawe za preispituvawe na presudata na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija, Kvp. br. 191/2005 od 13. 09. 2005 godina, so koja<br />
bile povredeni slobodite i pravata od ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, {to se odnesuvaat na za{titata na slobodata na<br />
uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata.<br />
Pri~ini za podnesuvawe na baraweto<br />
Spored navodite vo baraweto, Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija so presuda Kvp. br. 191/2005 od 13. 09. 2005 godina, delumno<br />
go uva`il baraweto na tu`itelot za vonredno preispituvawe na pravosilnata<br />
presuda na osudeniot Jovan Vrani{koski od Bitola i presudite<br />
na Osnovniot sud Bitola K. br. 22/2004 od 1. 07. 2004 godina i na<br />
Apelacioniot sud Bitola K`. br. 631/2004 od 22. 06. 2005 godina bile<br />
izmeneti taka {to za osudeniot bilo utvrdeno krivi~noto delo "predizvikuvawe<br />
nacionalna, rasna i verska omraza, razdor i netrpelivost"<br />
po ~l. 319 st. 1 od Krivi~niot zakonik za koe e oglasen vinoven<br />
i bil osuden na kazna zatvor vo traewe od 8 meseci.<br />
Po zavr{uvaweto na site postapki pred sudovite vo Republika<br />
Makedonija podnositelot ispratil barawe do Sudot za ~ovekovi prava<br />
vo Strazburg na koe dobil odgovor deka baraweto bilo nedozvoleno zatoa<br />
{to ne bile iskoristeni site pravni sredstva vo Republika Makedonija,<br />
vklu~uvaj}i go i Ustavniot sud na Republika Makedonija.<br />
Od ovie pri~ini vo slu~ajov, se bara Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija da ja preispita Presudata na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija, po odnos na ~l. 110 al. 3 od Ustavot, {to se odnesuva<br />
na za{tita na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Baraweto, vo slu~ajov nesporno se odnesuva Ustavniot sud da se<br />
vpu{ti vo preispituvawe, vo uloga na instanciono povisok sud, na<br />
konkretnata presuda na Vrhovniot sud na Republika Makedonija. Ova<br />
preispituvawe od Ustavniot sud decidno se bara od aspekt na utvrduvawe<br />
na faktite i dokazite od predmetot i preispituvawe na fakti~ka-<br />
113
ta sostojba od koja, spored baratelot, jasno }e se utvrdela povredata na<br />
slobodite i pravata od ~l. 110 al. 3 od Ustavot, {to se odnesuvale na<br />
za{titata na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata.<br />
Spored ~l. 110 al. 3 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se<br />
odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabranata<br />
na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol, rasa, verska,<br />
nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Soglasno ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo<br />
mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni vo ~l. 110 al. 3 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud<br />
vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili pravosilen<br />
poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezmawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini od denot<br />
na negovoto prezemawe.<br />
Od navodite izneseni vo baraweto i od citiranite ustavni i<br />
delovni~ki odredbi, se oceni deka konkretno vo slu~ajov podnositelot<br />
samo formalno i deklarativno se povikuva na za{tita na slobodite<br />
i pravata. Podnositelot vo baraweto voop{to ne naveduva argumenti<br />
vo {to se sostoela diskriminacijata i neednakviot tretman pred sudovite<br />
ili pred Vrhovniot sud, tuku inicira Ustavniot sud da ja preispituva<br />
presudata Kvp. br. 191/2005 donesena od Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija, me|utoa Ustavniot sud nema nadle`nost na instanciono<br />
povisok sud koj }e ja ceni zakonitosta na odlukite na sudovite.<br />
Od druga strana se bara Ustavniot sud da postapuva po barawe<br />
za preispituvawe na povreda na slobodi i prava nastanata od konkreten<br />
akt odnosno presuda na Vrhovniot sud koja e donesena na 13. 09. 2005<br />
godina, me|utoa za{titata od Ustavniot sud vo slu~ajov se bara po<br />
istekot na rokot od 2 meseca od denot na dostavuvaweto na Presudata<br />
na podnositelot na baraweto, koj rok e opredelen vo ~l. 51 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud.<br />
Poradi pogoreiznesenoto, smetame deka vo konkretniov slu~aj<br />
podnositelot bara od Ustavniot sud ustavnosudska za{tita na prava i<br />
interesi po konkreten predmet vo nadle`nost na sudovite i preispituvawe<br />
na konkretna odluka na Vrhovniot sud, za {to Ustavniot sud ne<br />
e nadle`en da odlu~uva, kako i vo baraweto voop{to ne se navedeni<br />
argumenti vo {to se sostoela diskriminacijata na slobodite i pravata<br />
na koja se povikuva baratelot, pa poradi toa se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da go otfrli baraweto za preispituvawe na presudata<br />
Kvp. br. 191/2005 od 13. 09. 2005 godina donesena od Vrhovniot sud na<br />
114
Republika Makedonija zaradi za{tita na slobodite i pravata od ~l.<br />
110 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija, {to se odnesuvaat na<br />
slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na<br />
mislata.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makeodnija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," broj 70/1992), na sednicata odr`ana na 9. 09. 2009 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto za preispituvawe na presudata Kvp.<br />
br. 191/2005 od 13. 09. 2005 godina donesena od Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija zaradi za{tita na slobodite i pravata od ~l. 110 al.<br />
3 od Ustavot na Republika Makedonija, {to se odnesuvaat na slobodata<br />
na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata.<br />
2. <strong>Zoran</strong> (Jovan) Vrani{koski od Bitola, na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, mu podnese barawe za preispituvawe na Presudata<br />
Kvp. br. 191/2005 od 13. 09. 2005 godina donesena od Vrhovniot sud<br />
na Republika Makedonija zaradi za{tita na slobodite i pravata od ~l.<br />
110 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija, {to se odnesuvaat na<br />
slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na<br />
mislata.<br />
Spored navodite vo baraweto, Vrhovniot sud na Republika Makedonija<br />
so presuda Kvp. br. 191/2005 od 13. 09. 2005 godina, delumno go<br />
uva`il baraweto na tu`itelot za vonredno preispituvawe na pravosilnata<br />
presuda na osudeniot Jovan Vrani{koski od Bitola i presudite<br />
na Osnovniot sud Bitola K.br. 22/2004 od 1 juli 2004 godina i na<br />
Apelacioniot sud Bitola K`. broj 631/2004 od 22 juni 2005 godina bile<br />
izmeneti taka {to za osudeniot bilo utvrdeno krivi~noto delo "predizvikuvawe<br />
nacionalna, rasna i verska omraza, razdor i netrpelivost"<br />
po ~len 319 stav 1 od Krivi~niot zakonik za koe e oglasen vinoven i<br />
bil osuden na kazna zatvor vo traewe od 8 meseci.<br />
Po zavr{uvaweto na postapkite pred sudovite vo Republika<br />
Makedonija podnositelot ispratil barawe do Sudot za ~ovekovi prava<br />
vo Strazburg na koe dobil odgovor deka baraweto bilo nedozvoleno<br />
zatoa {to ne bile iskoristeni site pravni sredstva vo Republika<br />
Makedonija, vklu~uvaj}i go i Ustavniot sud na Republika Makedonija.<br />
Od ovie pri~ini, podnositelot Jovan Vrani{koski bara Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija da ja preispita Presudata na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija, po odnos na ~len 110 alineja 3 od<br />
Ustavot, {to se odnesuva na za{tita na slobodata na uveruvaweto,<br />
sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata.<br />
115
3. Sudot na sednicata utvrdi deka baraweto, vo slu~ajov se<br />
odnesuva Ustavniot sud da prezeme uloga na instanciono povisok sud i<br />
da se vpu{ti vo preispituvawe na konkretnata Presuda na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija i toa od aspekt na utvrduvawe na faktite<br />
i dokazite od predmetot i preispituvawe na fakti~kata sostojba od<br />
koja, spored baratelot, jasno }e se utvrdela povredata na slobodite i<br />
pravata od ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot, {to se odnesuvale na<br />
za{titata na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata.<br />
Spored ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot<br />
{to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata<br />
i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe<br />
i zabranata na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol, rasa,<br />
verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Soglasno ~lenot 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili<br />
dejstvo mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni vo ~len 110 alineja<br />
3 od Ustavot na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od<br />
Ustavniot sud vo rok od 2 meseca od denot na dostavuvaweto na kone~en<br />
ili pravosilen poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za<br />
prezmawe dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini<br />
od denot na negovoto prezemawe.<br />
Od navodite izneseni vo baraweto i od citiranite ustavni i<br />
delovni~ki odredbi, Sudot oceni deka konkretno vo slu~ajov podnositelot<br />
samo formalno i deklarativno se povikuva na za{tita na<br />
slobodite i pravata. Podnositelot vo baraweto voop{to ne naveduva<br />
argumenti vo {to se sostoela diskriminacijata i neednakviot tretman<br />
pred sudovite ili pred Vrhovniot sud, tuku inicira Ustavniot sud da<br />
ja preispituva Presudata Kvp. broj 191/2005 donesena od Vrhovniot sud<br />
na Republika Makedonija, me|utoa Ustavniot sud nema nadle`nost na<br />
instanciono povisok sud koj }e ja ceni zakonitosta na odlukite na<br />
sudovite.<br />
Voedno, imaj}i predvid deka Presudata na Vrhovniot sud bila<br />
donesena na 13 septemvri 2005 godina, Sudot najde deka e iste~en rokot<br />
od 2 meseci od denot na donesuvawe na Presudata na podnositelot na<br />
baraweto, vo koj rok, soglasno ~lenot 51 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud, bi mo`el da bara za{tita na slobodi i prava po osnov na ovaa<br />
presuda pred Ustavniot sud na Republika Makedonija, dokolku bi<br />
postoele osnovani argumenti za povreda na slobodite i pravata.<br />
Pokraj toa, vo predmetnoto barawe ne se navedeni nikakvi argumenti<br />
vo {to se sostoela diskriminacijata na slobodata na uveruvaweto, sovesta,<br />
mislata i javnoto izrazuvawe na mislata.<br />
116
4. Vrz osnova na napred iznesenoto, soglasno navedenite ustavni<br />
i delovni~ki odredbi, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od ova re-<br />
{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
117
118
10. U.br. 24/2009 (9. 09. 2009)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za donesuvawe detalen urbanisti~ki plan za urbana edinica<br />
8. urban blok 8.3 op{tina Ohrid 2008-2013, br. 07-2447/7 od 24. 10.<br />
2008 godina, donesena od Sovetot na op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik<br />
na Op{tina Ohrid," br. 8/43).<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored podnositelot na inicijativata, osporenata odluka ne<br />
bila vo soglasnost so ~l. 25 st. 2 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe. Poradi toa, Ministerstvoto za lokalna samouprava<br />
donelo Re{enie br. 14/1516/3 od 25. 11. 2008 godina, so koe ja zaprelo od<br />
izvr{uvawe osporenata odluka i soglasno ~l. 71 st. 3 od Zakonot za lokalnata<br />
samouprava, go objavilo ova re{enie vo "Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 159/2008.<br />
Imeno, soglasno ~l. 25 st. 2 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, na planovite od ~l. 7 t. 2 (me|u koi i detalen urbanisti~ki<br />
plan) od ovoj zakon, izraboteni vo forma na Predlog na plan se<br />
dava soglasnost od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
na ureduvaweto na prostorot, so koja se potvrduva deka planovite se<br />
izraboteni soglasno so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon.<br />
So Re{enie br. 16-11125/2 od 21. 10. 2008 godina, Ministerstvoto<br />
za transport i vrski ja oglasilo za ni{tovna vo celost prethodno<br />
dadenata soglasnost na Predlog planot za Urbana zaednica 8 UB 8.3<br />
(12,60 ha) vo Ohrid. Od inicijativata za zapirawe na primena na propis,<br />
dostavena do Sovetot na op{tina Ohrid od Ministerstvoto za<br />
transport i vrski pod broj 02-13002 od 31. 10. 2008 godina, se gledalo<br />
deka Sovetot na op{tina Ohrid vo momentot na donesuvawe na osporenata<br />
odluka znael deka soglasnosta na Predlog planot za predmetnata<br />
Urbana zaednica e oglasena za ni{tovna. Ovoj fakt mo`el da se utvrdi<br />
so uvid vo izvadokot od evidencijata za izvr{eno dostavuvawe, oformena<br />
od Ministerstvoto za transport i vrski i potvrdata za uredno<br />
izvr{ena transmisija na aktot preku faks realizirana na 21. 10. 2008<br />
godina vo 10:49 ~asot.<br />
119
Deka ~lenovite na Sovetot na op{tina Ohrid bile informirani<br />
za poni{tenata soglasnost pred odr`uvawe na sednicata na Sovetot<br />
na koja bila donesena osporenata odluka, osobeno se gledalo od sodr`inata<br />
na Veb-stranicata na op{tina Ohrid, vo koja na 27. 10. 2008<br />
godina bilo objaveno soop{tenie od 58-ta sednica na Sovetot na op{-<br />
tina Ohrid so slednata sodr`ina: "Donesuvaweto na DUP za prostorot<br />
Ohridija nepotrebno be{e proprateno so nedorazbirawe za koe<br />
pridonese odedna{ poni{tenoto sopstveno pozitivno mislewe od strana<br />
na Ministerstvoto za transport i vrski..."<br />
Vo prilog na prethodnata konstatacija, nesomneno relevantno<br />
zna~ewe imale i slednite fakti:<br />
- Predmetnata odluka, sovetot na op{tina Ohrid ja donel na<br />
sednicata odr`ana na 24. 10. 2008 godina.<br />
- Spored dopisot br. 08-2939/1 od 28. 11. 2008 godina, dostaven do<br />
Ministerstvoto za lokalna samouprava od gradona~alnikot na op{-<br />
tina Ohrid, re{enieto so koe e oglasena za ni{tovna izdadenata soglasnost<br />
vo sedi{teto na op{tinata bilo primeno na istiot datum (24.<br />
10. 2008 godina), no po zavr{uvawe na sednicata.<br />
- Odlukata bila objavena vo "Slu`ben glasnik na op{tina<br />
Ohrid" br. 8/43 na 27. 10. 2008 godina.<br />
Site ovie fakti jasno upatuvale na zaklu~ok deka za povlekuvaweto<br />
na soglasnosta od strana na Ministerstvoto za transport i vrski,<br />
organite na op{tinata vo sekoj slu~aj bile informirani najmalku<br />
tri dena pred objavuvaweto na osporenata odluka. Ova bil biten fakt<br />
vo utvrduvaweto na fakti~kata sostojba, zatoa {to spored podnositelot<br />
na inicijativata, do povlekuvawe na dadenata soglasnost mo`elo<br />
da dojde se do objavuvaweto na konkretnata odluka vo slu`benoto glasilo<br />
na op{tinata. Ova zatoa {to propisite na op{tinata do nivnoto<br />
objavuvawe nemale pravna sila, a po ovoj moment nao|ale primena<br />
odredbite i pravnite lekovi propi{ani so Zakonot za op{tata upravna<br />
postapka i drugite pozitivni propisi.<br />
So ogled na toa {to Ministerstvoto za transport i vrski kako<br />
nadle`en organ za ureduvawe na prostorot, vo postapka utvrdena so zakon,<br />
ja oglasilo za ni{tovna vo celost prethodno izdadenata soglasnost<br />
na Predlog planot, evidentno bilo deka Sovetot na op{tina<br />
Ohrid spornata odluka ja donel bez potrebnata soglasnost od nadle`niot<br />
organ za ureduvawe na prostorot, {to zna~i deka Odlukata ne<br />
bila donesena soglasno ~l. 25 st. 2 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, poradi {to vakvata odluka ne mo`ela da proizvede<br />
pravno dejstvo i kako nezakonita, ne mo`ela da egzistira vo pravniot<br />
promet. Vo prilog na vakvata konstatacija, podnositelot na inicijativata<br />
uka`uva i na sudskata praksa na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, iska`an vo Odlukata U. br. 101/2008 od 17. 10. 2008<br />
godina.<br />
120
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na zakonitosta na osporenata odluka, a Re{enieto na<br />
Ministerstvoto za lokalna samouprava za zapirawe na izvr{uvaweto<br />
na Odlukata da ostane vo va`nost do kone~nosta na odlukata na Ustavniot<br />
sud po povod podnesenata inicijativa, so koja osporenata odluka<br />
}e bide poni{tena.<br />
Sodr`ina na osporenata odluka<br />
ODLUKA<br />
za donesuvawe detalen urbanisti~ki plan za urbana zaednica 8, urban blok 8.3<br />
Op{tina Ohrid 2008-2013<br />
^len 1<br />
Se donesuva detalen urbanisti~ki plan za urbana zaednica 8,<br />
urban blok 8.3 Op{tina Ohrid 2008-2013.<br />
^len 2<br />
So ovoj urbanisti~ki plan se opfa}a prostor so povr{ina od<br />
12,60 ha.<br />
Prostorot na planskiot opfat vo detalniot urbanisti~ki plan<br />
za urbana zaednica 8, urban blok 8.3 Op{tina Ohrid 2008-2013 opfa}a<br />
granici: Turisti~ka, Bul. Asnom, Karpo{ Vojvoda i Bejbunar.<br />
^len 3<br />
Detalniot urbanisti~ki plan za urbana zaednica 8, urban blok<br />
8.3 Op{tina Ohrid 2008-2013 so teh. br. 106/2008 izraboten e od DOO<br />
„IN – PUMA" sodr`i: tekstualen del i grafi~ki prikaz na planskite<br />
re{enija na opfatot, kako i bilansni pokazateli za planskiot<br />
opfat i infrastrukturata.<br />
^len 4<br />
Detalniot urbanisti~ki plan za urbana zaednica 8, urban blok<br />
8.3 Op{tina Ohrid 2008-2013 se zaveruva so potpis i pe~at na pretsedatelot<br />
na Sovetot na Op{tina Ohrid.<br />
^len 5<br />
Detalniot urbanisti~ki plan za urbana zaednica 8, urban blok<br />
8.3 Op{tina Ohrid 2008-2013, se ~uva, sledi i realizira vo Sektorot<br />
za urbanizam, za{tita na `ivotnata sredina i komunalen razvoj.<br />
^len 6<br />
Ovaa odluka vleguva vo sila osmiot den od denot na objavuvaweto<br />
vo "Sl. glasnik na op{tina Ohrid."<br />
121
Br. 07-2447/7<br />
SOVET NA OP[TINA OHRID<br />
24. 10. 2008 god. Pretsedatel<br />
Ohrid Vlado ^ingoski<br />
Odlukata e objavena vo "Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid"<br />
br. 8 od 27.10.2008 godina.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Ministerstvoto za transport i vrski, vrz osnova na ~l. 25 od<br />
Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe, so akt br. 16-11125 od<br />
08. 10. 2008 godina, do op{tina Ohrid izdalo i dostavilo soglasnost na<br />
Predlog DUP za Urbana zaednica "8", UB "8.3"- (12,60 ha) vo Ohrid.<br />
Ministerstvoto za kultura, so akt br. 08-2140/4 od 14. 10. 2008<br />
godina, do Ministerstvoto za transport i vrski, NU Zavod i Muzej –<br />
Ohrid i do op{tina Ohrid, dostavilo Re{enie za privremena za{tita<br />
na arheolo{kiot lokalitet "Bejbunar" vo Ohrid, br. 08-2140/3 od 14.<br />
10. 2008 godina. Vo istoto re{enie e opredeleno deka rokot na traewe<br />
na privremenata za{tita iznesuva 2 godini od denot na donesuvaweto<br />
na re{enieto, vo koj period nikoj ne smee da o{teti nitu da uni{ti<br />
dobro pod privremena za{tita.<br />
Po dobivaweto na navedenoto re{enie, Ministerstvoto za transport<br />
i vrski donelo Re{enie br. 16-11125/2 od 21. 10. 2008 godina, so<br />
koe soglasnosta br. 16-11125 od 08. 10. 2008 godina na Predlog planot za<br />
Urbana zaednica „8," UB „8.3"- (12,60 ha) vo Ohrid, se oglasuva za ni-<br />
{tovna vo celost. Protiv ova re{enie nezadovolnata stranka ima pravo<br />
na `alba do Komisijata za re{avawe vo upravna postapka od vtor<br />
stepen od oblasta na transportot, vrskite i `ivotnata sredina pri<br />
Vladata na Republika Makedonija, vo rok od 15 dena od priemot na<br />
re{enieto.<br />
Na 21. 10. 2008 godina Ministerstvoto za transport i vrski, po<br />
faks gi izvestil gradona~alnikot na op{tina Ohrid, pretsedatelot<br />
na sovetot na op{tina Ohrid i Sektorot za urbanizam deka e doneseno<br />
Re{enie od strana na Ministerstvoto za kultura za privremena za{-<br />
tita na arheolo{kiot lokalitet "Bejbunar" vo Ohrid, br. 08-2140/3 od<br />
14. 10. 2008 godina, koe e dostaveno vo prilog, so izvestuvawe deka soglasno<br />
navedenoto re{enie, potrebno e Sovetot na op{tina Ohrid da<br />
go odlo`i donesuvaweto i sproveduvaweto na Predlog DUP za Urbana<br />
zaednica „8," UB „8.3"- (12,60 ha) vo Ohrid, za koj Ministerstvoto za<br />
transport i vrski ima izdadeno soglasnost, se dodeka ne iste~e rokot<br />
od dve godini za privremenata za{tita na Arheolo{kiot lokalitet<br />
"Bejbunar."<br />
Naredniot den, 22. 10. 2008 godina, Ministerstvoto za transport<br />
i vrski i po po{ta go dostavilo do op{tina Ohrid Re{enieto br.<br />
16-11125/2 od 21. 10. 2008 godina, so koe soglasnosta na Predlog planot<br />
122
za Urbana zaednica „8", UB „8.3"- (12,60 ha) vo Ohrid, se oglasuva za ni-<br />
{tovna vo celost.<br />
Spored navodite na op{tina Ohrid vo odgovorot na inicijativata,<br />
na 22. 10. 2008 godina (sreda) gradona~alnikot i pretsedatelot na<br />
Sovetot na op{tinata Ohrid bile slu`beno otsutni i ne postoela mo-<br />
`nost za dostava na re{enieto, na 23. 10. 2008 godina bil neraboten<br />
den, taka {to re{enieto bilo dostaveno po zavr{uvaweto na sednicata<br />
na Sovetot na op{tina Ohrid odr`ana na 24. 10. 2008 godina.<br />
Sovetot na op{tina Ohrid, na 24. 10. 2008 godina, ja donel osporenata<br />
odluka, koja e objavena vo "Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid"<br />
br. 8/43 od 27. 10. 2008 godina.<br />
Op{tina Ohrid dostavila do Komisijata za re{avawe vo upravna<br />
postapka od vtor stepen od oblasta na transportot, vrskite i `ivotnata<br />
sredina pri Vladata na Republika Makedonija, `alba br. 08-<br />
2628/1 od 04. 11. 2008 godina (primena vo Vladata na 06. 11. 2008 godina),<br />
protiv Re{enieto na ministerot za transport i vrski br. 16-11125/2 od<br />
21. 10. 2008 godina, so koja se bara vtorostepeniot organ da ja uva`i<br />
`albata i osporenoto re{enie da go poni{ti.<br />
Ministerstvoto za lokalna samouprava, soglasno ~l. 70 i 71 st.<br />
2 od Zakonot za lokalnata samouprava, donelo Re{enie br. 14-1516/3 od<br />
18. 11. 2008 godina, so koe primenata na Odlukata za donesuvawe detalen<br />
urbanisti~ki plan za urbana edinica 8. urban blok 8.3 op{tina<br />
Ohrid 2008-2013, br. 07-2447/7 od 24. 10. 2008 godina, donesena od Sovetot<br />
na op{tina Ohrid i objavena vo „Slu`ben glasnik na op{tina<br />
Ohrid" br. 8/43, se zapira. Re{enieto e objaveno vo "Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 159/2008, od 22. 12. 2008 godina.<br />
Na 22. 01. 2009 godina Ministerstvoto za lokalna samouprava,<br />
soglasno ~l. 71 stav 4 od Zakonot za lokalnata samouprava, dostavi do<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija inicijativa za ocenuvawe na<br />
zakonitosta na propisot so zaprena primena, so barawe re{enieto so<br />
koe e zaprena primenata na osporenata odluka da ostane vo va`nost do<br />
kone~nata odluka na Ustavniot sud po odnos na inicijativata.<br />
Op{tina Ohrid-Kabinet na gradona~alnikot, so svoj akt br.08-<br />
600/2 od 28. 05. 2009 godina, do Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
dostavi dopolnenie na odgovorot-urgencija (primena vo Sudot na 01.<br />
06. 2009 godina), vo koe izvestuva deka na 26. 05. 2009 godina, Ministerstvoto<br />
za kultura – Upravata za za{tita na kulturnoto nasledstvo,<br />
donela Re{enie za prestanok na privremena za{tita na nedvi`no kulturno<br />
nasledstvo, br. 08 - 2140/3, so koe pod to~ka 1 odlu~il deka prestanuva<br />
privremenata za{tita na arheolo{kiot lokalitet "Bejbunar"<br />
vo Ohrid, pod t. 2 so donesuvaweto na Re{enieto prestanuva da va`i<br />
Re{enieto za privremena za{tita br. 08-2140/3 od 14. 10. 2008 godina<br />
doneseno od istata uprava i pod to~ka 3, se vr{i bri{ewe na privremenoto<br />
za{titeno dobro vo Nacionalniot registar na kulturno nas-<br />
123
ledstvo i toa vo Dopolnitelen registar na dobra pod privremena za-<br />
{tita. Re{enieto e dostaveno vo prilog na izvestuvaweto.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br. 101/<br />
2008, ja poni{ti Odlukata za usvojuvawe izmena i dopolnuvawe na Detalniot<br />
urbanisti~ki plan za del od grad Gostivar-Urban blok 8, br.07-<br />
20/1 od 14 fevruari 2008 godina, donesena od Sovetot na op{tina Gostivar<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Gostivar" br. 2/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata: Od analizata na odredbite od<br />
Zakonot za op{tata upravna postapka, me|u drugoto proizleguva deka<br />
Zakonot predvidel redovno i vonredno ukinuvawe, no i poni{tuvawe<br />
na akti doneseni od organi koi vo rabotata podle`at na nadzor, a poradi<br />
pri~ini i okolnosti utvrdeni vo samiot zakon. Ottamu, ako nesporno<br />
donesenite akti, me|u koi i aktite na op{tinata i nejzinite<br />
organi podle`at na ukinuvawe, menuvawe ili pak poni{tuvawe Sudot<br />
oceni deka organot zadol`en za nadzor ima ovlastuvawe edna{ dadenata<br />
soglasnost vo smisla na ~l. 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe da ja povle~e, kako {to e napraveno vo konkretniot<br />
slu~aj.<br />
Me|utoa, spored Sudot do povlekuvawe na dadenata soglasnost<br />
mo`e da dojde se do objavuvaweto na konkretnata odlukata za prostorno<br />
planirawe vo slu`benoto glasilo na op{tinata, bidej}i po ovoj<br />
moment nao|aat primena citiranite odredbi od Zakonot za op{tata<br />
upravna postapka i mo`at da se prezemaat drugi predvideni pravni<br />
sredstva.<br />
Vo konkretniot slu~aj Sudot, isto taka, oceni deka dostavuvaweto<br />
na dopisot br. 16-1035/2 i br. 16-1036/2 od 8. 02. 2008 godina na Ministerstvoto<br />
za transport i vrski so koj go izvestuva Sektorot za urbanizam<br />
vo op{tina Gostivar deka ja povlekuva soglasnosta na Predlog-<br />
Planot br. 16-1036 od 5. 02. 2008 godina e uredno i navreme izvr{eno na<br />
12. 02. 2008 godina i toa soglasno ~l. 78 st. 1 i ~l. 96 st. 1 od Zakonot za<br />
op{tata upravna postapka, odnosno so predavawe na dopisot na slu`benoto<br />
lice opredeleno za priem na pismena.<br />
Ovoj fakt se potvrduva od prilo`enata kopija na EMS brzata<br />
pratka br. EE006520199MK upatena do Sovetot na op{tina Gostivar i<br />
kopija od izvodot od dostavnata <strong>kniga</strong> na liceto, vraboteno pri Makedonska<br />
Po{ta, dostaveni do Sudot od Makedonski po{ti so dopisot br.<br />
18/87 od 17. 06. 2008 godina. Imeno, spored navedenite dokazi dostavata<br />
e napravena na 12. 02. 2008 godina vo 09:40 so priem na dopisot od strana<br />
na liceto Arlind Hasani i priemot e uredno potpi{an. Toa {to na<br />
samiot dopis stoi priemen pe~at od op{tinata Gostivar so datum 18.<br />
02. 2008 godina e rabota na vnatre{na organizacija na op{tinata Gos-<br />
124
tivar {to ne e od vlijanie za poinakvo utvrduvawe na datumot na priem<br />
na navedeniot dopis.<br />
Ottamu, okolnosta {to op{tinata uredno na 12. 02. 2008 godina<br />
go primila dopisot za povlekuvawe na dadenata soglasnost na Predlog-planot<br />
prestavuva procesna pre~ka za donesuvawe na osporenata<br />
odluka na 14. 02. 2008 godina, bidej}i vo postapkata za planirawe davaweto<br />
soglasnost na Predlog-Planot e zna~ajna faza vo procestot na<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe bez koja postapkata ne mo`e da<br />
fini{ira. Ova, pred sî, imaj}i predvid deka soglasnosta e vsu{nost<br />
potvrda za toa deka planovite se izraboteni soglasno so odredbite na<br />
ovoj Zakon za prostorno i urbanisti~ko planirawe i propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon.<br />
Kone~no, ocenuvaj}i ja osporenata odluki po odnos na nejzinata<br />
soglasnost so ~l. 25 st. 2 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, a vrz osnova na celokupno prilo`enata dokumentacija i<br />
analizata na citiranite zakonski odredbi Sudot utvrdi deka Sovetot<br />
na op{tinata Gostivar vo postapkata za izmena i dopolnuvawe na konkretniot<br />
DUP ne mo`el da pristapi kon donesuvawe na osporenata<br />
odluka pri sostojba koga nedostasuva predvidenata faza vo postapkata,<br />
dobivawe soglasnost od nadle`en organ, odnosno koga dadenata soglasnost<br />
navreme bila povle~ena.<br />
Ottamu, spored Sudot osporenata odluka ne e vo soglasnost so<br />
~l. 25 st. 2 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe, bidej}i<br />
stanuva zbor za nedostatok na faza so koja se potvrduva deka planot<br />
e izraboten soglasno so odredbite na Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
143/2006, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Odlukata za donesuvawe na Generalen urbanisti~ki plan na Ohrid<br />
2002 – 2012, br. 1348/2 od 30. 06. 2006 godina, donesena od Sovetot na<br />
op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid," br. 7 od 3. 07.<br />
2006 godina).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Imaj}i gi predvid navedenite<br />
zakonski odredbi vo kontekst na dostavenata dokumentacija i utvrdenata<br />
fakti~ka sostojba, Ustavniot sud utvrdi deka postapkata za<br />
donesuvawe na Odlukata za donesuvawe na Generalen urbanisti~ki<br />
plan na Ohrid 2002-2012, br. 1438 od 30. 06. 2006 godina, donesena od Sovetot<br />
na op{tina Ohrid e sprovedena soglasno Zakonot za prostornoto<br />
i urbanisti~koto planirawe, bidej}i vo postapkata za izgotvuvawe<br />
i donesuvawe na osporenata odluka za navedeniot Generalen urbanisti~ki<br />
plan se ispo~ituvani site fazi na postapkata predvideni vo<br />
ovoj zakon.<br />
125
126<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali poni{tenata soglasnost od strana na nadle`noto ministerstvo<br />
za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot,<br />
so re{enie koe ne stanalo kone~no vo upravna postapka do momentot<br />
na objavuvawe na odlukata vo slu`benoto glasilo na op{tinata, zna~i<br />
deka ne bila dadena soglasnost vo smisla na ~l. 25 st. 1 od Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe, kako edna od fazite so koja se<br />
potvrduva deka planovite se izraboteni soglasno so odredbite na ovoj<br />
zakon i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 10 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{titata i ureduvaweto<br />
na `ivotnata sredina i na prirodata e temelna vrednost na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Uslovite i na~inot na sistemot na prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe, vidovite i sodr`inata na planovite, izrabotuvaweto<br />
i postapkata za donesuvawe na planovite se uredeni so Zakonot za prostorno<br />
i urbanisti~ko planirawe "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 51/2005).<br />
Vo ~l. 7 od navedeniot zakon, vo zavisnost od prostorot koj e<br />
predmet na planirawe se donesuva, pokraj drugite i detalen urbanisti~ki<br />
plan.<br />
Spored ~l. 25 st. 1 od Zakonot, koj e sistematiziran vo glavata<br />
II, Planirawe na prostorot, vo t. 2 - Postapkata za izrabotuvawe i<br />
donesuvawe na planovi, e regulirano deka na planovite od ~l. 7 t. 2 al.<br />
1, 2, 3 i 4 na ovoj zakon, izraboteni vo forma na predlog na plan se<br />
izdava soglasnost od organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe<br />
na rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot, so koja se potvrduva<br />
deka planovite se izraboteni soglasno so odredbite na ovoj zakon i<br />
propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon. Soglasno st. 3 na ovoj<br />
~len, po dobivaweto na soglasnosta, planot se dostavuva do nadle`niot<br />
organ za donesuvawe.<br />
Od uvidot vo dostavenata dokumentacija za postapkata za donesuvawe<br />
na osporeniot detalen urbanisti~ki plan, nesporno e deka Ministerstvoto<br />
za transport i vrski, vrz osnova na ~l. 25 od Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe, so akt br. 16-11125 od 08. 10. 2008<br />
godina, izdalo soglasnost na Predlog DUP za urbana edinica 8. urban<br />
blok 8.3 op{tina Ohrid. Isto taka, nesporno e deka na 21. 10. 2008<br />
godina Ministerstvoto za transport i vrski, po faks gi izvestil<br />
gradona~alnikot na op{tina Ohrid, pretsedatelot na sovetot na op{-<br />
tina Ohrid i Sektorot za urbanizam deka e potrebno Sovetot na op{-<br />
tina Ohrid da go odlo`i donesuvaweto i sproveduvaweto na Predlog
DUP za Urbana zaednica „8," UB „8.3"- (12,60 ha) vo Ohrid, od pri~ini<br />
{to bilo doneseno Re{enie od strana na Ministerstvoto za kultura za<br />
privremena za{tita na arheolo{kiot lokalitet "Bejbunar" vo Ohrid,<br />
se dodeka ne iste~e rokot od dve godini za privremenata za{tita na<br />
Arheolo{kiot lokalitet "Bejbunar." Dopolnitelno, na 22. 10. 2008 godina,<br />
Ministerstvoto za transport i vrski i po po{ta go dostavilo do<br />
op{tina Ohrid Re{enieto so koe soglasnosta na Predlog planot za<br />
Urbana zaednica „8", UB „8.3"- (12,60 ha) vo Ohrid, se oglasuva za<br />
ni{tovna vo celost, so pravna pouka deka protiv re{enieto mo`e da<br />
se izjavi `alba do Komisijata za re{avawe vo upravna postapka od<br />
vtor stepen od oblasta na transportot, vrskite i `ivotnata sredina<br />
pri Vladata na Republika Makedonija, vo rok od 15 dena od priemot na<br />
re{enieto. I pokraj navedenoto, sovetot na op{tina Ohrid na 24. 10.<br />
2008 godina ja donel osporenata odluka i na 27. 10. 2008 godina ja<br />
objavil vo "Slu`ben glasnik na Op{tina Ohrid."<br />
Smetame deka donesuvaweto na re{enie za poni{tuvawe na prethodno<br />
dadenata soglasnost za donesuvawe na osporenata odluka, iako<br />
toa ne stanalo kone~no vo momentot koga e donesena odlukata, pretstavuva<br />
jasno izrazen stav na nadle`niot organ za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvawe na prostorot, deka ja povlekuva soglasnosta<br />
izdadena soglasno ~l. 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe,<br />
odnosno deka soglasnosta pove}e ne postoi i deka toa zna~i<br />
obvrska za op{tinskite organi da go ispo~ituvaat re{enieto i da ja<br />
zaprat postapkata za donesuvaweto na osporenata odluka. Pritoa, zakonodavecot<br />
ne propi{al konkretna forma vo koja nadle`niot organ ja<br />
izdava ili povlekuva navedenata soglasnost, od kade proizleguva deka<br />
e potrebno nadle`niot organ na jasen i nedvosmislen na~in da ja izrazi<br />
soglasnosta za donesuvawe na odlukata, odnosno, kako vo konkretniov<br />
slu~aj, na jasen i nedvosmislen na~in da izrazi deka ja povlekuva,<br />
odnosno poni{tuva prethodno dadenata soglasnost. Faktot {to soglasnosta<br />
e poni{tena so re{enie koe ne bilo kone~no do momentot na<br />
objavuvaweto na odlukata, smetame deka ne mo`e da se tolkuva kako ova<br />
re{enie i da ne postoelo i toa da ja opravda op{tinata da prodol`i<br />
so postapkata, namesto da go zapre donesuvaweto i objavuvaweto na<br />
odlukata, do zavr{uvawe na postapkata po spornoto re{enie. Ova od<br />
pri~ina {to Ministerstvoto za transport i vrski blagovremeno gi<br />
izvestilo nadle`nite organi na op{tina Ohrid deka postojat promeni<br />
vo pravnata i fakti~kata sostojba koi vlijaat na izdadenata soglasnost,<br />
poradi koi soglasnosta e poni{tena. So ogled na toa {to odlukata<br />
proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvaweto vo slu`benoto<br />
glasilo na op{tinata, se do ovoj moment e pravno dozvolivo povlekuvawe<br />
na dadenata soglasnost. Vo konkretniot slu~aj, nesomneno e deka<br />
nadle`nite organi na op{tina Ohrid, i pred donesuvaweto na odlukata<br />
i pred nejzinoto objavuvawe vo slu`benoto glasilo na op{tinata,<br />
127
znaele deka soglasnosta e poni{tena, no i pokraj toa, ja donele i objavile<br />
odlukata.<br />
Ottuka, smetame deka donesuvaweto i objavuvaweto na osporenata<br />
odluka, vo situacija koga bilo doneseno re{enie za poni{tuvawe<br />
na prethodno dadenata soglasnost, nezavisno {to istoto ne bilo kone~no,<br />
zna~i deka osporenata odluka bila donesena bez potrebnata soglasnost<br />
od ~l. 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe,<br />
{to pretstavuva su{testven nedostatok vo postapkata za planirawe,<br />
poradi {to smetame deka osnovano mo`e da se postavi pra{aweto za<br />
zakonitosta na postapkata za donesuvawe na osporenata odluka.<br />
Na vakvata ocena smetame deka nema vlijanie dopolnitelno donesenoto<br />
Re{enie na Ministerstvoto za kultura - Uprava za za{tita<br />
na kulturnoto nasledstvo, so koe prestanala privremenata za{tita na<br />
arheolo{kiot lokalitet "Bejbunar," a so toa i va`eweto na Re{enieto<br />
koe bilo osnova za poni{tuvawe na soglasnosta. Ova od pri~ina<br />
{to donesuvaweto na ova re{enie ne ja zamenuva soglasnosta od ~len<br />
25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe koja nedostasuva<br />
vo postapkata za donesuvawe na osporenata odluka, odnosno ne<br />
mo`e da gi zameni i opravda donesuvaweto i objavuvaweto na osporenata<br />
odluka vo postapka koja ima seriozni nedostatoci koi odlukata<br />
ja pravat nezakonita.<br />
2. Vo odnos na Re{enieto na Ministerstvoto za lokalna samouprava,<br />
so koe e zaprena primenata na osporenata odluka, br. 14-1516/3<br />
od 25. 11. 2008 godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
159/2008) i predlogot vo inicijativata istoto da ostane vo va`nost do<br />
kone~nosta na odlukata na Ustavniot sud, uka`uvame na slednoto:<br />
Soglasno ~len 70 stav 1 od Zakonot za lokalnata samouprava<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 5/2002), nadzorot nad<br />
zakonitosta na propisite na op{tinata vr{i ministerstvoto nadle`no<br />
za vr{ewe na rabotite na lokalnata samouprava.<br />
Spored ~l. 71 od istiot zakon, so koj se ureduva nadzorot nad<br />
zakonitosta na propisite na op{tinata, gradona~alnikot e dol`en, vo<br />
rok od 10 dena od denot na nivnoto objavuvawe, da gi dostavi propisite<br />
na op{tinata do ministerstvoto nadle`no za vr{ewe na rabotite na<br />
lokalnata samouprava. (st. 1). Dokolku organot od st. 1 na ovoj ~len<br />
smeta deka propisot ne e vo soglasnost so Ustavot i so zakon, vo rok od<br />
45 od denot na dostavuvaweto na propisot, donesuva re{enie za zapirawe<br />
na primenata na propisot, so koe gi obrazlo`uva i pri~inite za<br />
zapiraweto. (st. 2). Re{enieto od st. 2 na ovoj ~len se objavuva vo<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" (st. 3). Organot od stavot<br />
1 na ovoj ~len, vo rok od 30 dena od denot na objavuvaweto na re{enieto<br />
od st. 1 na ovoj ~len, do Ustavniot sud na Republika Makedonija podnesuva<br />
inicijativa za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na zapreniot<br />
propis (st. 4). Ako postapkata ne bide pokrenata vo opredeleniot<br />
rok od st. 4 na ovoj ~len, prestanuva va`nosta na re{enieto za<br />
128
zapirawe na primenata na propisot od st. 1 na ovoj ~len, i zapreniot<br />
propis stanuva izvr{en.<br />
Vo konkretniov slu~aj, Ministerstvoto za lokalna samouprava<br />
donelo Re{enie so koe ja zapira primenata na osporenata odluka, koe e<br />
objaveno vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 159/2008<br />
od 22. 12. 2008 godina. Inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na zakonitosta na osporenata odluka, broj 14-110/1 od 20. 01. 2009<br />
godina, Ministerstvoto ja dostavilo do Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija na 22. 01. 2009 godina.<br />
Spored ~l. 103 st. 2 od Zakonot za op{tata upravna postapka,<br />
koga rokot e opredelen vo denovi, denot vo koj e izvr{eno dostavuvaweto<br />
ili soop{tuvaweto, odnosno vo koj pa|a nastanot od koj treba da<br />
se smeta traeweto na rokot, ne se zasmetuva vo rokot tuku za po~etok<br />
se zema prviot nareden den.<br />
Trgnuvaj}i od navedenata zakonska regulativa i utvrdenata fakti~ka<br />
sostojba vo predmetot, proizleguva deka rokot od 30 dena za<br />
dostavuvawe na inicijativata do Ustavniot sud, utvrden vo ~l. 71 st. 4<br />
od Zakonot za lokalnata samouprava, istekol na 21. 01. 2009 godina, od<br />
kade proizleguva deka inicijativata bila dostavena do Ustavniot sud<br />
po istekot na ovoj rok. Vo takov slu~aj, zakonodavecot predvidel deka<br />
prestanuva va`nosta na re{enieto za zapirawe na primenata na propisot<br />
i zapreniot propis stanuva izvr{en.<br />
Me|utoa, imaj}i predvid deka osporenata odluka bila donesena<br />
bez potrebnata soglasnost od ~l. 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, poradi {to postoi osnovano somnenie deka op{tina<br />
Ohrid storila povreda na zakonski propi{anata postapkata za donesuvawe<br />
na detalniot urbanisti~ki plan za urbana edinica 8. urban<br />
blok 8.3 op{tina Ohrid 2008-2013, smetame deka se ispolneti uslovite<br />
od ~l. 27 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
Sudot, do donesuvawe na kone~na odluka, da donese re{enie za zapirawe<br />
na izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija prezemeni vrz<br />
osnova na osporenata odluka.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
Odlukata za donesuvawe detalen urbanisti~ki plan za urbana edinica<br />
8. urban blok 8.3 op{tina Ohrid 2008-2013, br. 07-2447/7 od 24. 10. 2008<br />
godina, donesena od Sovetot na op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na<br />
op{tina Ohrid" br. 8/43).<br />
3. Sudot da go zapre izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili<br />
dejstvija prezemeni vrz osnova na osporenata odluka ozna~ena vo to~ka<br />
2 na ovoj predlog.<br />
*<br />
129
130<br />
Dolplnitelen Referat (17. 02. 2010)<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija na svojata XXV<strong>III</strong> sednica<br />
odr`ana na 9. 09. 2009 godina, pod to~ka I/7 go razgleduva{e referatot<br />
po predmetot U. br. 24/2009, vo koj podnositel na inicijativate<br />
e Ministerstvo za lokalna samouprava, a se odnesuva na ocena na zakonitosta<br />
na Odlukata za donesuvawe detalen urbanisti~ki plan za<br />
urbana edinica 8. urban blok 8.3 op{tina Ohrid 2008-2013, br. 07-<br />
2447/7 od 24. 10. 2008 godina, donesena od Sovetot na op{tina Ohrid<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid," br. 8/43).<br />
Po izlagaweto na sudijata izvestitel i po raspravata {to se<br />
vode{e po predmetot, sudijata izvestitel go povle~e predmetot od sednicata<br />
zaradi utvrduvawe na fakti~kata sostojba po predmetot i Sudot,<br />
so mnozinstvo glasovi, donese zaklu~ok raspravata po premetot da<br />
prodol`i na edna od narednite sednici.<br />
2. Postapuvaj}i po Zaklu~okot na Sudot, izgotvuva~ite na referatot<br />
so pisma U. br. 24/09 od 11. 09. 2009 godina se obratija do Ministerstvoto<br />
za lokalna samouprava, Ministerstvoto za transport i vrski<br />
i Sovetot na op{tina Ohrid so barawe, zaradi potrebata od to~no<br />
i celosno utvrduvawe na fakti~kata i pravnata sostojba po ovoj predmet,<br />
do Ustavniot sud na Republika Makedonija da dostavat dokaz vo<br />
smisla na ~l. 85 i ~l. 96 od Zakonot za op{tata upravna postapka (dokaz<br />
od koj mo`e da se utvrdi koj i koga go primil pismenoto) za izvr{enata<br />
dostava po po{ta vo lokalnata samouprava na op{tina Ohrid<br />
na Re{enieto na Ministerstvoto za transport i vrski, br. 16-11125/2<br />
od 21. 10. 2008 godina, kako i da dostavat dokaz dali vo me|uvreme ova<br />
re{enie stanalo kone~no.<br />
Sovetot na op{tina Ohrid dostavi odgovor na ova barawe (akt<br />
br. 07-2501/1 od 22. 09. 2009 godina) i vo prilog dostavi Re{enie na Ministerstvoto<br />
za kultura, br. 08-1475/1 od 26 maj 2009 godina, za prestanok<br />
na privremenata za{tita na nedvi`no kulturno nasledstvo.<br />
Ministerstvoto za transport i vrski, isto taka, dostavi odgovor<br />
na baraweto na Ustavniot sud (akt br. 16-10395/2 od 29. 09. 2009 godina)<br />
i povtorno gi dostavi baranite dokazi, za koi uka`a deka ve}e<br />
bea dostaveni do Ustavniot sud vo prethodnata postapka.<br />
Ministerstvoto za lokalna samouprava ne dostavi odgovor na<br />
baraweto na Ustavniot sud.<br />
Dopolnitelno, gradona~alnikot na op{tina Ohrid dostavi<br />
izvestuvawe do Ustavniot sud (akt br. 08-2686/1 od 05. 10. 2009 godina),<br />
deka Ministerstvoto za lokalna samouprava donelo Re{enie br. 15-<br />
1272/1 od 22. 09. 2009 godina, so koe se ukinuva re{enieto doneseno od<br />
nivna strana so koe be{e zaprena primenata na osporenata odluka na<br />
Sovetot na op{tina Ohrid, kako i go dostavi ova re{enie vo prilog,<br />
uka`uvaj}i deka so toa inicijativata za ocena na zakonitosta na spornata<br />
odluka stanuva bespredmetna.
Po dobivaweto na navedenoto izvestuvawe od gradona~alnikot<br />
na op{tina Ohrid, podgotvuva~ite na referatot dostavija urgencija<br />
do Ministerstvoto za lokalna samouprava (akt U. br. 24/09 od 18. 01.<br />
2010 godina), so koja, pokraj dostava na podatocite pobarani so aktot<br />
U. br. 24/09 od 11. 09. 2009 godina, pobaraa Ministerstvoto za lokalana<br />
samouprava da go dostavi Re{enieto br. 15-1272/1 od 22. 09. 2009 godina,<br />
kako i da dostavi odgovor na navodite vo izvestuvaweto na gradona~alnikot<br />
na op{tina Ohrid.<br />
Do izgotvuvaweto na ovoj dopolnitelen referat, ne e dobien<br />
baraniot odgovor, nitu e dostaveno baranoto re{enie.<br />
3. Vrz osnova na dopolnitelno dobienite podatoci i odgovori<br />
od Ministerstvoto za transport i vrski i Sovetot na op{tina Ohrid,<br />
kako i vrz osnova na fakti~kata i pravnata sostojba vo predmetot utvrdeni<br />
vo prvi~niot referat razgledan na sednicata na Ustavniot sud<br />
odr`ana na 9 septemvri 2009 godina, go dostavuvame slednoto pravno<br />
mislewe:<br />
1) Vo odnos na pokrenatoto pra{aweto pred Sudot za toa dopolnitelno<br />
da se utvrdi koga to~no lokalnata samouprava na op{tina<br />
Ohrid doznala za Re{enieto na Ministerstvoto za transport i vrski,<br />
br. 16-11125/2 od 21. 10. 2008 godina, so koe soglasnosta na Predlog planot<br />
za se oglasuva za ni{tovna vo celost, kako pra{awe koe e od klu-<br />
~no zna~ewe za toa dali osporenata odluka bila donesena iako lokalnata<br />
samouprava znaela deka e poni{tena soglasnosta za donesuvawe na<br />
Planot, do Sudot dopolnitelno ne se dostaveni dokazi razli~ni od<br />
prethodno dostavenite i prezentirani pri prvi~niot referat. Imeno,<br />
Ministerstvoto za transport i vrski povtorno go izvesti Sudot deka<br />
navedenoto re{enie i izvestuvaweto za potrebata od odlagawe na donesuvaweto<br />
na Detalniot urbanisti~ki plan se dostaveni do gradona~alnikot<br />
na op{tina Ohrid so faks na 21. 10. 2008 godina vo 10:49<br />
~asot (dostavena e kopija od faks), kako i deka Re{enieto e dostaveno<br />
do Makedonski po{ti na 21. 10. 2008 godina (dostavena e kopija od priemnata<br />
<strong>kniga</strong>). Do Sudot ne e dostaven dokaz vo smisla na ~l. 85 i ~l. 96<br />
od Zakonot za op{tata upravna postapka (kako {to be{e barano od<br />
ovoj organ i pred izrabotka na prvi~niot referat i dopolnitelno) od<br />
koj mo`e da se utvrdi koj i koga vo lokalnata samouprava Ohrid go<br />
primil pismenoto.<br />
Sovetot na op{tina Ohrid povtorno go izvesti Sudot deka navedenoto<br />
re{enie bilo isprateno po po{ta na 21. 10. 2008 godina, no<br />
naredniot den, na 22. 10. 2008 godina gradona~alnikot i toga{niot<br />
pretsedatel na Sovetot na op{tina Ohrid bile slu`beno otsutni i ne<br />
postoela mo`nost za dostava na re{enieto, na 23. 10. 2008 godina bil<br />
neraboten den, taka {to re{enieto bilo dostaveno po zavr{uvawe na<br />
sednicata na Sovetot, na 24. 10. 2008 godina. Isto taka, povtorno uka-<br />
`uvaat deka dostavata po faks ne ja smetaat za uredna dostava, zatoa<br />
{to soglasno va`e~kite propisi dostavata mo`ela da se vr{i so li-<br />
131
~no dostavuvawe, po po{ta ili so javen oglas, no ne i so faks, bidej}i<br />
toa nemalo svojstvo na akt na dr`aven organ ili javna isprava.<br />
Pri vaka utvrdena fakti~ka i pravna sostojba, koja vo celost<br />
soodvetstvuva na pravnata i fakti~kata sostojba po odnos na ova pra-<br />
{awe utvrdena vo prvi~niot referat, i ponatamu ostanuvame na mislewe<br />
deka Ministerstvoto za transport i vrski blagovremeno gi izvestilo<br />
nadle`nite organi na op{tina Ohrid deka postojat promeni vo<br />
pravnata i fakti~kata sostojba koi vlijaat na izdadenata soglasnost,<br />
poradi koi soglasnosta e poni{tena. So ogled na toa {to odlukata<br />
proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvaweto vo slu`benoto<br />
glasilo na op{tinata, se do ovoj moment e pravno dozvolivo povlekuvawe<br />
na dadenata soglasnost. Vo konkretniot slu~aj, nesomneno e deka<br />
nadle`nite organi na op{tina Ohrid, i pred donesuvaweto na<br />
odlukata i pred nejzinoto objavuvawe vo slu`benoto glasilo na op{tinata,<br />
znaele deka soglasnosta e poni{tena, no i pokraj toa, ja donele<br />
i objavile odlukata. Ottuka, smetame deka donesuvaweto i objavuvaweto<br />
na osporenata odluka, vo situacija koga bilo doneseno re{enie za<br />
poni{tuvawe na prethodno dadenata soglasnost, zna~i deka osporenata<br />
odluka bila donesena bez potrebnata soglasnost od ~l. 25 od Zakonot<br />
za prostorno i urbanisti~ko planirawe, {to pretstavuva su{testven<br />
nedostatok vo postapkata za planirawe, poradi {to smetame deka<br />
osnovano mo`e da se postavi pra{aweto za zakonitosta na postapkata<br />
za donesuvawe na osporenata odluka.<br />
2) Do Ustavniot sud, do momentot na izrabotka na ovoj dopolnitelen<br />
referat, ne e dostaveno izvestuvawe za toa dali Re{enieto na<br />
Ministerstvoto za transport i vrski, br. 15-1272/1 od 22. 09. 2009 godina,<br />
so koe e poni{tena prethodno dadenata soglasnost za donesuvawe<br />
na Detalniot urbanisti~ki plan, stanalo kone~no.<br />
I vo odnos na ova pra{awe, ostanuvame na pravnoto mislewe<br />
dadeno vo prvi~niot referat, deka za zakonitosta na postapkata, ne e<br />
od zna~ewe faktot dali re{enieto za poni{tuvawe na prethodno dadenata<br />
soglasnost za donesuvawe na osporenata odluka, stanalo kone~no<br />
vo momentot koga e donesena odlukata. Imeno, navedenoto re{enie<br />
pretstavuva jasno izrazen stav na nadle`niot organ za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvawe na prostorot, deka ja povlekuva soglasnosta<br />
izdadena soglasno ~l. 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti-<br />
~ko planirawe, odnosno deka soglasnosta pove}e ne postoi i deka toa<br />
zna~i obvrska za op{tinskite organi da go ispo~ituvaat re{enieto i<br />
da ja zaprat postapkata za donesuvaweto na osporenata odluka. Pritoa,<br />
zakonodavecot ne propi{al konkretna forma vo koja nadle`niot<br />
organ ja izdava ili povlekuva navedenata soglasnost, od kade proizleguva<br />
deka e potrebno nadle`niot organ na jasen i nedvosmislen na~in<br />
da ja izrazi soglasnosta za donesuvawe na odlukata, odnosno, kako vo<br />
konkretniov slu~aj, na jasen i nedvosmislen na~in da izrazi deka ja<br />
povlekuva, odnosno poni{tuva prethodno dadenata soglasnost. Faktot<br />
132
{to soglasnosta e poni{tena so re{enie koe ne bilo kone~no do momentot<br />
na objavuvaweto na odlukata, smetame deka ne mo`e da se tolkuva<br />
kako ova re{enie i da ne postoelo i toa da ja opravda op{tinata da<br />
prodol`i so postapkata, namesto da go zapre donesuvaweto i objavuvaweto<br />
na odlukata, do zavr{uvawe na postapkata po spornoto re{enie.<br />
3) Vo odnos na faktot deka Ministerstvoto za lokalna samouprava<br />
ja dostavilo inicijativata za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
osporenata odredba po istekot na rokot utvrden vo ~l. 71 st. 4 od Zakonot<br />
za lokalnata samouprava, poradi {to se postavi pra{aweto dali<br />
ova ministerstvo mo`elo legitimno do Ustavniot sud da ja podnese navedenata<br />
inicijativa, smetame deka ne postojat pre~ki vo ovaa smisla.<br />
Ova zatoa {to soglasno ~l. 12 od Delovnikot na Ustavniot sud, sekoj<br />
mo`e da podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na zakon i ustavnosta i zakonitosta na propis ili drug<br />
op{t akt. Toa zna~i deka Ministerstvoto za lokalna samouprava mo`e<br />
da pokrene inicijativa pred Ustavniot sud za ocena na zakonitosta na<br />
osporenata odluka vo sekoe vreme koga }e oceni deka ima osnov za toa,<br />
a propu{taweto na rokot od ~l. 71 st. 4 od Zakonot za lokalnata samouprava,<br />
ima posledici vo odnos na va`nosta na re{enieto za zapirawe<br />
na primenata na propisot koj e osporen, kako {to e izlo`eno vo pravnoto<br />
mislewe vo prvi~niot referat po ovoj predmet.<br />
4. Kako nov moment koj treba da se ima predvid pri odlu~uvaweto<br />
po ovoj predmet, smetame deka treba da se ceni Re{enieto na Ministerstvoto<br />
za lokalna samouprava, br. 15-1272/1 od 22. 09. 2009 godina,<br />
so koe Re{enieto br.14-1516/3 od 25. 11. 2008 godina, doneseno od<br />
ova ministerstvo, se ukinuva. Spored obrazlo`enieto na Re{enieto,<br />
istoto e doneseno zatoa {to Ministerstvoto za lokalna samouprava<br />
konstatiralo deka Re{enieto na Ministerstvoto za kultura - Uprava<br />
za kulturnoto nasledstvo, br. 08-2140/3 od 14. 10. 2008 godina, vrz osnova<br />
na koe Ministerstvoto za transport i vrski donelo Re{enie br. 16-<br />
11125/2 od 21. 10. 2008 godina so koe ja oglasilo za ni{tovna prethodno<br />
dadenata soglasnost br. 16-11125 od 08. 10. 2008 godina, donositelot go<br />
derogiral vo celost, so {to prakti~no prestanale pri~inite poradi<br />
koi navedenoto ministerstvo ja povleklo dadenata soglasnost na Detalniot<br />
urbanisti~ki plan za urbana zaednica 8 UB 8.3 op{tina Ohrid.<br />
Bidej}i nesomneno prestanala potrebata od privremena za{tita na nedvi`no<br />
kulturno nasledstvo na predmetniot lokalitet, ovoj organ utvrdil<br />
deka natamo{nata primena na re{enieto od dispozitivot, so koe<br />
Ministerstvoto za lokalna samouprava ja zaprelo primenata na Odlukata<br />
za donesuvawe na Detalniot urbanisti~ki plan za urbana zaednica<br />
8 UB 8.3 op{tina Ohrid, br. 07-2447/7 od 24. 10. 2008 godina, donesena<br />
od Sovetot na op{tina Ohrid, stanala bespredmetna.<br />
Vo odnos na ova re{enie, uka`uvame deka spored pravnoto mislewe<br />
dadeno vo t. 3 od ova pravno mislewe i spored pravnoto mislewe<br />
dadeno vo t. 2 od pravnoto mislewe predlo`eno vo prvi~niot referat,<br />
133
faktot {to inicijativata do Ustavniot sud od strana na Ministerstvoto<br />
za lokalna samouprava e podnesena po istekot na rokot od ~l. 71<br />
st. 4 od Zakonot za lokalnata samouprava, zna~i deka prestanala va`nosta<br />
na re{enieto za zapirawe na primenata na propisot i zapreniot<br />
propis stanal izvr{en. Poradi toa, nema praven osnov dopolnitelno,<br />
so navedenoto re{enie, Ministerstvoto za lokalna samouprava da konstatira<br />
deka zabranata za primena na spornata odluka stanala bespredmetna.<br />
Me|utoa, i pokraj donesuvaweto na navedenoto re{enie i obrazlo`enieto<br />
za negovoto donesuvawe, Ministerstvoto za lokalna samouprava<br />
ne ja povle~e inicijativata za pokrenuvawe postapka za ocenuvawe<br />
na zakonitosta na osporenata odluka, koja se bazira tokmu na Re-<br />
{enieto koe sega, dopolnitelno, samoto Ministerstvo go ukinuva.<br />
5. Dopolnitelno, kaj izgotvuva~ite na referatot, se pojavi dilema<br />
dali detalniot urbanisti~ki plan koj e opfaten so osporenata<br />
odluka, go opfa}a prostorot na lokalitetot Bejbunar 1 i Bejbunar 2,<br />
imaj}i predvid deka Ustavniot sud, pri ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Odlukata za donesuvawe Generalen urbanisti~ki plan na<br />
Ohrid 2002-2012, br. 1348/2 od 30 juni 2006 godina (U. br. 143/2006), utvrdil<br />
deka vo izve{tajot od stru~nata rasprava po ovoj plan bilo vidno<br />
deka na prostorot na zemji{teto vo mesnosta Bejbunar 2 se nao|ale<br />
izvorite na najkvalitetna voda za piewe, poradi {to toj prostor ne<br />
mo`el da bide predviden za gradba. Vo ovaa postapka bile obezbedeni<br />
mislewa od Ministerstvoto za `ivotna sredina i prostorno planirawe,<br />
Nacionalnata ustanova Zavod za za{tita na spomenicite na kulturata<br />
i muzej Ohrid, Upravata na Nacionalniot park "Gali~ica," Hidrobiolo{kiot<br />
zavod Ohrid i MJP "Proakva."<br />
Zaradi razre{uvawe na navedenata dilema, podgotvuva~ite na<br />
referatot se obratija do Ministerstvoto za transport i vrski za dobivawe<br />
pismeno izvestuvawe dali mesnostite Bejbunar 1 i Bejbunar 2<br />
se opfateni so Detalniot urbanisti~ki plan za UE 8, UB 8.3 - op{-<br />
tina Ohrid, koj se osporuva (akt na Ustavniot sud U. br. 24/2009 od 05.<br />
11. 2009 godina.)<br />
Spored dobienoto izvestuvawe (akt na Ministerstvoto za transport<br />
i vrski br. 16-13551/4 od 21.12.2009 godina), Agencijata za katastar<br />
na nedvi`nosti - Oddelenie za premer i katastar, op{tina<br />
Ohrid, dostavilo izvestuvawe deka vo dostavenite podatoci od katastarskiot<br />
operat, opi{aniot opfat e vo mesnosta vikana Bejbunar, dodeka<br />
za m.v. Bejbunar 1 i m.v. Bejbunar 2 istite ne poseduvaat podatoci<br />
taka {to ne se vo mo`nost konkretno da odgovorat na baraweto.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka ne e jasno dali opfatot<br />
na osporeniot detalen urbanisti~ki plan go opfa}a i prostorot na<br />
mesnosta Bejbunar 2, za koj Ustavniot sud ve}e se proiznel deka osnovano<br />
e izzemen od mo`nosta za gradewe, poradi za{tita na najkvalitetnata<br />
voda za piewe, a vrz osnova na mislewata od nadle`nite stru~ni<br />
134
organi. Pritoa, go imavme predvid i misleweto na Ministerstvoto za<br />
`ivotna sredina i prostorno planirawe - Sektor za prostorno planirawe,<br />
br. 11-4335/2 od 20. 06. 2008 godina (dadeno vo odnos na Nacrt-planot<br />
koj se osporuva), spored koe prostorot koj {to e predmet na izrabotka<br />
na sporniot detalen urbanisti~ki plan e prostor ~ija {to ju-<br />
`na granica e definirana nad Bulevarot "Turisti~ka," pa so ogled na<br />
faktot deka urbaniot opfat ne grani~i so krajbre`jeto na Ohridskoto<br />
Ezero, istiot ne e predmet na razgleduvawe od aspekt na za{tita<br />
na Ohridskoto Ezero i Zakonot za za{tita na prirodata, zaradi {to<br />
Upravata nema zabele{ki na Nacrt-planot i vo celost ja poddr`uva<br />
inicijativata za negovata izrabotka, no navedenoto stru~no mislewe<br />
ne zadovoluva kako odgovor na postavenata dilema.<br />
6. Trgnuvaj}i od utvrdenata pravna i fakti~ka sostojba vo predmetot,<br />
smetame deka osporenata odluka bila donesena bez potrebnata<br />
soglasnost od ~l. 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe,<br />
poradi {to postoi osnovano somnenie deka op{tina Ohrid storila<br />
povreda na zakonski propi{anata postapkata za donesuvawe na detalniot<br />
urbanisti~ki plan za urbana edinica 8. urban blok 8.3 Op{tina<br />
Ohrid 2008-2013.<br />
Smetame deka pri odlu~uvaweto treba da se ima predvid deka i<br />
pokraj dopolnitelnoto prestanuvawe na pri~inite za nejzinoto osporuvawe,<br />
Ministerstvoto za lokalna samouprava ne ja povle~e dostavenata<br />
inicijativa za ocenuvawe na zakonitosta na osporenata odluka,<br />
nitu go izvesti Sudot za pri~inite za donesuvaweto na svoeto re{enie<br />
so koe ja ukina zabranata za izvr{uvawe na spornata odluka (iako toa<br />
be{e pobarano), a koe be{e osnova za pokrenuvawe na inicijativata.<br />
NAPOMENA: Pri prou~uvawe na ovoj referat, da se ima vo<br />
vid i osnovniot referat po ovoj predmet, kako i prilozite koi bea dostaveni<br />
kon referatot.<br />
**<br />
135
136
11. U. br. 16/2009 i 38/2009 (9. 09. 2009)<br />
Akti {to se osporuvaat<br />
1. ^len 9-a st. 2, 3 i 4 od Zakonot za danokot na dodadena vrednost<br />
("SV RM," br. 44/1999, 59/1999, 86/1999, 11/2000, 8/2001, 21/2003, 19/<br />
2004, 33/2006, 45/2006, 101/2006, 114/20076 i 103/2008).<br />
2. Pravilnikot za na~inot na primena na Zakonot za danokot na<br />
dodadena vrednost kaj lica so sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka<br />
povrzanost koi mo`at ili na koi im e nalo`eno da se registriraat<br />
kako eden dano~en obvrznik ("SV RM," br. 22/2004).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata so osporenite<br />
odredbi od Zakonot se doveduvaat vo pra{awe na~eloto na ramnopravnosta<br />
i slobodata na pazarot na subjektite kako i na~eloto na zabrana<br />
na retroaktivno dejsto na zakonite (~l. 33, ~l. 52 st. 4 i ~l. 155 st.<br />
1 i 2).<br />
Spored podnositelot dr`avata kako subjekt na ekonomskite tekovi<br />
treba da snosi rizik vo naplativosta na svoite pobaruvawa kako<br />
i sekoj drug subjekt, me|utoa taa ne mo`e da izmisluva regulativa so<br />
koja se naru{uva pravnata sigurnost i ramnopravnost vo dr`avata.<br />
Poradi navedenite propisi objektivno se postavuva pra{aweto<br />
kade e slobodata na pazarot, konkretno registriranite obvrznici na<br />
DDV da mo`at da osnovaat drugo dru{tvo da kupuvaat udeli ili akcii<br />
na drugi dru{tva, a poradi toa UJP ne gi registrira kako svoj obvrznik<br />
na tu| zaostanat dano~en dolg, dodeka toa da va`i za lica koi ne se<br />
registrirani kako dano~ni obvrznici, a se sodru`nici ili akcioneri.<br />
Obvrskite i odgovornostite na sodru`nicite odnosno akcionerite<br />
se propi{ani so Zakonot za trgovskite dru{tva (~l. 27 i 28), pri<br />
{to so osporenite zakonski odredbi i so osporeniot Pravilnik licata<br />
koi imaat vlog ili akcii do 25% vo dru{tvata od ~l. 27 st. 2 od<br />
Zakonot za trgovskite dru{tva ne snosat nikakva odgovornost po<br />
osnov na DDV za tie dru{tva i ako se obvrznici na DDV, dodeka tie<br />
{to se sodru`nici i akcioneri na takvo dru{tvo so nad 25% na sopstvenost<br />
dokolku ne se registrirani kako DDV obvrznici nemaat nikakvi<br />
sankcii i ako Zakonot za trgovskite dru{tva poinaku go ureduva<br />
pra{aweto.<br />
137
Spored, podnositelot na inicijativata celta na predlo`enite<br />
osporeni propisi e da se ovozmo`i na dano~niot organ vo postapka<br />
propi{ana so ovie propisi da mo`e da go naplati nenaplativiot (propadnat)<br />
DDV na nesolventniot DDV obvrznik od negovite sodru`nici<br />
koi se i sami dano~ni obvrznici, a koi poseduvaat najmalku 25% udeli<br />
ili akcii vo takviot dano~en obvrznik i ako se pravno nezavisni i ne<br />
u~estvuvaat vo sozdavawe na dano~niot dolg, na na~in {to }e gi registrira<br />
kako edinstven dano~en obvrznik.<br />
Pritoa, Upravata za javni prihodi ima pravo soglasno Zakonot<br />
za dano~nata postapka da nalo`i dol`nikoviot nenaplaten DDV so kamata<br />
da go naplati od noviot registriran dol`nik koj nastanal pred<br />
donesuvawe na Zakonot (30. 03. 2004) bidej}i zastaruvaweto na DDV nastapuva<br />
po istekot na rok od 10 godini (~l. 57 st. 4).<br />
So osporeniot st. 4 na ~l. 9-a od Zakonot, so koj se ovlastuva<br />
ministerot da donese pobliski propisi vo vrska so osporenite ~lenovi,<br />
spored podnositelot vo su{tina se ureduvaat odnosi {to e sprotivno<br />
na ~l. 33 od Ustavot, bidej}i odredbite od doneseniot Pravilnik<br />
ne mo`at da se poistovetat so utvrduvawe na politika na izvr{uvawe<br />
na Zakonot za DDV koj go nosi Sobranieto.<br />
Spored podnositelot na inicijativata osporeniot Pravilnik,<br />
isto taka, ne bil vo soglasnost i so ~l. 25 i 27 od Zakonot za trgovskite<br />
dru{tva.<br />
138<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi i Pravilnikot<br />
^len 9-a od Zakonot<br />
(1) Kako eden dano~en obvrznik, registriran za danokot na dodadena<br />
vrednost, soglasno so ~lenot 51 od ovoj zakon, mo`at da bidat i<br />
pove}e lica registrirani za danokot na dodadena vrednost, koi taka }e<br />
odlu~at zaradi nivnata sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka<br />
povrzanost.<br />
(2) Koga nadle`niot dano~en organ, }e utvrdi postoewe na odredena<br />
sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka povrzanost me|u<br />
oddelni lica, koi se posebni dano~ni obvrznici registrirani za danokot<br />
na dodadena vrednost, so re{enie }e im nalo`i da se registriraat<br />
kako eden dano~en obvrznik, dokolku kaj ovie lica utvrdi naru{uvawe<br />
na dano~nite principi ili mo`nost za nivno naru{uvawe.<br />
(3) Pravata i obvrskite za danokot na dodadena vrednost na<br />
oddelnite lica koi se posebni dano~ni obvrznici registrirani za danokot<br />
na dodadena vrednost i koi }e se registriraat kako eden dano~en<br />
obvrznik, se prenesuvaat na noviot dano~en obvrznik.<br />
(4) Ministerot za finansii donesuva pobliski propisi so koi<br />
}e gi utvrdi kriteriumite, vrz osnova na koi mo`e da se utvrdi postoewe<br />
na sopstveni~ka, organizaciska i upravuva~ka povrzanost, }e go<br />
uredi na~inot na primenata na odredbite od Zakonot za danokot na do-
dadena vrednost za subjektite navedeni vo stavovite (1) i (2) na ovoj<br />
~len i }e gi utvrdi slu~aite na naru{uvawe na dano~nite principi i<br />
mo`nosta za nivno naru{uvawe.<br />
Vrz osnova na navedeniot ~len 9-a od Zakonot, ministerot za<br />
finansii na 6. 04. 2004 godina go donel osporeniot Pravilnik za na~inot<br />
na primena na Zakonot za danok na dodadena vrednost kaj lica so<br />
sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka povrzanost koi mo`at<br />
ili na koi im e nalo`eno da se registriraat kako eden dano~en obvrznik.<br />
So ovoj pravilnik poblisku se ureduva na~inot na primena na<br />
Zakonot za danok na dodadena vrednost kaj lica so sopstveni~ka, organizaciska<br />
ili upravuva~ka povrzanost koi mo`at ili na koi im e nalo`eno<br />
da se registriraat kako eden dano~en obvrznik vo slu~aite na<br />
naru{uvawe na dano~nite principi ili vo slu~aite koga postoi mo`nost<br />
za nivno naru{uvawe (vo natamo{niot tekst: "povrzani lica")<br />
(st. 1).<br />
(1) Povrzani lica pretstavuvaat grupa na lica koi se pravno<br />
nezavisni, registrirani za celite na danokot na dodadena vrednost<br />
spored ~l. 51 od Zakonot za danok na dodadena vrednost i koi se tesno<br />
povrzani sopstveni~ki, organizaciski ili upravuva~ki. Vo grupata na<br />
povrzano lice ne mo`e da se povrze lice koe vr{i pove}e od 40% osloboden<br />
promet bez pravo na odbivka na prethoden danok od vkupno izvr{eniot<br />
promet vo prethodnata godina.<br />
(2) Vo smisla na ~l. 9-a od Zakonot za danok na dodadena vrednost,<br />
postoeweto na:<br />
- sopstveni~ka porzanost se utvrduva koga vo povrzanoto lice<br />
bilo koe lice poseduva najmalku 25% od pravoto na u~estvo vo bilo<br />
koe drugo lice od povrzanite lica ili najmalku 25% od pravoto na<br />
site povrzani lica,<br />
- organizaciska porzanost se utvrduva koga edno ili pove}e povrzani<br />
lica direktno ili indirektno poseduvaat nekoe od povrzanite<br />
lica, i<br />
- upravuva~ka povrzanost se utvrduva koga edno lice go kontrolira<br />
upravuvaweto na sekoe lice vo povrzanoto lice ili pove}e lica<br />
rabotat spored dogovor i go kontroliraat upravuvaweto na site povrzani<br />
lica.<br />
Vo osporeniot ~l. 3 od Pravilnikot "Slu~ai na naru{uvawe na<br />
dano~nite principi" e predvideno deka kako slu~aite na naru{uvawe<br />
na dano~nite principi koga im se nalo`uva na licata da se registrirat<br />
kako eden dano~en obvrznik, a zaradi za{tita na dano~nite prihodi,<br />
osobeno se smetaat:<br />
1. pove}e pati ja precenuva zalihata pri popis.<br />
2. podolgo vreme zaostanuva so pla}aweto na javnite dava~ki.<br />
3. spre~uva ili popre~uva dano~na kontrola, kontrola na materijalno-finansiskatta<br />
sostojba, ne dava ili dava nepotpolni, nena-<br />
139
vremeni ili neto~ni podatoci za popisite, bilansite, knigite i drugite<br />
evidenciski obvrski, vklu~uvaj}i podatoci za poteklo na kapitalot.<br />
4. pove}e pati neto~no, nenavremeno na drug na~in ili voop{to<br />
ne go prijavuva prometot na dobra i uslugi osven ako za toa ne postoi<br />
o~igleden previd.<br />
5. podolgo vreme so zagubi, prodava dobra ili vr{i uslugi bez<br />
opravdana pri~ina ili bez namera za poramnuvawe na zagubite, osobeno<br />
pri permanentno namaluvawe na cenite,<br />
6. ako edno od licata u~estvuva vo netransparentni sodru`ni~ki<br />
odnosi vo zemjata ili vo stranstvo.<br />
7. ne vr{i pla}awe za izvr{enite nabavki od drugite lica vo<br />
povrzanoto lice.<br />
8. gi otu|uva na treti lica ili gi prenesuva trajnite sredstva za<br />
rabota od edno vo drugo povrzano lice, vo uslovi na neplatenite javni<br />
dava~ki.<br />
9. od edno na drugo lice od porzanoto lice vo lanec se izvr{uvaat<br />
identi~ni transakcii.<br />
10. u~estvuval ili u~estvuva vo sodru`ni~ki odnosi so dano~ni<br />
obvrznici koi se vo postapka na ste~aj ili likvidacija ili zatvorena<br />
postapka na ste~aj ili likvidacija.<br />
11. izvr{uva pla}awa po dol`ni~ko-doveritelski odnosi vo<br />
uslovi na dolguvawe na javni dava~ki.<br />
Vo osporeniot ~len 4 od Pravilnikot "Presmetuvawe na danokot<br />
na dodadena vrednost kaj povrzani lica" e predvideno deka:<br />
(1) Povrzanoto lice od ~len 9-a stav 1 od Zakonot za danok na<br />
dodadena vrednost, nazna~uva edno lice za pretstavnik na povrzanoto<br />
lice,<br />
(2) Obvrskite za vodewe na evidencija i za presmetuvawe na danok<br />
na dodadena vrednost kaj povrzanoto lice, gi ispolnuva pretstavnikot<br />
na povrzanoto lice.<br />
(3) Period za koj se presmetuva danok na dodadena vrednost kaj<br />
povrzanoto lice se smeta kalendarskiot mesec.<br />
(4) Sekoj promet na dobra i usluggi izvr{en od strana na edno<br />
kon drugo lice vo povvrzanoto lice ne se smeta za promet.<br />
(5) Sekoj promet na dobro i uslugi izvr{en od lice vo povrzanoto<br />
lice kon treti lica i sekoj promet na dobro i uslugi izvr{en od<br />
treti lica kon lice vo povranoto lice }e se smeta kako promet od ili<br />
kon pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
(6) Sekoj prethoden danok sodr`an vo vlezniot promet, kako i<br />
danokot na dodadena vrednost za pla}awa izvr{eni za promet koj sî<br />
u{te ne e izvr{en kon lice od povrzanoto lice, se smeta kako prethoden<br />
danok na pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
140
(7) Danokot na dodadenata vrednost platen pri uvoz od bilo koj<br />
~len od povrzanoto lice }e se smeta za platen od pretstavnikot na<br />
povrzanite lica.<br />
(8) Vo slu~aj na promet na usluga izvr{ena od dano~en obvrznik,<br />
koj nema nitu sedi{te nitu podru`nica vo Republika Makedonija<br />
kon lice od povrzanoto lice, danokot {to pri toa go dol`i }e se smeta<br />
kako danok koj go dol`i pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
Vo ~l. 5 od Pravilnikot "Prijavuvawe, pla}awe i vra}awe na<br />
danokot na dodadena vrednost kaj povrzani lica" e predvideno deka:<br />
(1) Pretstavnikot na povrzanoto lice }e bide odgovoren za prijavuvaweto<br />
na danokot na dodadena vrednost, {to treba da se plati<br />
vklu~uvaj}i go i prijavuvaweto na prethodniot danok i za navremeno<br />
pla}awe na dano~niot dolg.<br />
(2) Koga iznosot na prethodniot danok na dodadena vrednost vo<br />
odreden dano~en period e pogolem od iznosot na danokot koj se dol`i<br />
za prometot, razlikata mu se vra}a na pretstavnikot na povrzanoto<br />
lice, vrz osnov na negovo barawe koe go iska`uva vo dano~nata prijava.<br />
(3) Za neplateniot danok na dodadena vrednost, od pretstavnik<br />
na povrzanoto lice odgovaraat i site lica na povrzanoto lice.<br />
(4) Koga nekoe lice od povrzanoto lice ima neplaten danok na<br />
dodadena vrednost, kako i kamata presmetana na nego za period pred registrirawe<br />
kako povrzano lice, pretstavnikot i sekoe lice vo povrzanoto<br />
lice }e ja prezeme odgovornosta za pla}awe na danokot na dodadena<br />
vrednost.<br />
(5) Licata od povrzanoto lice podnesuvaat dano~na prijava za<br />
posledniot daone~en period do po~etokot na deluvaweto na povrzanoto<br />
lice, vo rok od 15 dena od datumot na po~etokot na deluvaweto na<br />
porzanoto lice.<br />
Vo osporeniot ~l. 6 od Pravilnikot "Registracija" e predvideno:<br />
(1) Registracija na povrzanite lica se vr{i so podnesuvawe na<br />
prijava za registracija za danok na dodadena vrednost na povrzani lica<br />
da upravuva za javni prihodi.<br />
- Regionalna direkcija spored sedi{teto na opredeleniot pretstavnik<br />
na povrzanoto lice na Obrazec DDV-01/pl, koj e sostaven del<br />
na ovoj pravilnik so Upatstvo za popolnuvawe.<br />
(2) Upravata za javni prihodi ja razgleduva prijavata za registracija<br />
za danok na dodadena vrednost na povrzani lica i vo rok od 90<br />
dena od danok na prometot }e ja odobri i odbie.<br />
(3) Za izvvr{enata registracija povrzanoto lice, Upravata za<br />
javni prihodi izdava re{enie vo koe go opredeluva brojot za danok na<br />
dodadena vrednost na povvrzano lice i po~etokot na negovata primena.<br />
141
Brojot za danokot na dodadena rednost na povrzanoto lice }e se<br />
koristi na site fakturi ili drugi dokumenti izdadeni od bilo koe<br />
lice vo povrzanoto lice.<br />
(4) Upravata za javni prihodi koga }e utvrdi naru{uvawe na dano~nite<br />
principi ili mo`nost za nivno naru{uvawe kaj povrzanoto<br />
lice mu izdava re{enie so ko }e gi regitrira kako eden dano~en obvrznik.<br />
Upravata za javni prihodi vo re{enieto go opredeluva brojot<br />
za danok na dodadena vrednost na povrzanoto lice, negovoto koristewe<br />
i pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
Vo osporeniot ~l. 7 "Prekinuvawe i promena na registracijata"<br />
e predvideno deka:<br />
Dokolku povrzanoto lice saka da izvvr{i prekinuvawe na registracijata<br />
ili kon povrzanoto lice dopolnitelno pristapilo ili istapilo<br />
lica, kako i za promena na pretstavnik na porzanoto lice, se<br />
podnesuva prijava na Obrazec DDV - 01/pl do Upravata za javni prihodi,<br />
koga vo rok od 90 dena od priemot }e ja odobri ili odbie.<br />
Spored ~l. 8 od osporeniot pravilnik toj vleguva vo sila so denot<br />
na objavuvawet vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
142<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 45/<br />
2007 od 13. 02. 2008 godina, pokraj drugoto, ne povel postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 9-a st. 4 od Zakonot za danok na dodadena vrednost:<br />
Vo obrazlo`enieto na re{enieto se naveduva deka i ako vo osporeniot<br />
st. 4 na ~l. 9-a od Zakonot se spomenuvaat zborovite „}e gi utvrdi<br />
kriteriumite" spored Sudot vo ovaa osporena odredba ministerot<br />
za finansii ne gi utvrduva kriteriumite bidej}i tie se utvrdeni vo<br />
~l. 51 od Zakonot, tuku samo so svoite propisi soglasno Zakonot go<br />
ureduva na~inot na primenata na odredbite od Zakonot za danokot na<br />
dodadena vrednost za subjekti od stavovite 1 i 2 na ovoj ~len (~l. 9-a) i<br />
gi utvrduva slu~aite na naru{uvawe na dano~nite principi i mo`nosta<br />
za nivno re{avawe za {to ima osnov vo osporeniot ~l. 9-a od<br />
Zakonot.<br />
Vo konkretniov slu~aj ministerot za finansii donel pobliski<br />
propisi za primena na Zakonot za danok na dodadena vrednost i tie<br />
propisi se vo funkcija na operacionalizacija na zakonot.<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
Dali so dodadenata mo`nost na Upravata za javni prihodi so<br />
re{enie da nalo`i kako eden dano~en obvrznik da se registrira za danok<br />
na dodadena vrednost pove}e lica koga }e utvrdi postoewe na
odredena sopstveni~ka, organizaciona ili upravuva~ka povrzanost ako<br />
kaj ovie lica se utvrdi naru{uvawe na dano~nite principi ili mo`nost<br />
za nivno naru{uvawe, se doveduva vo pra{awe slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto (~l. 33 i 52 st. 4 od Ustavot).<br />
Dali so osporeniot pravilnik so koj se ureduva pra{aweto na<br />
primenata na Zakonot za danok na dodadena vrednost, odnosno primenata<br />
na ~l. 9-a od Zakonot, vo vrska so mo`nosta licata so sopstveni~ka,<br />
organizaciska ili upravuva~ka povrzanost koi mo`at ili na koi im e<br />
nalo`eno da se registriraat kako eden dano~en obvrznik, se doveduva<br />
vo pra{awe na~eloto na podelba na dr`avnata vlast na zakonodavna,<br />
izvr{na i sudska.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 od Ustavot, edna od temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija e i vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~l. 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na<br />
na~in utvrden so zakon.<br />
Vo ~l. 55 st. 1 od Ustavot se garantira slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto, a vo st. 2 na ovoj ~len, me|u drugoto, e utvrdeno<br />
deka Republikata obezbeduva ednakva pravna polo`ba na subjektite na<br />
pazarot.<br />
Spored ~l. 1 st. 1 od Zakonot za danokot na dodadena vrednost,<br />
so ovoj zakon se voveduva danokot na dodadena vrednost i se ureduva negovoto<br />
presmetuvawe i pla}awe, a spored st. 2 od istiot ~len na Zakonot,<br />
ovoj danok, kako op{t potro{uva~ki danok, se presmetuva i pla-<br />
}a vo site fazi na proizvodstvoto i trgovijata, kako i vo celokupniot<br />
uslu`en sektor, osven ako ne e poinaku propi{ano so ovoj zakon.<br />
Soglasno ~l. 2 na ovoj zakon, predmet na odano~uvawe so danokot<br />
na dodadena vrednost e prometot na dobra i uslugi koj se vr{i so<br />
nadomestok vo zemjata od strana na dano~niot obvrznik vo ramkite na<br />
negovata stopanska dejnost, kako i uvozot na dobra.<br />
Vo ~l. 9 st. 1 od Zakonot e utvrdeno deka dano~en obvrznik e<br />
lice koe trajno ili povremeno samostojno vr{i stopanska dejnost, nezavisno<br />
od celite i rezultatite od ovaa dejnost.<br />
Spored ~l. 51 st. 1 od Zakonot, site dano~ni obvrznici, ~ij vkupen<br />
promet vo izminatata kalendarska godina nadminal iznos nad<br />
1.300.000 denari ili ~ij vkupen promet se predviduva na po~etokot na<br />
vr{eweto na stopanskata dejnost deka }e go nadmine iznosot, obvrzani<br />
se za registracija na danokot na dodadena vrednost. Spored st. 3 na ovoj<br />
~len od Zakonot, dano~ni obvrznici - rezidenti vo zemjata koi ne se<br />
obvrzani za registracija spored st. 1 ne dolguvaat danok na dodadena<br />
vrednost za prometot na dobra i uslugi izvr{eni od niv. Tie ne se<br />
143
ovlasteni oddelno da iska`uvaat danok vo fakturite ili vo drugi dokumenti<br />
i nemaat pravo na odbivka na prethodni danoci.<br />
Spored ~l. 51 st. 4 od Zakonot, dano~nite obvrznici vo smisla<br />
na st. 3 na ovoj ~len mo`at dobrovolno da se registriraat za danokot<br />
na dodadena vrednost vo po~etokot na sekoja kalendarska godina. Vo<br />
toj slu~aj ne se primenuva st. 3 na ovoj ~len.<br />
Spored st. 5 i 6 na ~l. 51 od Zakonot, dano~nite obvrznici vo<br />
smisla na st. 1 i na st. 4 od ovoj ~len se obvrzani da podnesat prijava za<br />
registracija za danokot na dodadena vrednost kaj nadle`niot dano~en<br />
organ, koj go vr{i upisot vo registerot na obvrznici na danokot od<br />
po~etokot na tekovnata kalendarska godina i pritoa na dano~nite<br />
obvrznici im izdava re{enie.<br />
Dano~nite obvrznici soglasno st. 7 na ~l. 51 ostanuvaat registrirani<br />
najmalku vo rok od pet kalendarski godini nezavisno od visinata<br />
na vkupniot iznos.<br />
Po isklu~ok na rokot od st. 7 na ovoj ~len prekinuvaweto na<br />
registtracijata mo`e da se ostvari vo pokus rok od pet kalendarski<br />
godini so donesuvawe na re{enie od nadle`niot organ.<br />
Soglasno t. 8 na ~l. 51 nalde`niot organ mo`e da izvr{i prekinuvawe<br />
na registracijata vo to~no opredeleni slu~ai utvrdeni vo<br />
zakonot, me|u koi prekinuvawe na registracijata mo`e da se izvr{i i<br />
koga }e nastanat slu~aite od ~l. 9-a st. 1 i 2 na ovoj zakon.<br />
Spored osporeniot ~l. 9-a od Zakonot kako eden dano~en obvrznik<br />
soglasno ~l. 51 od zakonot mo`at da bidat i pove}e lica registrirani<br />
za danok na dodadena vrednost koga ti sami }e odlu~at ili koga<br />
nadle`niot organ so re{enie }e im nalo`i da se registriraat kako<br />
eden dano~en obvrznik dokolku kaj ovie lica postoi odredena sopstveni~ko,<br />
organizaciska ili upravuva~ka povrzanost.<br />
Od analizata na ~l. 51, a koj e neposredno povrzan so osporeniot<br />
~l. 9-a od Zakonot, proizleguva deka vo dano~niot sistem na danok<br />
na dodadena vrednost postojat dve kategorii na registrirani dano~ni<br />
obvrznici, i toa onie koi se obvrzani da se registriraat za danok na<br />
dodadena vrednost ili postojani dano~ni obvrznici spored kriterium<br />
od st. 1 na ~l. 51 i povremeni koi ne se obvrzani da se registriraat, a<br />
koi dobrovolno se registrirale spored st. 4 na ~l. 51 od Zakonot.<br />
So osporeniot ~l. 9-a od Zakonot se voveduva institutot povrzano<br />
lice, odnosno mo`nost kako eden dano~en obvrznik da se registriraat<br />
pove}e lica registrirani za danok na dodaena vrednost koi se sopstveni~ki,<br />
organizaciski i upravuva~ki povrzani ako tie sami<br />
odlu~at.<br />
Kaj subjektite kaj koi postoi odredena sopstveni~ka, organizaciska<br />
ili upravuva~ka povrzanost, a koi se registrirani za danok na<br />
dodadena vrednost, koi organizirano, smisleno ili tendenciozno<br />
Upravata za javni prihodi }e utvrdi naru{uvawe na dano~nite principi<br />
so cel da se odbegne pla}aweto na danok na dodadena vrednost, so<br />
144
e{enie }e im nalo`i da se registriraat kako eden dano~en obvrznik,<br />
pri {to pravata i obvrskite za danok na dodadena vrednost se prenesuvaat<br />
na noviot dano~en obvrznik.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na odredbite<br />
od Zakonot za danok na dodadena vrednost kako i sodr`inata na<br />
osporeniot ~l. 9-a st. 2 i 3 vo odnos na navodite od inicijativata smeta<br />
deka istite ne se osnovani.<br />
Ova zatoa {to, spored na{e mislewe, celta na zakonodavecot<br />
ne e subjektite na pazarot da gi dovede vo neednakva polo`ba kako {to<br />
naveduva podnositelot na inicijativata, tuku naprotiv so osporenite<br />
~lenovi se obezbeduva ednakva pravna polo`ba na subjektite vo vrska<br />
so pla}aweto na danokot na dodadena vrednostna koj na~in vo su{tina<br />
se obezbeduva ostvaruvawe na na~eloto na vladeewe na pravoto, kako i<br />
ustavnata obrska za pla}awe na danoci i drugi javni dava~ki. Ova<br />
dotolku pove}e {to osporenite normi se primenuvaat na subjektite<br />
koi ja izbegnuvaat ili izigruvaat ustavnata i zakonska obvrska za<br />
pla}awe na danok, iskoristuvaj}i ja tokmu sopstveni~kata,<br />
organizaciona ili upravuva~ka povrzanost.<br />
Vo potkrepa na navedeniot stav deka osporenoto zakonsko re{-<br />
enie e vo nasoka na suzbivawe na dano~nite izmami, odnosno spre~uvawe<br />
na evazija na dano~niot sistem zboruva i faktot {to osnovot za<br />
primena na edna vakva merka e ~len 11 od Direktivata 2006(112) EZ na<br />
Sovetot na Evropa od 28 noemvri 2006 godina.<br />
Imeno, spored navedeniot ~len, po konsultirawe na sovetodavnata<br />
komisija za danok na dodadena vrednost, sekoja zemja ~lenka mo`e<br />
da go smeta za eden dano~en obvrznik sekoe lice osnovano na teritorijata<br />
na taa zemja ~lenka iako e zakonski nezavisno, tesno e povvrzana<br />
so drugo lice so finansiski, ekonomski i organizaciski vrski zemjata<br />
~lenka {to ja izbira ovaa opcija mo`e da usvoi bilo kakvi merki {to<br />
se potrebni za spre~uvawe na dano~noto zatajuvawe ili izbegnuvawe<br />
preku primena na ovaa odredba.<br />
Trgnuvaj}i od seto gore navedeno, smetame deka ne mo`e da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 9-a st. 2 i 3 od Zakonot so navedenite<br />
ustavni odredbi<br />
Navodite vo inicijativata deka odredbata od ~l. 9-a st. 2 i 3<br />
imale retroaktivno dejstvo, isto taka tie ne se osnovani.<br />
Ova od pri~ina {to spored na{e mislewe, edna norma ima povratno<br />
dejstvo ako taa se odnesuva na odnosi koi se zavr{eni pred nejzinoto<br />
vleguvawe vo sila, ako, pak, normata regulira nezavr{eni<br />
odnosi ili odnosi koi se vo tek, vo toj slu~aj ne mo`e da stane zbor za<br />
nejzino povratno dejstvo<br />
So ogled na toa {to vo konkretniov slu~aj stanuva zbor za neispolnuvawe<br />
na obvrska za pla}awe na danok koj nastanal pred vleguvawe<br />
vo sila na osporenata norma smetame deka ne stanuva zbor za nej-<br />
145
zino povratno dejstvo, poradi {to ne mo`e da se postavi pra{aweto za<br />
soglasnosta na ~l. 9-a st. 2 i 3 so ~l. 52 od Ustavot<br />
[to se odnesuva do navodot od inicijativata so koj se osporuva<br />
st. 4 na ~l. 9-a od Zakonot, smetame deka inicijativata po odnos na navedeniot<br />
~len treba da se otfrli soglasno ~l. 28 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud imaj}i predvid deka Sudot ve}e edna{ odlu~uval za<br />
negovata ustavnost.<br />
2. Spored ~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot, podelbata na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska e edna od temelnite vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Soglasno ~l. 55 st. 1 od Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 58/2000 i 44/2002), ministerot me|u drugoto donesuva pravilnici<br />
za izvr{uvawe na zakonite koga toa e ovlasten so zakon.<br />
Imaj}i gi vo vid navedenite ustavni i zakonski odredbi kako i<br />
sodr`inata na osporeniot pravilnik vo odnos na navodite od inicijativata,<br />
spored koi so osporeniot pravilnik od ministerot za finansiii<br />
se ureduvale odnosi koi mo`elo da bidat uredeni samo so zakon, a<br />
ne i so podzakonski akt, smetame deka navodite vo inicijativata se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to vo konkretniov slu~aj ministerot za finansiii<br />
go donel osporeniot pravilnik za primena na Zakonot za danok<br />
na dodadena vrednost soglasno ~l. 9-a st. 4 od Zakonot za danokot na dodadena<br />
vrednost vrz osnova na kriteriumite, a toa e postoewe na sopstveni~ka,<br />
organizaciska i upravuva~ka povrzanost kaj subjektite registrirani<br />
za danok na dodadena vrednost, koi subjekti dobrovolno }e se<br />
registriraat kako eden dano~en obvrznik, kako i mo`nosta nadle`niot<br />
dano~en organ da donese re{enie so koe }e im nalo`i na subjektite<br />
koi se organizaciski, strukturno ili upravuva~ki povrzani, a<br />
koi gi naru{uvaat dano~enite principi da se registriraat kako eden<br />
dano~en obvrznik<br />
Ottuka, trgnuvaj}i od analizata na osporeniot pravilnik so koj<br />
e definirano postoewe na sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka<br />
povrzanost, utvrdeni se slu~ai na naru{uvawe na dano~nite principi,<br />
presmetuvaweto na danokot na dodadena vrednost kaj t.n. povrzani<br />
lica, prijavuvaweto, pla}aweto i vra}aweto na danokot na dodadena<br />
vrednost, registriraweto na povrzanite lica i prekinuvaweto na promenata<br />
na registracijata na povrzanite lica, smetame deka so osporeniot<br />
pravilnik vo su{tina se vr{i operacionalizacija na odredbite<br />
od ~l. 9-a od Zakonot, {to ne pretstavuva navleguvawe na izvr{nata vo<br />
zakonodavnata vlast, kako {to tvrdi podnositelot na inicijativata.<br />
146
So ogled na navedenoto, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot pravilnik so Ustavot i zakonskite<br />
odredbi na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 9-a st. 2 i 3 od Zakonot za danokot na dodadena vrednost ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 44/1999, 59/1999, 86/1999, 11/2000,<br />
8/2001, 21/2003, 19/2004, 33/2006, 45/2006, 101/2006, 114/20076 i 103/2008).<br />
3. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za na~inot na primena na Zakonot za danokot<br />
na dodadena vrednost kaj lica so sopstveni~ka organizaciska ili<br />
upravuva~ka povrzanost koi mo`at ili na koi im e nalo`eno da se registriraat<br />
kako eden dano~en obvrznik ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 22/2004).<br />
4. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 9-a st. 4 od Zakonot ozna~en vo t. 2 od predlogot.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 28 alineja 2 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 9<br />
septemvri 2009 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na:<br />
- ustavnosta na ~len 9-a stavovite 2 i 3 od Zakonot za danokot na<br />
dodadena vrednost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 44/<br />
1999, 59/1999, 86/1999, 11/2000, 8/2001, 21/2003, 19/2004, 33/2006, 45/2006,<br />
101/2006, 114/20076 i 103/2008) i<br />
- ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za na~inot na primena<br />
na Zakonot za danokot na dodadena vrednost kaj lica so sopstveni~ka,<br />
organizaciska ili upravuva~ka povrzanost koi mo`at ili na<br />
koi im e nalo`eno da se registriraat kako eden dano~en obvrznik<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 22/2004).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 9-a stav 4 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 alineja 1 od ova re{-<br />
enie.<br />
3. Petar Bari{i} od Skopje, "Rade Kon~ar" kontaktori i relei<br />
DOO Skopje, "Rade Kon~ar" servis i popravka na elektri~ni proizvodi<br />
DOO Skopje i "Rade Kon~ar" aparatna tehnika AD Skopje, preku<br />
polnomo{nikot advokat Nikola Stojanov od Skopje, na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija mu podnesoa inicijativi za ocenuvawe na<br />
147
ustavnosta na ~len 9-a stavovite 2, 3 i 4 od Zakonot za danokot na dodadena<br />
vrednost i ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za na~inot<br />
na primena na Zakonot za danokot na dodadena vvrednost kaj lica so sopstveni~ka,<br />
organizaciska ili upravuvaka povvrzanost koi mo`at ili<br />
na koi im e nalo`eno da se registriraat kako eden dano~en obvrznik.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativite, so osporenite<br />
odredbi od Zakonot se doveduvale vo pra{awe na~eloto na ramnopravnosta<br />
i slobodata na pazarot na subjektite, kako i na~eloto na<br />
zabrana na retroaktivno dejsto na zakonite (~len 33, ~len 52 stav 4 i<br />
~len 155 stavovite 1 i 2 od Ustavot).<br />
Spored podnositelite, dr`avata kako subjekt na ekonomskite<br />
tekovi treba da snosi rizik vo naplativosta na svoite pobaruvawa<br />
kako i sekoj drug subjekt, me|utoa taa ne mo`e da izmisluva regulativa<br />
so koja se naru{uva pravnata sigurnost i ramnopravnost vo dr`avata.<br />
Poradi navedenite propisi, objektivno se postavuvalo pra-<br />
{aweto kade e slobodata na pazarot, konkretno registriranite obvrznici<br />
na DDV da mo`at da osnovaat drugo dru{tvo, da kupuvaat udeli<br />
ili akcii na drugi dru{tva, a poradi toa UJP ne gi registrira kako<br />
svoj obvrznik na tu| zaostanat dano~en dolg, dodeka toa da va`i za lica<br />
koi ne se registrirani kako dano~ni obvrznici, a se sodru`nici ili<br />
akcioneri.<br />
Obvrskite i odgovornostite na sodru`nicite odnosno akcionerite<br />
se propi{ani so Zakonot za trgovskite dru{tva (~len 27 i 28),<br />
pri{to so osporenite zakonski odredbi i so osporeniot Pravilnik<br />
licata koi imaat vlog ili akcii do 25% vo dru{tvata od ~len 27 stav 2<br />
od Zakonot za trgovskite dru{tva, ne snosele nikakva odgovornost po<br />
osnov na DDV za tie dru{tva i ako se obvrznici na DDV, dodeka tie<br />
{to se sodru`nici i akcioneri na takvo dru{tvo so nad 25% na sopstvenost,<br />
dokolku ne se registrirani kako DDV obvrznici, nemaat nikakvi<br />
sankcii iako Zakonot za trgovskite dru{tva poinaku go ureduva<br />
pra{aweto.<br />
Spored podnositelite na inicijativite, celta na predlo`enite<br />
osporeni propisi e da se ovozmo`i na dano~niot organ vo postapka<br />
propi{ana so ovie propisi da mo`e da go naplati nenaplativiot<br />
(propadnat) DDV na nesolventniot DDV obvrznik od negovite sodru`nici<br />
koi se i sami dano~ni obvrznici, a koi poseduvaat najmalku<br />
25% udeli ili akcii vo takviot dano~en obvrznik iako se pravno nezavisni<br />
i ne u~estvuvale vo sozdavawe na dano~niot dolg, na na~in {to<br />
}e gi registrira kako edinstven dano~en obvrznik.<br />
Pritoa, Upravata za javni prihodi ima pravo soglasno Zakonot<br />
za dano~nata postapka, da nalo`i dol`nikoviot nenaplaten DDV so<br />
kamata da go naplati od noviot registriran dol`nik koj nastanal pred<br />
donesuvawe na Zakonot (30. 03. 2004), bidej}i zastaruvaweto na DDV nastapuva<br />
po istekot na rok od 10 godini (~len 57 stav 4).<br />
148
So osporeniot stav 4 na ~len 9-a od Zakonot, so koj se ovlastuva<br />
ministerot da donese pobliski propisi vo vrska so osporenite ~lenovi,<br />
spored podnositelot vo su{tina se ureduvaat odnosi {to e sprotivno<br />
na ~len 33 od Ustavot, bidej}i odredbite od doneseniot Pravilnik<br />
ne mo`at da se poistovetat so utvrduvawe na politika na izvr{uvawe<br />
na Zakonot za DDV koj go nosi Sobranieto.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 9-a od<br />
Zakonot:<br />
"Kako eden dano~en obvrznik, registriran za danokot na dodadena<br />
vrednost, soglasno so ~lenot 51 od ovoj zakon, mo`at da bidat i<br />
pove}e lica registrirani za danokot na dodadena vrednost, koi taka }e<br />
odlu~at zaradi nivnata sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka<br />
povrzanost.<br />
Koga nadle`niot dano~en organ, }e utvrdi postoewe na odredena<br />
sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka povrzanost me|u<br />
oddelni lica, koi se posebni dano~ni obvrznici registrirani za danokot<br />
na dodadena vrednost, so re{enie }e im nalo`i da se registriraat<br />
kako eden dano~en obvrznik, dokolku kaj ovie lica utvrdi naru-<br />
{uvawe na dano~nite principi ili mo`nost za nivno naru{uvawe.<br />
Pravata i obvrskite za danokot na dodadena vrednost na oddelnite<br />
lica koi se posebni dano~ni obvrznici registrirani za danokot<br />
na dodadena vrednost i koi }e se registriraat kako eden dano~en obvrznik,<br />
se prenesuvaat na noviot dano~en obvrznik.<br />
Ministerot za finansii donesuva pobliski propisi so koi }e<br />
gi utvrdi kriteriumite, vrz osnova na koi mo`e da se utvrdi postoewe<br />
na sopstveni~ka, organizaciska i upravuva~ka povrzanost, }e go uredi<br />
na~inot na primenata na odredbite od Zakonot za danokot na dodadena<br />
vrednost za subjektite navedeni vo stavovite (1) i (2) na ovoj ~len i }e<br />
gi utvrdi slu~aite na naru{uvawe na dano~nite principi i mo`nosta<br />
za nivno naru{uvawe“.<br />
5. Spored ~len 8 od Ustavot, edna od temelnite vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija e i vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~lenot 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i<br />
drugi javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi<br />
na na~in utvrden so zakon.<br />
Vo ~lenot 55 stav 1 od Ustavot se garantira slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto, a vo stavot 2 na ovoj ~len, me|u drugoto,e<br />
utvrdeno deka Republikata obezbeduva ednakva pravna polo`ba na subjektite<br />
na pazarot.<br />
Spored ~len 1 stav 1 od Zakonot za danokot na dodadena vrednost,<br />
so ovoj zakon se voveduva danokot na dodadena vrednost i se ureduva<br />
negovoto presmetuvawe i pla}awe, a spored stavot 2 od istiot<br />
~len na Zakonot, ovoj danok, kako op{t potro{uva~ki danok, se presmetuva<br />
i pla}a vo site fazi na proizvodstvoto i trgovijata, kako i vo<br />
149
celokupniot uslu`en sektor, osven ako ne e poinaku propi{ano so<br />
ovoj zakon.<br />
Soglasno ~lenot 2 na ovoj zakon, predmet na odano~uvawe so danokot<br />
na dodadena vrednost e prometot na dobra i uslugi koj se vr{i so<br />
nadomestok vo zemjata od strana na dano~niot obvrznik vo ramkite na<br />
negovata stopanska dejnost, kako i uvozot na dobra.<br />
Vo ~lenot 9 stav 1 od Zakonot e utvrdeno deka dano~en obvrznik<br />
e lice koe trajno ili povremeno samostojno vr{i stopanska dejnost,<br />
nezavisno od celite i rezultatite od ovaa dejnost.<br />
Spored ~lenot 51 stav 1 od Zakonot, site dano~ni obvrznici,<br />
~ij vkupen promet vo izminatata kalendarska godina nadminal iznos<br />
nad 1.300.000 denari ili ~ij vkupen promet se predviduva na po~etokot<br />
na vr{eweto na stopanskata dejnost deka }e go nadmine iznosot, obvrzani<br />
se za registracija na danokot na dodadena vrednost. Spored stavot<br />
3 na ovoj ~len od Zakonot, dano~ni obvrznici - rezidenti vo zemjata<br />
koi ne se obvrzani za registracija spored stavot 1 ne dolguvaat danok<br />
na dodadena vrednost za prometot na dobra i uslugi izvr{eni od niv.<br />
Tie ne se ovlasteni oddelno da iska`uvaat danok vo fakturite ili vo<br />
drugi dokumenti i nemaat pravo na odbivka na prethodni danoci.<br />
Spored ~lenot 51 stav 4 od Zakonot, dano~nite obvrznici vo<br />
smisla na stav 3 na ovoj ~len mo`at dobrovolno da se registriraat za<br />
danokot na dodadena vrednost vo po~etokot na sekoja kalendarska godina.<br />
Vo toj slu~aj ne se primenuva stav 3 na ovoj ~len.<br />
Spored stavovite 5 i 6 na ~lenot 51 od Zakonot, dano~nite obvrznici<br />
vo smisla na stav 1 i na stav 4 od ovoj ~len se obvrzani da podnesat<br />
prijava za registracija za danokot na dodadena vrednost kaj nadle`niot<br />
dano~en organ, koj go vr{i upisot vo registerot na obvrznici<br />
na danokot od po~etokot na tekovnata kalendarska godina i pritoa na<br />
dano~nite obvrznici im izdava re{enie.<br />
Dano~nite obvrznici soglasno stavot 7 na ~len 51 ostanuvaat<br />
registrirani najmalku vo rok od pet kalendarski godini nezavisno od<br />
visinata na vkupniot iznos.<br />
Po isklu~ok na raokot od stavot 7 na ovoj ~len prekinuvaweto<br />
na registtracijata mo`e da se ostvari vo pokus rok od pet kalendarski<br />
godini so donesuvawe na re{enie od nadle`niot organ.<br />
Soglasno to~kata 8 na ~len 51 nalde`niot organ mo`e da izvr{i<br />
prekinuvawe na registracijata vo to~no opredeleni slu~ai utvrdeni<br />
vo zakonot, me|u koi prekinuvawe na registracijata mo`e da se<br />
izvr{i i koga }e nastanat slu~aite od ~lenot 9-a stavovite 1 i 2 na<br />
ovoj zakon.<br />
Spored osporeniot ~len 9-a od Zakonot kako eden dano~en obvrznik<br />
soglasno ~lenot 51 od zakonot mo`at da bidat i pove}e lica registrirani<br />
za danok na dodadena vrednost koga ti sami }e odlu~at ili<br />
koga nadle`niot organ so re{enie }e im nalo`i da se registriraat<br />
150
kako eden dano~en obvrznik dokolku kaj ovie lica postoi odredena sopstveni~ko,<br />
organizaciska ili upravuva~ka povrzanost.<br />
Od analizata na ~lenot 51, a koj e neposredno povrzan so osporeniot<br />
~len 9-a od Zakonot, proizleguva deka vo dano~niot sistem na<br />
danok na dodadena vrednost postojat dve kategorii na registrirani dano~ni<br />
obvrznici, i toa onie koi se obvrzani da se registriraat za danok<br />
na dodadena vrednost ili postojani dano~ni obvrznici spored kriterium<br />
od stav 1 na ~len 51 i povremeni koi ne se obvrzani da se registriraat,<br />
a koi dobrovolno se registrirale spored stav 4 na ~len 51<br />
od Zakonot.<br />
So osporeniot ~len 9-a od Zakonot se voveduva institutot povrzano<br />
lice odnosno mo`nost kako eden dano~en obvrznik da se registriraat<br />
pove}e lica registrirani za danok na dodaena vrednost koi se<br />
sopstveni~ki, organizaciski i upravuva~ki povrzani ako tie sami<br />
odlu~at.<br />
Kaj subjektite kaj koi postoi odredena sopstveni~ka, organizaciska<br />
ili upravuva~ka povrzanost, a koi se registrirani za danok na<br />
dodadena vrednost, koi organizirano, smisleno ili tendenciozno<br />
Upravata za javni prihodi }e utvrdi naru{uvawe na dano~nite principi<br />
so cel da se odbegne pla}aweto na danok na dodadena vrednost, so<br />
re{enie }e im nalo`i da se registriraat kako eden dano~en obvrznik,<br />
pri {to pravata i obvrskite za danok na dodadena vrednost se prenesuvaat<br />
na noviot dano~en obvrznik.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na odredbite<br />
od Zakonot za danok na dodadena vrednost kako i sodr`inata na<br />
osporeniot ~len 9-a stavovite 2,i 3 vo odnos na navodite od inicijativite<br />
Sudot oceni deka istite ne se osnovani.<br />
Ova zatoa {to spored Sudot celta na zakonodavecot ne bila subjektite<br />
na pazarot da gi dovede vo neednakva polo`ba kako {to naveduva<br />
podnositelot na inicijativata, tuku naprotiv so osporenite ~lenovi<br />
se obezbeduva ednakva pravna polo`ba na subjektite vo vrska so<br />
pla}aweto na danokot na dodadena vrednostna koj na~in vo su{tina se<br />
obezbeduva ostvaruvawe na na~eloto na vladeewe na pravoto,kako i<br />
ustavnata obrska za pla}awe na danoci i drugi javni dava~ki.Ova dotolku<br />
pove}e {to osporenite normi se primenuvaat na subjektite koi ja<br />
izbegnuvaat ili izigruvaat ustavnata i zakonska obvrska za pla}awe<br />
na danok, iskoristuvaj}i ja tokmu sopstveni~kata, organizaciona ili<br />
upravuva~ka povrzanost.<br />
Vo potkrepa na navedeniot stav deka osporenoto zakonsko re-<br />
{enie e vo nasoka na suzbivawe na dano~nite izmami, odnosno spre-<br />
~uvawe na evazija na dano~niot sistem zboruva i faktot {to osnovot<br />
za primena na edna vakva merka e ~len 11 od Direktivata 2006(112) EZ<br />
na Sovetot na Evropa od 28 noemvri 2006 godina.<br />
Imeno, spored navedeniot ~len, po konsultirawe na sovetodavnata<br />
komisija za danok na dodadena vrednost, sekoja zemja ~lenka<br />
151
mo`e da go smeta za eden dano~en obvrznik sekoe lice osnovano na teritorijata<br />
na taa zemja ~lenka iako e zakonski nezavisno, tesno e povrzana<br />
so drugo lice so finansiski, ekonomski i organizaciski vrski<br />
zemjata ~lenka {to ja izbira ovaa opcija mo`e da usvoi bilo kakvi<br />
merki {to se potrebni za spre~uvawe na dano~noto zatajuvawe ili<br />
izbegnuvawe preku primena na ovaa odredba.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na ~len 9-a stavovite 2 i 3 od Zakonot<br />
so navedenite ustavni odredbi<br />
Navodite vo inicijativata deka odredbata od ~len 9-a stavovite<br />
2 i 3 imale retroaktivno dejstvo, isto taka tie ne se osnovani. Ova od<br />
pri~ina {to spored Sudot, edna norma ima povratno dejstvo ako taa se<br />
odnesuva na odnosi koi se zavr{eni pred nejzinoto vleguvawe vo sila,<br />
ako, pak, normata regulira nezavr{eni odnosi ili odnosi koi se vo<br />
tek, vo toj slu~aj ne mo`e da stane zbor za nejzino povratno dejstvo<br />
So ogled na toa {to vo konkretniov slu~aj stanuva zbor za<br />
neispolnuvawe na obvrska za pla}awe na danok koj nastanal pred vleguvawe<br />
vo sila na osporenata norma Sudot oceni deka ne stanuva zbor<br />
za nejzino povratno dejstvo, poradi {to ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na ~len 9-a stavovite 2 i 3 so ~len 52 od<br />
Ustavot.<br />
6. Sudot isto taka utvrdi deka vrz osnova na navedeniot ~len 9-a<br />
od Zakonot, ministerot za finansii na 6 april 2004 godina go donel<br />
osporeniot Pravilnik za na~inot na primena na Zakonot za danok na<br />
dodadena vvrednost kaj lica so sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka<br />
povrzanost koi mo`at ili na koi im e nalo`eno da se registriraat<br />
kako eden dano~en obvrznik.<br />
So ovoj pravilnik poblisku se ureduva na~inot na primena na<br />
Zakonot za danok na dodadena vrednost kaj lica so sopstveni~ka, organizaciska<br />
ili upravuva~ka povrzanost koi mo`at ili na koi im e nalo`eno<br />
da se registriraat kako eden dano~en obvrznik vo slu~aite na<br />
naru{uvawe na dano~nite principi ili vo slu~aite koga postoi mo`nost<br />
za nivno naru{uvawe (vo natamo{niot tekst: "povrzani lica")<br />
(stav 1).<br />
Povrzani lica pretstavuvaat grupa na lica koi se pravno nezavisni,<br />
registrirani za celite na danokot na dodadena vvrednost spored<br />
~len 51 od Zakonot za danok na dodadena vrednost i koi se tesno povrzani<br />
sopstveni~ki, organizaciski ili upravuva~ki. Vo grupata na<br />
povrzano lice ne mo`e da se povrze lice koe vr{i pove}e od 40%<br />
osloboden promet bez pravo na odbivka na prethoden danok od vkupno<br />
izvr{eniot promet vo prethodnata godina.<br />
Vo smisla na ~len 9-a od Zakonot za danok na dodadena vrednost,<br />
postoeweto na:<br />
- sopstveni~ka porzanost se utvrduva koa vo povrzanoto lice<br />
bilo koe lice poseduva najmalku 25% od pravoto na u~estvo vo bilo<br />
152
koe drugo lice od povrzanite lica ili najmalku 25% od pravoto na<br />
site povrzani lica,<br />
- organizaciska porzanost se utvrduva koga edno ili pove}e povrzani<br />
lica direktno ili indirektno poseduvaat nekoe od povrzanite<br />
lica, i<br />
- upravuva~ka povrzanost se utvrduva koga edno lice go kontrolira<br />
upravuvaweto na sekoe lice vo povrzanoto lice ili pove}e lica<br />
rabotat spored dogovor i go kontroliraat upravuvaweto na site povrzani<br />
lica.<br />
Vo osporeniot ~len 3 od Pravilnikot "Slu~ai na naru{uvawe<br />
na dano~nite principi" e predvideno deka kako slu~aite na naru{uvawe<br />
na dano~nite principi koga im se nalo`uva na licata da se registrirat<br />
kako eden dano~en obvrznik, a zaradi za{tita na dano~nite<br />
prihodi, osobeno se smetaat:<br />
1. pove}e pati ja precenuva zalihata pri popis.<br />
2. podolgo vreme zaostanuva so pla}aweto na javnite dava~ki.<br />
3. spre~uva ili popre~uva dano~na kontrola, kontrola na materijalno-finansiskatta<br />
sostojba, ne dava ili dava nepotpolni, nenavremeni<br />
ili neto~ni podatoci za popisite, bilansite, knigite i drugite<br />
evidenciski obvrski, vklu~uvaj}i podatoci za poteklo na kapitalot.<br />
4. pove}e pati neto~no, nenavvremeno na drug na~in ili voop-<br />
{to ne go prijavuva prometot na dobra i uslugi osven ako za toa ne postoi<br />
o~igleden previd.<br />
5. podolgo vreme so zagubi, prodava dobra ili vr{i uslugi bez<br />
opravdana pri~ina ili bez namera za poramnuvawe na zagubite, osobeno<br />
pri permanentno namaluvawe na cenite,<br />
6. ako edno od licata u~estvuva vo netransparentni sodru`ni~ki<br />
odnosi vo zemjata ili vo stranstvo.<br />
7. ne vr{i pla}awe za izvr{enite nabavki od drugite lica vo<br />
povrzanoto lice.<br />
8. gi otu|uva na treti lica ili gi prenesuva trajnite sredstva za<br />
rabota od edno vo drugo povrzano lice, vo uslovi na neplatenite javni<br />
dava~ki.<br />
9. od edno na drugo lice od porzanoto lice vo lanec se izvr{uvaat<br />
identi~ni transakcii.<br />
10. u~estvuval ili u~estvuva vo sodru`ni~ki odnosi so dano~ni<br />
obvrznici koi se vo postapka na ste~aj ili likvidacija ili zatvorena<br />
postapka na ste~aj ili likvidacija.<br />
11. izvr{uva pla}awa po dol`ni~ko-doveritelski odnosi vo<br />
uslovi na dolguvawe na javni dava~ki.<br />
Vo osporeniot ~len 4 od Pravilnikot Presmetuvawe na danokot<br />
na dodadena vrednost kaj povrzani lica e predvideno deka:<br />
153
Povrzanoto lice od ~len 9-a stav 1 od Zakonot za danok na dodadena<br />
vrednost, nazna~uva edno lice za pretstavnik na povrzanoto<br />
lice,<br />
Obvrskite za vodewe na evidencija i za presmetuvawe na danok<br />
na dodadena vrednost kaj povrzanoto lice, gi ispolnuva pretstavnikot<br />
na povrzanoto lice.<br />
Period za koj se presmetuva danok na dodadena vrednost kaj povrzanoto<br />
lice se smeta kalendarskiot mesec.<br />
Sekoj promet na dobra i usluggi izvr{en od sttrana na edno kon<br />
drugo lice vo povvrzanoto lice ne se smeta za promet.<br />
Sekoj promet na dobro i uslugi izvvr{en od lice vo povrzanoto<br />
lice kon treti lica i sekoj promet na dobro i uslugi izvr{en od treti<br />
lica kon lice vo povranoto lice }e se smeta kako promet od ili kon<br />
pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
Sekoj prethoden danok sodr`an vvo vlezniot tpromet, kako i<br />
danokot na dodadena vrednost za pla}awa izvr{eni za promet koj se<br />
u{te ne e izvvr{en kon lice od povrzanoto lice, se smeta kako prethoden<br />
danok na pretstavnikot na povvrzanoto lice.<br />
Danokot na dodaddenata vvrednost platen pri uvoz od bilo koj<br />
~len od povrzanoto lice }e se smeta za platen od pretstavnikot na povrzanite<br />
lica.<br />
Vo slu~aj na promet na usluga izvr{ena od dano~en obvrznik,<br />
koj nema nitu sedi{te nitu podru`nica vo Republika Makedonija kon<br />
lice od povrzanoto lice, danokot {to pri toa go dol`i }e se smeta<br />
kako danok koj go dol`i pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
Vo ~lenot 5 od Pravilnikot Prijavuvawe, pla}awe i vra}awe<br />
na danokot na dodadena vrednost kaj povrzani lica“ e predvideno deka:<br />
Pretstavnikot na povrzanoto lice }e bide odgovoren za prijavuvaweto<br />
na danokot na dodadena vvrednost, {to treba da se plati vklu-<br />
~uvaj}i go i prijavuvaweto na prethodniot danok i za navremeno pla-<br />
}awe na dano~niot dolg.<br />
Koga iznosot na prethodniot danok na dodadena vvrednost vo<br />
odreden dano~en period e pogolem od iznosot na danokot koj se dol`i<br />
za prometot, razlikata mu se vra}a na pretstavnikot na povrzanoto<br />
lice, vrz osnov na negovo barawe koe go iska`uva vo dano~nata prijava.<br />
Za neplateniot danok na dodadena vrednost, od pretstavnik na<br />
povrzanoto lice odgovaraat i site lica na povrzanoto lice.<br />
Koga nekoe lice od povrzanoto lice ima neplaten danok na dodadena<br />
vrednost, kako i kamata presmetana na nego za period pred registrirawe<br />
kak povrzano lice, pretstavnikot i sekoe lice vo povrzanoto<br />
lice }e ja prezeme odgovornosta za pla}awe na danokot na dodadena<br />
vvrednost.<br />
Licata od povrzanoto lice podnesuvaat dano~na prijava za<br />
posledniot daone~en period do po~etokot na deluvaweto na povrzan-<br />
154
oto lice, vo rok od 15 dena od datumot na po~etokott na deluvaweto na<br />
porzanoto lice.<br />
Vo osporeniot ~len 6 od Pravilnikot "Registracija" e predvideno:<br />
Registracija na povrzanite lica se vr{i so podnesuvawe na<br />
prijava za registracija za danok na dodadena vrednost na povrzani lica<br />
da upravuva za javni prrihodi.<br />
- Regionalna direkcija spored sedi{teto na opredeleniot pretstavnik<br />
na povrzanoto lice na Obrazec DDV-01/pl, koj e sostaven del<br />
na ovoj pravilnik so Upatstvo za popolnuvawe.<br />
Upravata za javni prihodi ja razgleduva prijavata za registracija<br />
za danok na dodadena vrednost na povrzani lica i vo rok od 90 dena<br />
od danok na prometot }e ja odobri i odbie.<br />
Za izvr{enata registracija na povrzanoto lice, Upravata za javni<br />
prihodi izdava re{enie vo koe go opredeluva brojot za danok na<br />
dodadena vrednost na povrzano lice i po~etokot na negovata primena.<br />
Brojot za danokot na dodadena rednost na povrzanoto lice }e se<br />
koristi na site fakturi ili drugi dokumenti izdadeni od bilo koe<br />
lice vo povrzanoto lice.<br />
Upravata za javni prihodi koga }e utvrdi naru|uvawe na dano~nite<br />
principi ili mo`nost za nivno naru{uvawe kaj povrzanoto lice<br />
mu izdava re{enie so ko }e gi regitrira kako eden dano~en obvrznik.<br />
Upravata za javni prihodi vo re{enieto ggo opredeluva brojot<br />
za danok na dodadena vrednost na povrzanoto lice, negovoto koristewe<br />
i pretstavnikot na povrzanoto lice.<br />
Vo osporeniot ~len 7 Prekinuvawe i promena na registracijata<br />
e predvideno deka:<br />
Dokolku povrzanoto lice saka da izvvr{i prekinuvawe na registracijata<br />
ili kon povrzanoto lice dopolnitelno pristapilo ili<br />
istapilo lica, kako i za promena na pretstavnik na porzanoto lice, se<br />
podnesuva prijava na Obrazec DDV - 01/pl do Upravata za javni prihodi,<br />
koga vo rok od 90 dena od priemot }e ja odobri ili odbie.<br />
Spored ~len 8 od osporeniot pravilnik toj vleguva vo sila so<br />
denot na objavuvawet vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Spored ~len 8 stav 1 alineja 4 od Ustavot, podelbata na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska e edna od temelnite vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Soglasno ~len 55 stav 1 od Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 58/2000 i 44/2002) ministerot me|u drugoto donesuva pravilnici<br />
za izvr{uvawe na zakonite koga toa e ovlasten so zakon.<br />
155
Imaj}i gi vo vid navedenite ustavni i zakonski odredbi kako i<br />
sodr`inata na osporeniot pravilnik vo odnos na navodite od inicijativata,<br />
spored koi so osporeniot pravilnik od ministerot za finansiii<br />
se ureduvale odnosi koi mo`elo da bidat uredeni samo so zakon, a<br />
ne i so podzakonski akt Sudot smeta deka navodite vo inicijativata se<br />
neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to vo konkretniov slu~aj ministerot za finansiii<br />
go donel osporeniot pravilnik za primena na Zakonot za danok<br />
na dodadena vrednost soglasno ~len 9-a stav 4 od Zakonot za danokot na<br />
dodadena vrednost vrz osnova na kriteriumite, a toa e postoewe na sopstveni~ka,<br />
organizaciska i upravuva~ka povrzanost kaj subjektite registrirani<br />
za danok na dodadena vrednost, koi subjekti dobrovolno }e<br />
se registriraat kako eden dano~en obvrznik, kako i mo`nosta nadle`niot<br />
dano~en organ da donese re{enie so koe }e im nalo`i na subjektite<br />
koi se organizaciski, strukturno ili upravuva~ki povrzani, a<br />
koi gi naru{uvaat dano~enite principi da se registriraat kako eden<br />
dano~en obvrznik<br />
Ottuka, trgnuvaj}i od analizata na osporeniot pravilnik so koj<br />
e definirano postoewe na sopstveni~ka, organizaciska ili upravuva~ka<br />
povrzanost, utvrdeni se slu~ai na naru{uvawe na dano~nite principi,<br />
presmetuvaweto na danokot na dodadena vrednost kaj t.n. povrzani<br />
lica, prijavuvaweto, pla}aweto i vra}aweto na danokot na dodadena<br />
vrednost, registriraweto na povrzanite lica i prekinuvaweto<br />
na promenata na registracijata na povrzanite lica, Sudot smeta deka<br />
so osporeniot pravilnik vo su{tina se vr{i operacionalizacija na<br />
odredbite od ~len 9-a od Zakonot, {to ne pretstavuva navleguvawe na<br />
izvr{nata vo zakonodavnata vlast, kako {to tvrdi podnositelot na<br />
inicijativata.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot pravilnik so Ustavot i zakonskite<br />
odredbi na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
7. Spored ~len 110 alinei 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Spored ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud, Ustavniot<br />
sud }e ja otfrli inicijativata ako za istata rabota ve}e odlu-<br />
~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 45/<br />
2007 od 13 fevruari 2008 godina, pokraj drugoto ne povel postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~len 9-a stav 4 od Zakonot za danokot na<br />
dodadena vvrednost.<br />
Trgnuvaj}i od faktot {to Sudot ve}e odlu~uval za osporeniot<br />
~len 9-a stav 4 od Zakonot i utvrdil deka toj ne bil vo nesoglasnost so<br />
Ustavot, a vo konkretniov slu~aj ne postojat osnovi za poinakvo odlu-<br />
156
~uvawe, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativite<br />
za ocenuvawe na noviot ~len.<br />
8. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
9. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
157
158
12. U. br. 55/2009 (21. 10. 2009)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^lenovite 130-a, 130-b i 130-v pomesteni vo Glava VI-a "solidaren<br />
fond - posmrtna pomo{ i ~lenarina," od Zakonot za dopolnuvawe<br />
na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe (SV RM," br.<br />
152/2008).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativite osporenite<br />
~lenovi ne bile vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, 6 i 8 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija. Ova zatoa {to so niv se voveduvala nekoja<br />
prisilna solidarnost na nivo na dr`avata. Imeno, bez razlika na pridonesot<br />
na ~lenovite i tro{ocite na pogrebot vo oddelni mesta posmrtninata<br />
se ispla}ala vo edinstven unificiran iznos na korisnicite<br />
na penzija, a neiskoristenite sredstva od posmrtnata pomo{ so akt gi<br />
utvrduvalo registrirana organizacija na Sojuzite na zdru`enijata na<br />
penzioneri na Makedonija {to e sprotivno na ~l. 58 od Ustavot.<br />
Na malite zdru`enija od Berovo, Peh~evo, Lozovo i drugi im<br />
odgovaral predvideniot na~in na isplata na solidaren fond i tie se<br />
soglasni so navedenite zakonski re{enija {to ne e slu~aj so golemite<br />
zdru`enija, kako {to se Bitola, Karpo{ i drugi.<br />
Zdru`enieto na penzioneri od Bitola e posebno pravno lice<br />
koe egzitira pove}e od 60 godini i e edno od najuspe{nite zdru`enija,<br />
pa spored toa ne mo`e vo ime na korisnicite na penzija, a bez prisustvo<br />
na ovlasteno lice pretstavnik na zdru`enieto nekoj organ - novoformirano<br />
telo da odlu~uva za zdru`enieto i negovite ~lenovi i samostojno<br />
da odlu~uva za visinata na solidarniot fond, pri {to Zdru`enieto<br />
na penzioneri od Bitola pove}e od tri godini ne e ~len na Sojuzot<br />
na Zdru`enieto na penzioneri na Makedonija.<br />
Poradi seto navedeno se postavuva pra{aweto {to so onie<br />
zdru`enija koi deluvaaat i rabotat samostojno i ne se ~lenki na nieden<br />
sojuz, dali tie nemaat pravo soglasno ustavnite odredbi sami da<br />
upravuvaat i u~estvuvaat vo odlu~uvaweto?<br />
Ponatamu podnositelite na inicijativite se povikuvaaat na<br />
~lenovite 61, 62 i 63 od Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii<br />
so koi se regulirani pra{awata na pravoto na steknuvawe na sredst-<br />
159
vata i raspolagaweto, pravoto na sopstvenost i koj vr{i kontrola za<br />
namenskoto rabotewe i raspolagawe so sredstvata na zdru`enijata.<br />
Vo inicijativite, isto taka, se naveduva deka so ~len 130-v od<br />
Zakonot, spored koj isplatata na posmrtnata pomo{ na Solidarniot<br />
fond se vr{i od strana na stru~nata slu`ba na Fondot preku podra~nite<br />
edinici se doveduvalo vo pra{awe pravoto na zdru`enijata vo<br />
smisla na ~len 58 od Ustavot. Podnositelite na inicijativite predlagaat<br />
Sudot da gi poni{ti osporenite zakonski odredbi, a do donesuvawe<br />
na kone~na odluka da izre~e vremena merka.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata Aleksandar<br />
Dimitrov i Nikola Milevski, ~l. 130-a vo delot "i za ~lenuvawe<br />
vo zdru`enie na penzioneri (~lenarina) i 130-b st. 4 od Zakonot ne<br />
bile vo soglasnost so Ustavot zatoa {to na korisnikot na penzija bez<br />
negova soglasnost mu se nametnuvala obvrska da pla}a ~lenarina.<br />
Imeno, podnositelite se soglasni od korisnicite na penzija da<br />
se izdvojuvaat sredstva za solidarniot fond no ne i za ~lenarina koja<br />
bila uplatuvana na posebna smetka na nekoj Sojuz za zdru`enija na penzioneri,<br />
a pri toa tie ne sakale da bidat ~lenovi na toa zdru`enie koe<br />
ovie sredstva gi koristelo nenamenski (pro{etki, gozbi i sli~no).<br />
Ottuka spored podnositelite so osporenite delovi od ~lenot<br />
130-a i 130-b od Zakonot se povreduvalo pravoto na sopstvenost, od koi<br />
pri~ini baraat Sudot da donese vremena merka.<br />
160<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi<br />
Spored osporeniot ~l. 130-a od Zakonot: "Na korisnik na penzija,<br />
so negova soglasnost, mu se zapira del od penzijata za obezbeduvawe<br />
na sredstva potrebni za isplata na posmrtna pomo{ za ~lenovite na<br />
negovoto semejstvo i za ~lenuvawe vo zdru`enie na penzioneri (~lenarina).<br />
Sredstvata za solidaren fond - posmrtna pomo{, Fondot gi<br />
uplatuva na posebna potsmetka vo ramkite na Trezorskata smetka so<br />
naznaka "Sredstva za solidaren fond - posmrtna pomo{ na korisnici<br />
na penzija."<br />
Spored osporeniot ~l. 130-b od Zakonot: "izdvojuvaweto na posmrtnata<br />
pomo{ i ~lenarinata se vr{i od penzijata na korisnikot na<br />
penzija, mese~no, pri isplata na penzijata, osven od semejnata penzija<br />
na dete ostvarena po osnov na {koluvawe.<br />
Visinata na zadr{kata za posmrtna pomo{ i ~lenarina, visinata<br />
na isplatata za posmrtna pomo{ vo zavisnost od akumuliranite<br />
sredstva i smrtnosta na korisnicite na penzija, na~inot na raspredelba<br />
na ~lenarinata, na~inot i postapkata za isplata na posmrtnata<br />
pomo{ na korisnicite na penzija od sredstvata na solidarniot fond<br />
vo edinstven iznos za site korisnici na penzija, kako i na~inot na raspolagawe<br />
so slobodnite a neiskoristeni sredstva od posmrtna pomo{,
so akt gi utvrduva registrirana organizacija na sojuzite na zdru`enijata<br />
na penzionerite na Makedonija.<br />
Aktot od st. 2 na ovoj ~len se objavuva na po~etokot na sekoja<br />
godina vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Sredstvata po osnov na ~lenarina Fondot na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe na Makedonija gi dozna~uva na smetkata {to ja<br />
opredeluva registriranata organizacija sostavena od sojuzite na zdru-<br />
`enijata na penzionerite."<br />
Vo osporeniot ~l. 130-v od Zakonot "isplatata na posmrtnata<br />
pomo{ od sredstvata na solidarniot fond ja vr{i stru~nata slu`ba na<br />
Fondot preku podra~nite edinici."<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Odluka U. br. 266/<br />
2007 od 17. 09. 2008 godina go ukina ~l. 28 ("Glava VI-a Solidaren fond<br />
posmrtna pomo{ i ~lenarina" so ~l. 130-a, 130-b, 130-v i 130-g) i ~l. 43,<br />
44, 55 i 56 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br. 153/2007).<br />
Vo obrazlo`enieto na odlukata, me|u drugoto, se naveduva: Od<br />
analizata na iznesenite odredbi od Zakonot, Sudot utvrdi deka zakonodavecot<br />
so Zakonot gi predvidel predmetnite nadle`nosti na Fondot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe i Upravnkiot odbor, kako<br />
novi nadle`nosti po vleguvawe vo sila na Zakonot, odnosno po 1. 01.<br />
2008 godina. Me|utoa, vo vr{eweto na novite nadle`nosti, Fondot i<br />
Upravniot odbor, soglasno ~l. 55 i 56 od Zakonot, gi prezemaat ve}e<br />
izdvoenite sredstva za solidarniot fond-posmrtna pomo{ koi se odnesuvaat<br />
za site korisnici na penzija koi pravoto na penzija ve}e go ostvarile<br />
pred denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon, {to zna~i<br />
avtomatski po sila na zakon tie }e gi vr{at predmetnite raboti za<br />
site lica bez ogled dali dale ili ne "soglasnost" na koja upatuva ~l.<br />
130-a od Zakonot.<br />
Ponatamu, so navedenoto prezemawe na porano izdvojuvanite<br />
sredstva, zakonodavecot so ~l. 56 od Zakonot prodol`il da go dimenzionira<br />
raboteweto na Fondot za odnosi od pred 1 januari 2008 godina<br />
povtorno za site korisnici na penzija bez nivna posebno izrazena "soglasnost"<br />
i ovlastuvawe na Fondot, a vo nasoka deka op{tinskite<br />
zdru`enija na penzionerite i invalidite na trudot se dol`ni da gi povratat<br />
na posebna smetka na Fondot site sredstva za solidaren fond za<br />
posmrtna pomo{ od porane{niot period (pred 1 januari 2008 godina).<br />
Pritoa, se izostaveni sredstvata za ~lenarina koi bile isplatuvani<br />
vo zdru`enijata, {to jasno poka`uva deka zakonodavecot vnimaval da<br />
gi opfati sredstvata od posmrtnata pomo{, no ne i od ~lenarinata.<br />
Vrz osnova na iznesenoto Sudot utvrdi deka deluvaweto na Fondot<br />
i Upravniot odbor ne e samo za korisnicite na penzija koi sog-<br />
161
lasno ~l. 130-a od Zakonot, }e dadat soglasnost na Fondot i Upravniot<br />
odbor da gi vr{at predmetnite uslugi po 1. 01. 2008 godina, tuku po<br />
sila na zakon gi opfa}a site korisnici na penzija, site sredstva no i<br />
voveduva dol`nost na smetka na Fondot da se povratat site porano sobrani<br />
a neiskoristeni sredstva i idni sredstva, bez postoewe poedine~na<br />
soglasnost na korisnicite na penzija za ovie dimenzii na deluvawe.<br />
Ottuka, vo vrska so iznesenata analiza ovie odredbi vo reguliraweto<br />
na odnosite za posmrtnata pomo{, o~igledno i nesporno ne se<br />
odnesuvaat samo za idnoto rabotewe na Fondot so "posebna soglasnost"<br />
na liceto-korisnik na penzijata da gi servisira uslugite kako<br />
na poedinec po 1. 01. 2008 godina samo za negovite sredstva za predmetnata<br />
namena, tuku ovie odredbi gi opfa}aat site korisnici na penzija<br />
i po sila na zakon se centralizira nadle`nosta za servisirawe<br />
na uslugite so parite za posmrtnata pomo{ vo Fondot i Upravniot<br />
odbor, prezemaj}i gi i onie sredstva koi ve}e bile akumulirani preku<br />
zdru`enijata na gra|anite-penzioneri.<br />
Voedno, vo ~l. 130-v st. 2 i ~l. 61 od Zakonot e predvideno deka<br />
podzakonskiot akt na Fondot za ureduvawe na na~inot i postapkata za<br />
isplata na posmrtnata pomo{ na korisnicite na penzija od sredstvata<br />
na solidrniot fond treba da se donese vo rok od 3 meseca od denot na<br />
vleguvawe vo sila na zakonot, me|utoa od druga strana so prezemaweto<br />
na sredstvata od 1. 01. 2008 godina Fondot, do donesuvawe na podzakonskiot<br />
akt vo predvideniot rok, proizleguva deka raboti bez toj propis,<br />
na na~in i postapka koi sam }e gi praktikuva.<br />
So Zakonot ne e posebno uredeno pra{aweto za na~inot i uslovite<br />
za davawe soglasnost od strana na korisnicite na penzija predvidena<br />
vo ~l. 130-a, poradi {to ~inot na soglasnosta e opredeliv samo<br />
vo kontekst na ~l. 56 od Zakonot, odnosno porano dadenata soglasnost<br />
vo zdru`enijata na gra|anite se smeta za soglasnost vo smisla na ~l.<br />
130-a od Zakonot, i e osnov za fondovo prezemawe na sredstvata od<br />
zdru`enijata kako {to e uredeno vo ~l. 56 od Zakonot.<br />
Sudot, vo tekot na ustavnosudskata analiza na osporenite<br />
odredbi od Zakonot, utvrdi deka zakonodavecot so osporenite odredbi<br />
ja uredil predmetnata materija za posmrtnata pomo{ na korisnicite<br />
na penzija kako nadle`nost na Fondot da gi servisira predmetnite<br />
uslugi na korisnicite na penzija bez posebna soglasnost i ovlastuvawe<br />
na korisnicite vo idnite odnosi po vleguvawe vo sila i primena na<br />
Zakonot, i kako nadle`nost na Fondot da gi prezeme po sila na zakon<br />
sredstvata i servisiraweto na uslugite koi vo golem del na teritorijata<br />
na Republika Makedonija bile vr{eni od zdru`enija na gra|ani<br />
osnovani od korisnici na penzija vo koi tie ja dale soglasnosta vo<br />
porane{en period za izdvojuvawe na sredstva za posmrtnata pomo{, a<br />
vo slu~ajov prezemaweto se odnesuva za site korisnici na penzija koi<br />
162
pravoto na penzija go ostvarile pred i po vleguvawe vo sila na Zakonot<br />
i bez ogled dali se ili ne se vo zdru`enija.<br />
Spored Sudot, poa|aj}i od pravoto na sopstvenost na gra|anite<br />
na sredstvata steknati so pravoto na penzija, proizleguva deka sopstvenosta<br />
koja go determinira na~inot i uslovite na raspolagawe i<br />
upravuvawe so sredstvata od strana na nivnite nositeli, e povredena<br />
so pravniot re`im ureden so osporenite odredbi od Zakonot. Imeno,<br />
soglasno ~l. 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna sigurnost<br />
i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven dogovor.<br />
So ogled na toa {to penzionerite preku svoite zdru`enija vrz<br />
dobrovolna osnova odlu~ile da izdvojuvaat sredstva za pogrebni tro-<br />
{oci kako eden vid socijalna pomo{ kade doa|aat do izraz principite<br />
na humanost,socijalna sigurnost, vzaemnost i solidarnost, nivnoto<br />
upravuvawe i raspolagawe so sopstvenite sredstva ne mo`e da se odzeme<br />
po sila na zakon, kako {to e toa storeno so osporenite odredbi od<br />
Zakonot.<br />
Pri analiza na osporenite odredbi, Sudot poa|a{e od faktot<br />
deka pravata ili obvrskite za izdvojuvawe na sredstva za pogrebni<br />
tro{oci kako vid na socijalna sigurnost, socijalna pomo{ ili socijalno<br />
pravo ne e utvrdeno so zakon i kolektiven dogovor, tuku e toa volja<br />
na kategorijata na gra|ani - penzioneri i tie samite, preku svoite<br />
zdru`enija odlu~ile vrz dobrovolna osnova i za to~no opredeleni<br />
celi (posmrtna pomo{) da izdvojuvaat del od svoite penzii kako li~no<br />
i materijalno pravo na sekoj oddelen penzioner. Spored toa, na~inot i<br />
postapkata za koristewe na ovie sredstva e vo nivna nadle`nost, a ne<br />
vo ingerencii na dr`avata.<br />
- Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 12/<br />
2009 od 22. 04. 2009 godina ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 130-b st. 1 vo delot "ostvareno po osnov na {koluvawe“ od<br />
Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 152/2008).<br />
Vo obrazlo`enieto na re{enieto, pokraj drugoto, Sudot izrazil<br />
stav deka so osporeniot del od ~l. 130-b st. 1 od Zakonot e napraven<br />
isklu~ok za izdvojuvawe na del od penzijata za solidaren fond na dete<br />
korisnik na semejna penzija po osnov na {koluvawe, no so toa ne se<br />
povreduva ~l. 9 od Ustavot i ne se pravi diskriminacija po odnos na<br />
ostanatite deca, kako {to se tvrdi vo inicijativata, od pri~ini {to<br />
ovaa zakonska odredba regulira pravo na deca koi se nao|aat vo posebna<br />
pravna polo`ba, odnosno stanuva zbor za deca koi ne se nao|aat vo<br />
ista pravna polo`ba so onie deca koi ne se vo faza na {koluvawe, a<br />
koristat semejna penzija po drugi osnovi, poradi {to ne mo`e da se<br />
prifati tvrdeweto vo inicijativata deka se pravi diskriminacija na<br />
dete koe e na {koluvawe i dete koe ne e na {koluvawe. Imeno, ova od<br />
pri~ini {to stanuva zbor za lica so razli~na pravna polo`ba, pa kako<br />
163
posledica na toa e i razli~nata zakonska regulativa po odnos na ova<br />
pra{awe.<br />
164<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali so davaweto na soglasnost na sekoj korisnik na penzija da<br />
mu se zapira del od penzijata za obezbeduvawe na sredstva potrebni za<br />
isplata na posmrtna pomo{ i za ~lenuvawe vo zdru`enija na penzioneri,<br />
kako i utvrduvaweto na nivnata visina od strana na registrirana<br />
organizacija na sojuzite na zdru`enijata na penzioneri se naru{uvaat<br />
na~elata na vladeewe na pravoto, pravnata za{tita na sopstvenosta i<br />
humanizmot, socijalna pravda i solidarnosta.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3, 6 i 8 od Ustavot, vladeeweto na pravoto,<br />
pravnata za{tita na sopstvenosta i humanizmot, socijalnata pravda<br />
i slidarnosta se temelni vvrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija. ^lenot 30 od Ustavot go garantira pravoto na<br />
sopstvenost.<br />
Spored ~l. 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~l. 35, pak, od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata<br />
za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno so na-<br />
~eloto na socijalna pravednost.<br />
Spored ~l. 58 od Ustavot, sopsvenosta i trudot se osnova za<br />
upravuvawe i u~estvo vo odlu~uvaweto.<br />
Spored ~l. 20 st. 2 od Ustavot, gra|anite mo`at slobodno da<br />
osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat<br />
kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
Soglasno ~l. 61 st. 1 i 2 od Zakonot za zdru`enijata na gra|ani i<br />
fondacii ("SV RM, br. 31/1998 i 29/2007), zdru`enijata i fondaciite<br />
mo`at da steknuvaat predmeti, pari~ni sredstva i imotni prava. Zdru-<br />
`enijata na gra|ani i fondacii sredstvata gi steknuvaat od ~lenarina,<br />
prilozi, donacii, podaroci i sli~no i so niv raspolagaat vo soglasnost<br />
so statutot i so zakon.<br />
^lenot 62 od navedeniot zakon, izri~no opredeluva deka sredstvata<br />
na zdru`enijata na gra|ani i fondacii {to gi steknuvaat soglasno<br />
~l. 61 na ovoj zakon se nivna sopstvenost.<br />
Spored ~l. 63 od ovoj zakon, so statutot na zdru`enijata na gra-<br />
|ani i fondaciite se utrduva organot koj vr{i kontrola na namenskoto<br />
koristewe i raspolagawe so sredstvata i prihodite na zdru`enijata<br />
na gra|ani i fondaciite. Organot od st. 1 na ovoj ~len e sostaven<br />
od ~lenovi, lica na zdru`enijata na gra|ani i fondaciite koi se izbi-
aat na na~in predviden so statutot. Sekoj ~len ima pravo da bara i<br />
izvr{i uvid vo koristeweto na sredstvata i prihodite na zdru`enijata<br />
na gra|ani i fondaciite na na~in utvrden so statutot.<br />
So Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe koj e donesen po odlukata na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija U. br. 266/2007 od 17. 09. 2008 godina po Glava VI<br />
"Penziski sta`" dodadena e nova glava so ttri novi ~l. 130-a, 130-b i<br />
130-v.<br />
Od obrazlo`enieto na predlogot na Zakonot za dopolnuvawe na<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe mo`e da se konstatira<br />
deka sega osporenite zakonski re{enija se vo nasoka na usoglasuvawe<br />
na Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe so Odlukata<br />
na Ustavniot sud, a vo sorabotka so pretstavnici na sojuzite na zdru-<br />
`enijata na penzioneri, Ministerstvoto za trud i socijalna politika<br />
i Fondot za penzisko i invalidsko osiguruvawe na Makedonija, so cel<br />
za nepre~eno servisirawe na sredstvata po osnov na posmrtna pomo{.<br />
Od analizata na osporeniot ~l. 130-a nedvosmisleno proizleguva<br />
deka pribiraweto na sredstvata vo solidarniot fond koi slu`at za<br />
pomo{ na semejstvoto vo slu~aj na smrt na osigurenikot se zasnova na<br />
dobrovolna osnova ili poto~no re~eno korisnikot na penzija dobrovolno<br />
odlu~uva dali del od penzijata mese~no mo`e da mu se zapira za<br />
isplata na posmrtna pomo{ i za ~lenarina vo zdru`enieto na penzioneri<br />
na posebna smetka. Dokolku, osigurenikot ne se soglasi za izdvojuvawe<br />
na ovie sredstva Fondot nema ovlastuvawe toa da go pravi bez<br />
soglasnost.<br />
Ponatamu od ~l. 130-b proizleguva deka visinata na zadr{kata<br />
za posmrtna pomo{ i ~lenarinata vo edinstven iznos za site korisnici,<br />
visinata na isplata za posmrtnata pomo{ vo zavisnost od akuliranite<br />
sredstva i smrtnost na korisnici na penzija e vo edinstven iznos<br />
za site korisnici, na~inot na raspredelba na ~lenarinata, na~inot i<br />
postapkata za isplata na posmrtna pomo{ kako i na~inot na raspolagawe<br />
so slobodnite, a neiskoristeni sredstva, so akt gi utvrduva registrirana<br />
organizacija sostavena od site sojuzi na zdru`enijata na<br />
penzionerite na Makedonija, koj akt se objavuva na po~etokot na sekoja<br />
godina vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Sredstvata, pak, od ~lenarinata, koi vo soglasnost so korisnikot<br />
na penzija gi zadr`uva fondot pri isplata na penzija, se uplatuvaat<br />
na smetka opredelena od strana na registrirana organizacija na<br />
sojuzot na penzioneri ili poto~no re~eno tie sredstva se rasporeduvaat<br />
na zdru`enijata na penzionerite vo zavisnost od brojot na ~lenovite<br />
i tie samostojno raspolagaat so niv.<br />
Od odredbata na ~l. 130-v od Zakonot proizleguva deka Fondot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe na Makedonija preku podra~nite<br />
edinici vr{i isplata na posmrtnata pomo{, odnosno se javuva<br />
samo kako servis vo ime i za smetka na korisnicite na penzija.<br />
165
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, sodr`inata na osporenite<br />
~lenovi od zakonot nasprema navodite vo inicijativite smetame<br />
deka istite se neosnovani.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, a poa|aj}i od dobrovolniot na~in<br />
na formiraweto na solidarniot fond utvrdena e edinstvena visina na<br />
posmrtna pomo{ od strana na edinstvena registrirana organizacija na<br />
site sojuzi, transparentnosta na raboteweto na ovaa organizacija, raspredelbata<br />
na sredstva od ~lenarinata na sojuzite na penzioneri vo zavisnost<br />
od nivniot broj kako i ulogata na fondot vo pribiraweto i<br />
servisiraweto na osigurenicite odnosno nivnite semejstva mo`e da se<br />
konstatira deka retko kade vo druga oblast jasno doa|aat do izraz principite<br />
na humanosta, socijalnata sigurnost, zaemnosta i solidarnosta<br />
bez pritoa da bidat dovedeni vo pra{awe slobodata na zdru`uvawe,<br />
pravoto na sopstvenost, na~eloto na vladeewe na pravoto i drugi<br />
ustavni odredbi.<br />
So ogled na navedenoto smetame deka ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na osporenite ~lenovi 130-a, 130-b i 130-v od<br />
Zakonot so ustavnite odredbi na koi se povikuvaat podnositelite na<br />
inicijativite.<br />
Imaj}i predvid deka Ustavniot sud po predmetot U. br. 12/2009<br />
od 22. 04. ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 130-b st.<br />
1 vo delot “ostvarena po osnov na {koluvawe”od Zakonot za dopolnuvawe<br />
na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, smetame<br />
deka po odnos na navedeniot ~len od Zakonot inicijativata treba da se<br />
otfrli soglasno ~l. 28 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na ~len<br />
130-a, 130-b i 130-v od Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za penzisko<br />
i invalidsko osiguruvawe ("SV RM," 152/2008).<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe ustavnosta na<br />
~l. 130 st. 1 vo delot "ostvareno po osnov na {koluvawe" od zakonot<br />
ozna~en vo t. 2 od predlogot.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~lenovite 28 i 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 7 oktomvri<br />
2009 godina, donese<br />
166
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenovite 130-a, 130-b i 130-v od Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br.152/2008).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 130-b stav 1 vo delot "ostvarena po osnov na {koluvawe" od Zakonot<br />
ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Tanas Stankovski, Blagoja Ginovski, Peco Lozanovski, Vera<br />
Lah~onska i Ru`a Naumovska od Bitola, Zdru`enie na starosni semejni,<br />
invalidski i drugi penzioneri od op{tina Del~evo, Aleksandar<br />
Dimitrov i Nikola Mitevski od [tip, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnesoa inicijativi za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~lenovite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativite osporenite<br />
~lenovi ne bile vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineite 3, 6 i 8 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija. Ova zatoa {to so niv se voveduvala<br />
nekoja prisilna solidarnost na nivo na dr`avata. Imeno, bez razlika<br />
na pridonesot na ~lenovite i tro{ocite na pogrebot vo oddelni mesta<br />
posmrtninata se ispla}ala vo edinstven unificiran iznos na korisnicite<br />
na penzija, a neiskoristenite sredstva od posmrtnata pomo{ so<br />
akt gi utvrduvala registrirana organizacija na Sojuzite na zdru`enijata<br />
na penzioneri na Makedonija {to bilo sprotivno na ~len 58 od<br />
Ustavot.<br />
Podnositelite ponatamu naveduvaat deka na malite zdru`enija<br />
od Berovo, Peh~evo, Lozovo i drugi im odgovaral predvideniot na~in<br />
na isplata na solidaren fond i tie bile soglasni so navedenite zakonski<br />
re{enija {to ne bil slu~aj so golemite zdru`enija, kako {to se<br />
Bitola, Karpo{ i drugi. Imeno, Zdru`enieto na penzioneri od Bitola<br />
e posebno pravno lice koe egzitira pove}e od 60 godini i e edno od<br />
najuspe{nite zdru`enija, pa spored toa ne mo`elo vo ime na<br />
korisnicite na penzija, a bez prisustvo na ovlasteno lice pretstavnik<br />
na zdru`enieto nekoj organ - novoformirano telo da odlu~uva za zdru-<br />
`enieto i negovite ~lenovi i samostojno da odlu~uva za visinata na<br />
solidarniot fond, pri {to Zdru`enieto na penzioneri od Bitola pove}e<br />
od tri godini ne bilo ~len na Sojuzot na Zdru`enieto na penzioneri<br />
na Makedonija. Poradi navedenoto podnositelite go postavuvaat<br />
pra{aweto {to so onie zdru`enija koi deluvaaat i rabotat samostojno<br />
i ne se ~lenki na nieden sojuz, odnosno dali tie nemaat pravo<br />
soglasno ustavnite odredbi sami da upravuvaat i u~estvuvaat vo odlu-<br />
~uvaweto?<br />
Podnositelite na inicijativite se povikuvaat i na ~lenovite<br />
61, 62 i 63 od Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii so koi se<br />
167
egulirani pra{awata na pravoto na steknuvawe na sredstvata i<br />
raspolagaweto, pravoto na sopstvenost i koj vr{i kontrola za namenskoto<br />
rabotewe i raspolagawe so sredstvata na zdru`enijata.<br />
Vo inicijativite se naveduva i toa deka so ~len 130-v od Zakonot,<br />
spored koj isplatata na posmrtnata pomo{ na Solidarniot fond<br />
se vr{i od strana na stru~nata slu`ba na Fondot preku podra~nite<br />
edinici se doveduvalo vo pra{awe pravoto na zdru`enijata vo smisla<br />
na ~len 58 od Ustavot. Podnositelite na inicijativite predlagaat Sudot<br />
da gi poni{ti osporenite zakonski odredbi, a do donesuvawe na<br />
kone~na odluka da izre~e vremena merka.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata Aleksandar<br />
Dimitrov i Nikola Milevski, ~lenovite 130-a vo delot i za ~lenuvawe<br />
vo zdru`enie na penzioneri (~lenarina) i 130-b stav 4 od<br />
Zakonot ne bile vo soglasnost so Ustavot zatoa {to na korisnikot na<br />
penzija bez negova soglasnost mu se nametnuvala obvrska da pla}a<br />
~lenarina. Imeno, podnositelite, se soglasni od korisnicite na penzija<br />
da se izdvojuvaat sredstva za solidarniot fond no ne i za ~lenarina<br />
koja bila uplatuvana na posebna smetka na nekoj sojuz za zdru`enija<br />
na penzioneri, a pritoa tie ne sakale da bidat ~lenovi na toa<br />
zdru`enie koe ovie sredstva gi koristelo nenamenski. Ottuka spored<br />
podnositelite so osporenite delovi od ~lenot 130-a i 130-b od<br />
Zakonot se povreduvalo pravoto na sopstvenost, od koi pri~ini baraat<br />
Sudot da donese vremena merka.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 130-a<br />
od Zakonot:<br />
Na korisnik na penzija, so negova soglasnost, mu se zapira del<br />
od penzijata za obezbeduvawe na sredstva potrebni za isplata na posmrtna<br />
pomo{ za ~lenovite na negovoto semejstvo i za ~lenuvawe vo<br />
zdru`enie na penzioneri (~lenarina).<br />
Sredstvata za solidaren fond - posmrtna pomo{, Fondot gi<br />
uplatuva na posebna potsmetka vo ramkite na Trezorskata smetka so<br />
naznaka "Sredstva za solidaren fond - posmrtna pomo{ na korisnici<br />
na penzija."<br />
Spored osporeniot ~len 130-b od Zakonot: "izdvojuvaweto na<br />
posmrtnata pomo{ i ~lenarinata se vr{i od penzijata na korisnikot<br />
na penzija, mese~no, pri isplata na penzijata, osven od semejnata<br />
penzija na dete ostvarena po osnov na {koluvawe.<br />
Visinata na zadr{kata za posmrtna pomo{ i ~lenarina, visinata<br />
na isplatata za posmrtna pomo{ vo zavisnost od akumuliranite<br />
sredstva i smrtnosta na korisnicite na penzija, na~inot na raspredelba<br />
na ~lenarinata, na~inot i postapkata za isplata na posmrtnata pomo{<br />
na korisnicite na penzija od sredstvata na solidarniot fond vo<br />
edinstven iznos za site korisnici na penzija, kako i na~inot na raspolagawe<br />
so slobodnite a neiskoristeni sredstva od posmrtna pomo{,<br />
168
so akt gi utvrduva registrirana organizacija na sojuzite na zdru`enijata<br />
na penzionerite na Makedonija.<br />
Aktot od stavot 2 na ovoj ~len se objavuva na po~etokot na sekoja<br />
godina vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Sredstvata po osnov na ~lenarina Fondot na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe na Makedonija gi dozna~uva na smetkata {to ja<br />
opredeluva registriranata organizacija sostavena od sojuzite na zdru-<br />
`enijata na penzionerite.<br />
Vo osporeniot ~len 130-v od Zakonot "isplatata na posmrtnata<br />
pomo{ od sredstvata na solidarniot fond ja vr{i stru~nata slu`ba na<br />
Fondot preku podra~nite edinici."<br />
5. Soglasno ~len 8 stav 1 alinei 3, 6 i 8 od Ustavot, vladeeweto<br />
na pravoto, pravnata za{tita na sopstvenosta i humanizmot, socijalnata<br />
pravda i solidarnosta se temelni vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija.<br />
^lenot 30 od Ustavot go garantira pravoto na sopstvenost.<br />
Spored ~len 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~len 35, pak, od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata<br />
za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno so<br />
na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Spored ~len 58 od Ustavot, sopstvenosta i trudot se osnova za<br />
upravuvawe i u~estvo vo odlu~uvaweto.<br />
Spored ~len 20 stav 2 od Ustavot, gra|anite mo`at slobodno da<br />
osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat<br />
kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
Soglasno ~len 61 stav 1 i 2 od Zakonot za zdru`enijata na gra-<br />
|ani i fondacii ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
31/1998 i 29/2007), zdru`enijata i fondaciite mo`at da steknuvaat<br />
predmeti, pari~ni sredstva i imotni prava. Zdru`enijata na gra|ani i<br />
fondacii sredstvata gi steknuvaat od ~lenarina, prilozi, donacii, podaroci<br />
i sli~no i so niv raspolagaat vo soglasnost so statutot i so<br />
zakon.<br />
^lenot 62 od navedeniot zakon, izri~no opredeluva deka sredstvata<br />
na zdru`enijata na gra|ani i fondacii {to gi steknuvaat soglasno<br />
~lenot 61 na ovoj zakon se nivna sopstvenost.<br />
Spored ~lenot 63 od ovoj zakon, so statutot na zdru`enijata na<br />
gra|ani i fondaciite se utrduva organot koj vr{i kontrola na namenskoto<br />
koristewe i raspolagawe so sredstvata i prihodite na zdru`enijata<br />
na gra|ani i fondaciite. Organot od stavot 1 na ovoj ~len e<br />
sostaven od ~lenovi na zdru`enijata na gra|ani i fondaciite koi se<br />
izbiraat na na~in predviden so statutot. Sekoj ~len ima pravo da bara<br />
i izvr{i uvid vo koristeweto na sredstvata i prihodite na zdru`enijata<br />
na gra|ani i fondaciite na na~in utvrden so statutot.<br />
169
So Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe koj e donesen po odlukata na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija U. br. 266/2007 od 17 septemvri 2008 godina po<br />
Glavata VI "Penziski sta`" dodadena e nova glava so tri novi ~lenovi<br />
130-a, 130-b i 130-v.<br />
Od obrazlo`enieto na predlogot na Zakonot za dopolnuvawe na<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe se konstatira deka<br />
sega osporenite zakonski re{enija se vo nasoka na usoglasuvawe na<br />
Zakonot za penzisko i invalidsko osiguruvawe so Odlukata na Ustavniot<br />
sud, a vo sorabotka so pretstavnici na sojuzite na zdru`enijata<br />
na penzioneri, Ministerstvoto za trud i socijalna politika i Fondot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe na Makedonija, so cel za nepre-<br />
~eno servisirawe na sredstvata po osnov na posmrtna pomo{.<br />
Od analizata na osporeniot ~len 130-a od Zakonot nedvosmisleno<br />
proizleguva deka pribiraweto na sredstvata vo solidarniot<br />
fond koi slu`at za pomo{ na semejstvoto vo slu~aj na smrt na osigurenikot<br />
se zasnova na dobrovolna osnova ili poto~no re~eno korisnikot<br />
na penzija dobrovolno odlu~uva dali del od penzijata mese~no<br />
mo`e da mu se zapira za isplata na posmrtna pomo{ i za ~lenarina vo<br />
zdru`enieto na penzioneri na posebna smetka. Dokolku, osigurenikot<br />
ne se soglasi za izdvojuvawe na ovie sredstva Fondot nema ovlastuvawe<br />
toa da go pravi bez soglasnost.<br />
Od ~lenot 130-b od Zakonot proizleguva deka visinata na zadr{kata<br />
za posmrtna pomo{ i ~lenarinata vo edinstven iznos za site<br />
korisnici, visinata na isplata za posmrtnata pomo{ vo zavisnost od<br />
akumuliranite sredstva i smrtnost na korisnici na penzija e vo edinstven<br />
iznos za site korisnici, na~inot na raspredelba na ~lenarinata,<br />
na~inot i postapkata za isplata na posmrtna pomo{ kako i na~inot na<br />
raspolagawe so slobodnite, a neiskoristeni sredstva, so akt gi utvrduva<br />
registrirana organizacija sostavena od site sojuzi na zdru`enijata<br />
na penzionerite na Makedonija, koj akt se objavuva na po~etokot<br />
na sekoja godina vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
Sredstvata, pak, od ~lenarinata, koi vo soglasnost so korisnikot<br />
na penzija gi zadr`uva Fondot pri isplata na penzija, se uplatuvaat<br />
na smetka opredelena od strana na registrirana organizacija na<br />
sojuzot na penzioneri ili poto~no re~eno tie sredstva se rasporeduvaat<br />
na zdru`enijata na penzionerite vo zavisnost od brojot na<br />
~lenovite i tie samostojno raspolagaat so niv.<br />
Od odredbata na ~len 130-v od Zakonot proizleguva deka Fondot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe na Makedonija preku<br />
podra~nite edinici vr{i isplata na posmrtnata pomo{, odnosno se javuva<br />
samo kako servis vo ime i za smetka na korisnicite na penzija.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, sodr`inata na osporenite<br />
~lenovi od zakonot nasprema navodite vo inicijativite, Sudot<br />
oceni deka istite se neosnovani.<br />
170
Spored Sudot, a poa|aj}i od dobrovolniot na~in na formiraweto<br />
na solidarniot fond, utvrdenata edinstvena visina na posmrtna<br />
pomo{ od strana na edinstvena registrirana organizacija na site sojuzi;<br />
transparentnosta na raboteweto na ovaa organizacija; raspredelbata<br />
na sredstva od ~lenarinata na sojuzite na penzioneri vo zavisnost<br />
od nivniot broj kako i ulogata na fondot vo pribiraweto i servisiraweto<br />
na osigurenicite, odnosno nivnite semejstva mo`e da se konstatira<br />
deka retko kade vo druga oblast jasno doa|aat do izraz principite<br />
na humanosta, socijalnata sigurnost, zaemnosta i solidarnosta bez<br />
pritoa da bidat dovedeni vo pra{awe slobodata na zdru`uvawe, pravoto<br />
na sopstvenost, na~eloto na vladeewe na pravoto i drugi ustavni<br />
odredbi.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenite ~lenovi 130-a, 130-b i 130-v<br />
od Zakonot so ustavnite odredbi na koi se povikuvaat podnositelite<br />
na inicijativite.<br />
6. Sudot, isto taka utvrdi deka so re{enie U. br. 12/2009 od 22<br />
april 2009 godina ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 130-b stav 1 vo delot "ostvarena po osnov na {koluvawe" od Zakonot<br />
za dopolnuvawe na Zakonot za penzisko i invalidskoto osiguruvawe.<br />
So ogled na faktot {to osporeniot del na ~lenot 130-b od Zakonot<br />
ve}e bil predmet na ocenuvawe na ustavnosta pred ovoj Sud, a po<br />
povod na predmetnata inicijativa nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe,<br />
Sudot odlu~i soglasno ~lenot 28 alineite 2 i 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, da ja otfrli inicijativata.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
171
172
13. U. br. 151/2009 (21. 10. 2009)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za zadr`uvawe na postoe~kite telefonski broevi i na<br />
mobilnite aparati i za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za<br />
sovetnicite i gradona~alnikot na op{tina Makeodnski Brod br. 07-<br />
88/4 od 30. 01. 2009 godina, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod ("Slu`ben glasnik na op{tina Makedonski Brod," br. 1/2009).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored podnositelot na inicijativata, osporenata odluka bila<br />
nezakonita zatoa {to sodr`ela odredbi koi ovozmo`ile sovetnicite<br />
i gradona~alnikot na op{tinata so nezakonit na~in na steknuvawe da<br />
vospostavuvaat pravo na sopstvenost vrz stvari koi bile sopstvenost<br />
na op{tina Makedonski Brod. Imeno, ne postoel praven osnov za donesuvawe<br />
na osporenata odluka, so koja imot vo sopstvenost na op{tina<br />
Makedonski Brod trebalo da stane li~na sopstvenost na sovetnicite i<br />
gradona~alnikot kako forma na nadomestok i primawa za obavuvawe<br />
na raboti vrzani za funkcioniraweto vo Sovetot, odnosno opredelen<br />
vid na nagrada. Kako takva, osporenata odluka bila vo sprotivnost so<br />
~l. 45 i 100 od Zakonot za lokalnata samouprava ("SV RM," br. 5/2002)<br />
i ~l. 29-a, 29-b, 29-v, 29-g i 29-d od Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot<br />
za plata i drugite nadomestoci na pratenicite vo Sobranieto na Republika<br />
Makedonija i drugite izbrani i imenuvani lica vo Republikata<br />
(SV RM," br. 36/1990, 38/1991, 23/1997, 37/2005, 84/2005, 121/2007 i 161/<br />
2008) vo koi jasno bile definirani pravata na nadomestok na sovetnicite<br />
i primawata na gradona~alnikot i ne bilo propi{ano nadomestok<br />
vo forma na materijalni dobra. Poradi toa, osporenata odluka<br />
bila nezakonita i se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe<br />
na zakonitosta na istata.<br />
O d l u k a<br />
za zadr`uvawe na postoe~kite telefonski broevi i na mobilnite<br />
aparati i za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za sovetnicite<br />
i gradona~alnikot na op{tina Makedonski Brod<br />
1. Sovetot na op{tina Makedonski Brod na sednicata odr`ana<br />
na den 30. 01. 2009 godina donese odluka za zadr`uvawe na postoe~kite<br />
173
telefonski broevi i na mobilnite aparati za sovetnicite i<br />
Gradona~alnikot na op{tina Makedonski Brod, posle zavr{uvaweto<br />
na nivniot mandat.<br />
a. Sekoj sovetnik go zadr`uva postoe~kiot mobilen broj zaedno<br />
so telefonskiot aparat.<br />
b. Gradona~alnikot na Op{tinata go zadr`uva postoe~kiot mobilen<br />
broj zaedno so telefonskiot aparat. Slu`bite na Op{tinata da<br />
izrabotat poedine~ni odluki za sekoj korisnik so koi }e bide ovozmo`eno<br />
prefrluvaweto vo T-mobile.<br />
2. Sovetot na op{tina Makedonski Brod na sednicata odr`ana<br />
na den 30. 01. 2009 godina donese odluka za nabavka na prenosni<br />
kompjuteri (lap top) za potrebite na sekoj ~len na sovetot i za gradona~alnikot.<br />
Ovie prenosni kompjuteri po zavr{uvaweto na mandatite<br />
na sovetnicite i na gradona~alnikot preminuvaat vo nivna li~na sopstvenost.<br />
a. Konfiguracija:<br />
CPU: Intel Pentium Core 2 Duo min. 1,86 GHz<br />
RAM: 3GB DDR2<br />
HDD: 250 GB<br />
Graphics: separate (Nvidia, ATI) 512 MB<br />
Optical drive: DVD + - RW<br />
Display: 15.4 WXGA<br />
Options: Wlan Lan, Modem, Bluetooth, 1,3 (2) Mpix camera, Microphone.<br />
3. Ovaa odluka vleguva vo sila osmiot den od denot na objavuvawe<br />
vo slu`ben glasnik na op{tina Makedonski Brod.<br />
Br. 07-88/4 Sovet na op{tina Makedonski Brod<br />
30. 01. 2009 godina Pretsedatel<br />
@arko Risteski s.r.<br />
174<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Po vakvi pra{awa Ustavniot sud na Republika Makedonija ne<br />
odlu~uval dosega, osven na sli~no pra{awe so Odlukata U. br. 75/2009.<br />
1. Ustavniot sud so Odluka U. br. 75/2009 od 8. 07. 2009 godina gi<br />
poni{ti: Odlukata za opredeluvawe na nadomestok na ~lenovite na rabotnite<br />
tela na op{tina Kisela Voda br. 07-9452/8 od 27. 12. 2007<br />
godina i Odlukata za kompenzacija na nadomest, br. 07-1919/1 od 27. 02.<br />
2009 godina, i dvete doneseni od Sovetot na op{tina Kisela Voda.<br />
Vo obrazlo`enieto na Odlukata. Sudot utvrdi deka nitu so<br />
odredbite od Zakonot za plata i drugite nadomestoci na pratenicite<br />
vo Sobranieto na Republika Makedonija i drugite izbrani i imenuvani<br />
lica vo Republikata, nitu so Zakonot za lokalnata samouprava ne<br />
e uredeno pravo na ~lenovite na sovetot na op{tinata na poseben na-
domestok za rabota na sednici na rabotnite tela. Pra{aweto za nadomestok<br />
so zakon e utvrdeno kako pravo na ~lenovite na sovetot na edinstven<br />
i limitiran nadomestok za prisustvo na sednicite na Sovetot.<br />
So ogled na toa, poradi nepostoewe na zakonski osnov za ureduvawe na<br />
pravoto na posebniot nadomest so Odlukata br. 07-9452/8 od 27. 12. 2007<br />
godina, proizleguva deka i osporenata odluka za kompenzacija na nadomest<br />
br. 07-1919/1 od 27. 02. 2009 godina, nema zakonska osnova za utvrduvawe<br />
na pravo na ~lenovite na Sovetot na op{tinata Kisela Voda,<br />
za dobivawe na dvi`ni stvari kako kompenzacija na nadomestokot<br />
zasnovan vrz navedenata odluka od 2007 godina. Imeno, so dvete odluki<br />
se dava pravo na nadomestok za sednici na rabotni tela vo op{tinata,<br />
a so toa se raspolaga so pari~ni i drugi sredstva na op{tinata bez<br />
praven osnov za toa, me|utoa zakonodavecot ne go dozvolil toa pravo.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
So ogled na toa {to vo ureduvawe na pra{aweto za zadr`uvawe<br />
na postoe~kite broevi i na mobilnite aparati, kako i nabavkata na<br />
prenosni kompjuteri (lap top) za sovetnicite i gradona~alnikot na<br />
op{tinata, zakonodavecot so zakon ne predvidel drugi posebni nadomestoci<br />
za ~lenovite na sovetot od onie koi ve}e gi uredil za prisustvo<br />
na sednicite i nadomest za patni i dnevni tro{oci, ne e sporno<br />
deka so zavr{uvaweto na mandatite na sovetnicite i na gradona~alnikot<br />
ne se osnova za nov nadomest nadvor od nadomestot za prisustvo<br />
na sednicite na Sovetot.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored Amandmanot XVII t. 1 od Ustavot so koj se zamenuva st. 1<br />
na ~l. 115 od Ustavot na Republika Makedonija, vo edinicite na lokalnata<br />
samouprava gra|anite neposredno i preku pretstavnici u~estvuvaat<br />
vo odlu~uvaweto za pra{awa od lokalno zna~ewe, a osobeno vo<br />
oblastite na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto planirawe, za{-<br />
titata na okolinata, lokalniot ekonomski razvoj, lokalnoto finansirawe,<br />
komunalnite dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata i detskata<br />
za{tita, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo drugi oblasti<br />
utvrdeni so zakon.<br />
Soglasno ~l. 31 od Zakonot za lokalnata samouprava ("SV RM,"<br />
br. 5/2002), organi na op{tinata se sovetot i gradona~alnikot.<br />
Soglasno ~l. 45 od istiot zakon, ~lenovite na sovetot imaat<br />
pravo na nadomestok za prisustvo na sednici i nadomestok na patnite<br />
i dnevnite tro{oci, vo ramkite utvrdeni so zakon.<br />
So Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za plata i drugite nadomestoci<br />
na pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i<br />
drugite izbrani i imenuvani lica vo Republikata ("SV RM," br. 121/<br />
175
2007) koj e vlezen vo sila na 13. 10. 2007 godina, e dodaden del V-a so pet<br />
novi ~l. 29-a do 29-d.<br />
Vo delot V-a "Nadomestoci na ~lenovite na sovetite na op{tinite<br />
i ~lenovite na Sovetot na grad Skopje," so ~l. 29-a od Zakonot, e<br />
predvideno deka na ~lenovite na sovetite na op{tinite i na ~lenovite<br />
na Sovetot na gradot Skopje im pripa|a nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite na sovetot i nadomestok na patni i dnevni tro{oci, koi<br />
se obezbeduvaat i ispla}aat od buxetot na op{tinata i Buxetot na gradot<br />
Skopje.<br />
Spored ~l. 29-b od Zakonot, mese~niot nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite na sovetot se utvrduva vo procentualen iznos od prose~nata<br />
mese~na neto plata vo Republikata isplatena za prethodnata godina,<br />
no ne pove}e od 70% (a so izmenite na Zakonot vo 2008 godina,<br />
procentot e 84%). Visinata na mese~niot nadomestok za prisustvo na<br />
sednicite se utvrduva so odlukata za izvr{uvawe na buxetot na op{tinata<br />
i Buxetot na gradot Skopje.<br />
Spored ~l. 29-v od Zakonot, na pretsedatelite na sovetite za rakovodeweto<br />
i organiziraweto na rabotata, nadomestokot od ~l. 29-b se<br />
zgolemuva za 30%.<br />
Od odredbata na ~l. 29-g od Zakonot, proizleguva deka nadomestokot<br />
se isplatuva za prisustvo na sednicite, a se namaluva za 30% za<br />
sekoe otsustvo od sednica i ne se isplatuva za neprisustvo na nitu edna<br />
sednica na sovetot.<br />
Spored ~l. 29-d od Zakonot, na ~lenovite na sovetite na op{tinite<br />
i na gradot Skopje im se isplatuvaat nadomestoci za patni i dnevni<br />
tro{oci za slu`beni patuvawa vo zemjata i stranstvo spored propisite<br />
koi se odnesuvaat na dr`avnite slu`benici vraboteni vo op{tinskata<br />
administracija i vo administracijata na gradot Skopje.<br />
So ~l. 2 od ovoj Zakon e uredeno deka postojnite odluki na op{-<br />
tinite i na gradot Skopje so koi se opredeleni nadomestocite na ~lenovite<br />
na sovetite na op{tinite i na gradot Skopje }e se usoglasat so<br />
odredbite na ovoj zakon vo rok od 30 dena od denot na vleguvaweto vo<br />
sila na ovoj zakon.<br />
Po vleguvaweto vo sila na navedeniot zakon vo oktomvri 2007<br />
godina, Sovetot na op{tinata Makedonski Brod donel odluka za zadr-<br />
`uvawe na postoe~kite telefonski broevi i na mobilnite aparati i<br />
za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za sovetnicite i gradona~alnikot<br />
na op{tina Makedonski Brod br. 07-88/4 od 30. 01. 2009<br />
godina, so koja se opredeluva deka mobilnite broevi zaedno so telefonskite<br />
aparati kako i prenosnite kompjuteri (lap topi) po zavr{uvaweto<br />
na mandatite na sovetnicite i na gradona~alnikot preminuvaat<br />
vo nivna li~na sopstvenost.<br />
So odredbite od Zakonot za plata i drugite nadomestoci na<br />
pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i drugite izbrani<br />
i imenuvani lica vo Republikata, nitu so Zakonot za lokalnata<br />
176
samouprava ne se utvrduva pravo na ~lenovite na Sovetot na op{tinata<br />
na poseben nadomestok, imeno ne se predviduva zadr`uvawe mobilnite<br />
aparati i broevi kako i zadr`uvawe na prenosnite kompjuteri<br />
(lap top) za sovetnicite i gradona~alnikot na op{tinata.<br />
Pra{aweto za nadomestok so zakon e utvrdeno kako pravo na<br />
~lenovite na sovetot na edinstven i limitiran nadomestok za prisustvo<br />
na sednici, koi gi opfa}a sednicite na sovetot i sednicite na<br />
rabotnite tela, a ne se predviduva posebni nadomestoci za prisustvo i<br />
rabota na ovie sednici.<br />
So ogled na toa, poradi nepostoewe na zakonski osnov za ureduvawe<br />
na pravoto na posebniot nadomest so Odlukata br. 07-88/4 od 30.<br />
01. 2009 godina, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski Brod,<br />
proizleguva deka nema zakonski osnov za utvrduvawe na pravo na ~lenovite<br />
na sovetot na op{tinata Makedonski Brod, za dobivawe na dvi-<br />
`ni stvari kako kompenzacija na nadomestokot zasnovan na navedenata<br />
Odluka od 2009 godina. Imeno, so ovaa odluka se dava pravo na nadomestok<br />
za sovetnicite i Gradona~alnikot, a so toa se raspolaga so mobilni<br />
telefoni i lap topovi na op{tinata bez praven osnov za toa, nitu<br />
zakonodavecot so zakon go dozvolil toa pravo.<br />
Poradi pogoreiznesenata pravna sostojba, smetame deka za navedenata<br />
odluka donesena od Sovetot na op{tinata Makedonski Brod,<br />
osnovano mo`e da se postavi pra{aweto na zakonitosta, a do kone~noto<br />
odlu~uvawe Sudot da go zapre izvr{uvaweto na poedine~nite<br />
akti ili dejstvija doneseni, odnosno prezemeni vrz osnova na odlukata,<br />
pa poradi toa se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
Odlukata za zadr`uvawe na postoe~kite telefonski broevi i na mobilnite<br />
aparati i za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za sovetnicite<br />
i gradona~alnikot na op{tina Makeodnski Brod br. 07-88/4 od<br />
30. 01. 2009 godina, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski Brod<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Makedonski Brod," br. 1/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 27 i 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 21 oktomvri<br />
2009 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
Odlukata za zadr`uvawe na postoe~kite telefonski broevi i na mobilnite<br />
aparati i za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za sove-<br />
177
tnicite i gradona~alnikot na op{tina Makeodnski Brod br. 07-88/4 od<br />
30. 01. 2009 godina, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski Brod<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Makedonski Brod," br. 1/2009).<br />
2. SE ZAPIRA izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija<br />
doneseni odnosno prezemeni vrz osnova na Odlukata ozna~ena vo<br />
to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Musa Xaferi - Minister za lokalna samouprava na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na zakonitosta na aktot ozna~en vo to~ka<br />
1 od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, osporenata Odluka<br />
bila nezakonita zatoa {to sodr`ela odredbi koi ovozmo`uvale sovetnicite<br />
i gradona~alnikot na op{tinata preku nezakonit na~in na<br />
steknuvawe da vospostavuvaat pravo na sopstvenost vrz stvari koi<br />
bile sopstvenost na op{tina Makedonski Brod.<br />
Imeno, ne postoel praven osnov za donesuvawe na osporenata<br />
Odluka, so koja imot vo sopstvenost na op{tina Makedonski Brod trebalo<br />
da stane li~na sopstvenost na sovetnicite i gradona~alnikot<br />
kako forma na nadomestok i primawa za obavuvawe na raboti vrzani za<br />
funkcioniraweto vo Sovetot odnosno opredelen vid na nagrada. Kako<br />
takva, osporenata Odluka bila vo sprotivnost so ~lenovite 45 i 100 od<br />
Zakonot za lokalnata samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 5/2002) i ~lenovite 29-a, 29-b, 29-v, 29-g i 29-d od Zakonot<br />
za dopolnuvawe na Zakonot za plata i drugite nadomestoci na pratenicite<br />
vo Sobranieto na Republika Makedonija i drugite izbrani i<br />
imenuvani lica vo Republikata ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“<br />
br. 36/1990, 38/1991, 23/1997, 37/2005, 84/2005, 121/2007 i 161/2008)<br />
vo koi jasno bile definirani pravata na nadomestok na sovetnicite i<br />
primawata na gradona~alnikot i ne bilo propi{ano nadomestok vo<br />
forma na materijalni dobra.<br />
Poradi toa, spored inicijativata osporenata Odluka bila nezakonita<br />
i se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta<br />
na Odlukata.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka vo to~ka 1 od Odlukata se<br />
predviduva deka Sovetot na op{tina Makedonski Brod na sednicata<br />
odr`ana na den 30. 01. 2009 godina donese odluka za zadr`uvawe na postoe~kite<br />
telefonski broevi i na mobilnite aparati za sovetnicite i<br />
Gradona~alnikot na op{tina Makedonski Brod, posle zavr{uvaweto<br />
na nivniot mandat.<br />
a. Sekoj sovetnik go zadr`uva postoe~kiot mobilen broj zaedno<br />
so telefonskiot aparat.<br />
b. Gradona~alnikot na Op{tinata go zadr`uva postoe~kiot mobilen<br />
broj zaedno so telefonskiot aparat. Slu`bite na op{tinata da<br />
izrabotat poedine~ni odluki za sekoj korisnik so koi }e bide ovozmo`eno<br />
prefrluvaweto vo T-mobile.<br />
178
Spored to~ka 2 od Odlukata Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod na sednicata odr`ana na den 30. 01. 2009 godina donese odluka za<br />
nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za potrebite na sekoj ~len<br />
na sovetot i za Gradona~alnikot. Ovie prenosni kompjuteri po zavr-<br />
{uvaweto na mandatite na sovetnicite i na Gradona~alnikot preminuvaat<br />
vo nivna li~na sopstvenost.<br />
a. Konfiguracija:<br />
CPU: Intel Pentium Core 2 Duo min. 1,86 GHz<br />
RAM: 3GB DDR2<br />
HDD: 250 GB<br />
Graphics: separate (Nvidia, ATI) 512 MB<br />
Optical drive: DVD + - RW<br />
Display: 15.4 WXGA<br />
Options: Wlan Lan, Modem, Bluetooth, 1,3 (2) Mpix camera, Microphone.<br />
Vo to~kata 3 od Odlukata se predviduva deka ovaa Odluka vleguva<br />
vo sila osmiot den od denot na objavuvawe vo slu`ben glasnik na<br />
op{tina Makedonski Brod.<br />
5. Spored Amandmanot XVII to~ka 1 od Ustavot so koj se zamenuva<br />
stavot 1 na ~lenot 115 od Ustavot na Republika Makedonija, vo<br />
edinicite na lokalnata samouprava gra|anite neposredno i preku pretstavnici<br />
u~estvuvaat vo odlu~uvaweto za pra{awa od lokalno zna~ewe,<br />
a osobeno vo oblastite na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto<br />
planirawe, za{titata na okolinata, lokalniot ekonomski razvoj, lokalnoto<br />
finansirawe, komunalnite dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata<br />
i detskata za{tita, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo<br />
drugi oblasti utvrdeni so zakon.<br />
Soglasno ~len 31 od Zakonot za lokalnata samouprava ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 5/2002), organi na op{tinata<br />
se sovetot i gradona~alnikot.<br />
Soglasno ~len 45 od istiot zakon, ~lenovite na sovetot imaat<br />
pravo na nadomestok za prisustvo na sednici i nadomestok na patnite<br />
i dnevnite tro{oci, vo ramkite utvrdeni so zakon.<br />
So Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za plata i drugite nadomestoci<br />
na pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i<br />
drugite izbrani i imenuvani lica vo Republikata ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija, br. 121/2007) koj e vlezen vo sila na 13 oktomvri<br />
2007 godina, e dodaden del V-a so pet novi ~lenovi 29-a do 29-d.<br />
Vo delot V-a "Nadomestoci na ~lenovite na sovetite na op{tinite<br />
i ~lenovite na Sovetot na grad Skopje“, so ~lenot 29-a od Zakonot,<br />
e predvideno deka na ~lenovite na sovetite na op{tinite i na<br />
~lenovite na Sovetot na gradot Skopje im pripa|a nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite na sovetot i nadomestok na patni i dnevni tro{oci,<br />
koi se obezbeduvaat i ispla}aat od buxetot na op{tinata i Buxetot<br />
na gradot Skopje.<br />
179
Spored ~lenot 29-b od Zakonot, mese~niot nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite na sovetot se utvrduva vo procentualen iznos od<br />
prose~nata mese~na neto plata vo Republikata isplatena za prethodnata<br />
godina, no ne pove}e od 70% (a so izmenite na Zakonot vo 2008<br />
godina, procentot e 84%). Visinata na mese~niot nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite se utvrduva so odlukata za izvr{uvawe na buxetot<br />
na op{tinata i Buxetot na gradot Skopje.<br />
Spored ~lenot 29-v od Zakonot, na pretsedatelite na sovetite<br />
za rakovodeweto i organiziraweto na rabotata, nadomestokot od ~lenot<br />
29-b se zgolemuva za 30%.<br />
Od odredbata na ~lenot 29-g od Zakonot, proizleguva deka nadomestokot<br />
se isplatuva za prisustvo na sednicite, a se namaluva za 30%<br />
za sekoe otsustvo od sednica i ne se isplatuva za neprisustvo na nitu<br />
edna sednica na sovetot.<br />
Spored ~lenot 29-d od Zakonot, na ~lenovite na sovetite na<br />
op{tinite i na gradot Skopje im se isplatuvaat nadomestoci za patni<br />
i dnevni tro{oci za slu`beni patuvawa vo zemjata i stranstvo spored<br />
propisite koi se odnesuvaat na dr`avnite slu`benici vraboteni vo<br />
op{tinskata administracija i vo administracijata na gradot Skopje.<br />
So ~lenot 2 od ovoj Zakon e uredeno deka postojnite odluki na<br />
op{tinite i na gradot Skopje so koi se opredeleni nadomestocite na<br />
~lenovite na sovetite na op{tinite i na gradot Skopje }e se usoglasat<br />
so odredbite na ovoj zakon vo rok od 30 dena od denot na vleguvaweto vo<br />
sila na ovoj zakon.<br />
Po vleguvaweto vo sila na navedeniot zakon vo oktomvri 2007<br />
godina, Sovetot na op{tinata Makedonski Brod donel Odluka za<br />
zadr`uvawe na postoe~kite telefonski broevi i na mobilnite aparati<br />
i za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za sovetnicite i<br />
gradona~alnikot na op{tina Makeodnski Brod br. 07-88/4 od 30. 01.<br />
2009 godina, so koja se opredeluva deka mobilnite broevi zaedno so telefonskite<br />
aparati kako i prenosnite kompjuteri (lap topi) po zavr{uvaweto<br />
na mandatite na sovetnicite i na gradona~alnikot preminuvaat<br />
vo nivna li~na sopstvenost.<br />
So odredbite od Zakonot za plata i drugite nadomestoci na<br />
pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i drugite izbrani<br />
i imenuvani lica vo Republikata, nitu so Zakonot za lokalnata<br />
samouprava ne se utvrduva pravo na ~lenovite na sovetot na op{tinata<br />
na poseben nadomestok, imeno ne se predviduva zadr`uvawe mobilnite<br />
aparati i broevi kako i zadr`uvawe na prenosnite kompjuteri (lap<br />
top) za sovetnicite i Gradona~alnikot na op{tinata.<br />
Pra{aweto za nadomestok so zakon e utvrdeno kako pravo na<br />
~lenovite na sovetot na edinstven i limitiran nadomestok za prisustvo<br />
na sednici, koi gi opfa}a sednicite na sovetot i sednicite na rabotnite<br />
tela, a ne se predviduva posebni nadomestoci za prisustvo i<br />
rabota na ovie sednici.<br />
180
So ogled na toa, poradi nepostoewe na zakonski osnov za<br />
ureduvawe na pravoto na posebniot nadomest so Odlukata broj 07-88/4<br />
od 30. 01. 2009 godina, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod, proizleguva deka nema zakonski osnov za utvrduvawe na pravo na<br />
~lenovite na sovetot na op{tinata Makedonski Brod, za dobivawe na<br />
dvi`ni stvari kako kompenzacija na nadomestokot zasnovan na navedenata<br />
Odluka od 2009 godina. Imeno, so ovaa odluka se dava pravo na<br />
nadomestok za sovetnicite i gradona~alnikot, a so toa se raspolaga so<br />
mobili telegoni i lap-topi na op{tinata bez praven osnov za toa,<br />
nitu zakonodavecot so zakon go dozvolil toa pravo.<br />
Poradi pogoreiznesenata pravna sostojba, Sudot oceni deka za<br />
navedenata odluka donesena od Sovetot na op{tinata Makedonski<br />
Brod, osnovano mo`e da se postavi pra{aweto na nejzinata zakonitost.<br />
6. So ogled na toa {to so izvr{uvaweto na osporenata odluka,<br />
bi mo`elo da nastanat te{ko otstranlivi posledici do donesuvawe na<br />
kone~na odluka, Sudot soglasno ~len 27 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, re{i da go zapre izvr{uvaweto na poedine~nite<br />
akti ili dejstvija doneseni vvrz osnova na taa odluka.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski i d-r<br />
<strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
*<br />
PREDMET: Predlog za odlu~uvawe so Nacrt - odluka po predmetot U.<br />
br. 151/2009<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod inicijativa<br />
podneseno od Ministerstvoto za lokalna samouprava - Skopje, so Re{enie<br />
U. br. 151/2009 od 21. 11. 2009 godina povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonistosta na Odlukata za zadr`uvawe na postoe~kite<br />
telefonski broevi i na mobilnite aparati i za nabavka na prenosni<br />
kompjuteri (lap top) za sovetnicite i Gradona~alnikot na op{-<br />
tina Makeodnski Brod, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod pod br. 07-88/4 od 30. 01. 2009 godina.<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot osnovano se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na navedenata odluka so Ustavot.<br />
2. Donositelot na osporeniot akt vo predvideniot rok ne dostavi<br />
odgovor po navodite sodr`ani vo Re{enieto za poveduvawe postapka.<br />
3. So ogled na toa {to pravnata i fakti~kata sostojba ne se<br />
promeneti, se p r e d l a g a:<br />
181
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ja poni{ti Odlukata za zadr`uvawe na postoe~kite<br />
telefonski broevi i na mobilnite aparati i za nabavka na prenosni<br />
kompjuteri (lap top) za sovetnicite i Gradona~alnikot na op{tina<br />
Makedonski Brod, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski Brod<br />
pod br. 07-88/4 od 30. 01. 2009 godina.<br />
3. SE STAVA NADVOR OD SILA Re{enieto za zapirawe na<br />
izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija {to se doneseni,<br />
odnosno prezemeni vrz osnova na Odlukata ozna~ena vo t. 2 od ovoj<br />
predlog.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 16 dekemvri 2009<br />
dekemvri 2009 godina, donese<br />
O D L U K A<br />
1. SE PONI[TUVA Odlukata za zadr`uvawe na postoe~kite<br />
telefonski broevi i na mobilnite aparati i za nabavka na prenosni<br />
kompjuteri (lap top) za sovetnicite i Gradona~alnikot na op{tina<br />
Makedonski Brod, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski Brod<br />
pod br. 07-88/4 od 30. 01. 2009 godina.<br />
2. SE STAVA NADVOR OD SILA Re{enieto za zapirawe na<br />
izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija {to se doneseni,<br />
odnosno prezemeni vrz osnova na Odlukata ozna~ena vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
3. Ovaa odluka }e se objavi vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija."<br />
4. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod inicijativa<br />
podneseno od Musa Xaferi - Minister za lokalna samouprava, so Re-<br />
{enie U. br. 151/2009 od 21 oktomvri 2009 godina povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na odlukata ozna~ena vo to~kata<br />
1 na ovaa odluka, zatoa {to osnovano se postavi pra{aweto za<br />
nejzinata soglasnost so Ustavot, Zakonot za lokalnata samouprava i<br />
Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za plata i drugite nadomestoci na<br />
pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i drugite izbrani<br />
i imenuvani lica vo Republikata.<br />
5. Sudot na sednicata utvrdi deka vo to~ka 1 od Odlukata se<br />
predviduva deka Sovetot na op{tina Makedonski Brod na sednicata<br />
odr`ana na den 30. 01. 2009 godina donese odluka za zadr`uvawe na postoe~kite<br />
telefonski broevi i na mobilnite aparati za sovetnicite i<br />
182
Gradona~alnikot na op{tina Makedonski Brod, po zavr{uvaweto na<br />
nivniot mandat.<br />
a. Sekoj sovetnik go zadr`uva postoe~kiot mobilen broj zaedno<br />
so telefonskiot aparat.<br />
b. Gradona~alnikot na op{tinata go zadr`uva postoe~kiot mobilen<br />
broj zaedno so telefonskiot aparat. Slu`bite na Op{tinata da<br />
izrabotat poedine~ni odluki za sekoj korisnik so koi }e bide ovozmo`eno<br />
prefrluvaweto vo T-mobile.<br />
Spored to~ka 2 od Odlukata, Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod na sednicata odr`ana na den 30. 01. 2009 godina donese odluka za<br />
nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za potrebite na sekoj ~len<br />
na sovetot i za Gradona~alnikot. Ovie prenosni kompjuteri po zavr{uvaweto<br />
na mandatite na sovetnicite i na Gradona~alnikot preminuvaat<br />
vo nivna li~na sopstvenost.<br />
a. Konfiguracija:<br />
CPU: Intel Pentium Core 2 Duo min. 1,86 GHz<br />
RAM: 3GB DDR2<br />
HDD: 250 GB<br />
Graphics: separate (Nvidia, ATI) 512 MB<br />
Optical drive: DVD + - RW<br />
Display: 15.4 WXGA<br />
Options: Wlan Lan, Modem, Bluetooth, 1,3 (2) Mpix camera, Microphone.<br />
Vo to~kata 3 od Odlukata se predviduva deka ovaa odluka vleguva<br />
vo sila osmiot den od denot na objavuvawe vo slu`ben glasnik na<br />
op{tina Makedonski Brod.<br />
6. Spored Amandmanot XVII to~ka 1 od Ustavot so koj se zamenuva<br />
stavot 1 na ~lenot 115 od Ustavot na Republika Makedonija, vo<br />
edinicite na lokalnata samouprava gra|anite neposredno i preku<br />
pretstavnici u~estvuvaat vo odlu~uvaweto za pra{awa od lokalno zna-<br />
~ewe, a osobeno vo oblastite na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto<br />
planirawe, za{titata na okolinata, lokalniot ekonomski razvoj,<br />
lokalnoto finansirawe, komunalnite dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata<br />
i detskata za{tita, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i<br />
vo drugi oblasti utvrdeni so zakon.<br />
Soglasno ~len 31 od Zakonot za lokalnata samouprava ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 5/2002), organi na op{tinata<br />
se sovetot i gradona~alnikot.<br />
Soglasno ~len 45 od istiot zakon, ~lenovite na sovetot imaat<br />
pravo na nadomestok za prisustvo na sednici i nadomestok na patnite<br />
i dnevnite tro{oci, vo ramkite utvrdeni so zakon.<br />
So Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za plata i drugite nadomestoci<br />
na pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i<br />
drugite izbrani i imenuvani lica vo Republikata ("Slu`ben vesnik<br />
183
na Republika Makedonija," br. 121/2007) koj e vlezen vo sila na 13 oktomvri<br />
2007 godina, e dodaden del V-a so pet novi ~lenovi 29-a do 29-d.<br />
Vo delot V-a „Nadomestoci na ~lenovite na sovetite na op{tinite<br />
i ~lenovite na Sovetot na grad Skopje“, so ~lenot 29-a od Zakonot,<br />
e predvideno deka na ~lenovite na sovetite na op{tinite i na<br />
~lenovite na Sovetot na gradot Skopje im pripa|a nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite na sovetot i nadomestok na patni i dnevni tro-<br />
{oci, koi se obezbeduvaat i ispla}aat od buxetot na op{tinata i Buxetot<br />
na gradot Skopje.<br />
Spored ~lenot 29-b od Zakonot, mese~niot nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite na sovetot se utvrduva vo procentualen iznos od<br />
prose~nata mese~na neto plata vo Republikata isplatena za prethodnata<br />
godina, no ne pove}e od 70% (a so izmenite na Zakonot vo 2008<br />
godina, procentot e 84%). Visinata na mese~niot nadomestok za prisustvo<br />
na sednicite se utvrduva so odlukata za izvr{uvawe na buxetot<br />
na op{tinata i Buxetot na gradot Skopje.<br />
Spored ~lenot 29-v od Zakonot, na pretsedatelite na sovetite<br />
za rakovodeweto i organiziraweto na rabotata, nadomestokot od ~lenot<br />
29-b se zgolemuva za 30%.<br />
Od odredbata na ~lenot 29-g od Zakonot, proizleguva deka nadomestokot<br />
se isplatuva za prisustvo na sednicite, a se namaluva za 30%<br />
za sekoe otsustvo od sednica i ne se isplatuva za neprisustvo na nitu<br />
edna sednica na sovetot.<br />
Spored ~lenot 29-d od Zakonot, na ~lenovite na sovetite na<br />
op{tinite i na gradot Skopje im se isplatuvaat nadomestoci za patni<br />
i dnevni tro{oci za slu`beni patuvawa vo zemjata i stranstvo spored<br />
propisite koi se odnesuvaat na dr`avnite slu`benici vraboteni vo<br />
op{tinskata administracija i vo administracijata na gradot Skopje.<br />
So ~lenot 2 od ovoj Zakon e uredeno deka postojnite odluki na<br />
op{tinite i na gradot Skopje so koi se opredeleni nadomestocite na<br />
~lenovite na sovetite na op{tinite i na gradot Skopje }e se usoglasat<br />
so odredbite na ovoj zakon vo rok od 30 dena od denot na vleguvaweto vo<br />
sila na ovoj zakon.<br />
Po vleguvaweto vo sila na navedeniot zakon vo oktomvri 2007<br />
godina, Sovetot na op{tinata Makedonski Brod donel Odluka za zadr`uvawe<br />
na postoe~kite telefonski broevi i na mobilnite aparati i<br />
za nabavka na prenosni kompjuteri (lap top) za sovetnicite i Gradona-<br />
~alnikot na op{tina Makeodnski Brod br. 07-88/4 od 30. 01. 2009 godina,<br />
so koja se opredeluva deka mobilnite broevi zaedno so telefonskite<br />
aparati kako i prenosnite kompjuteri (lap topi) po zavr{uvaweto<br />
na mandatite na sovetnicite i na Gradona~alnikot preminuvaat<br />
vo nivna li~na sopstvenost.<br />
So odredbite od Zakonot za plata i drugite nadomestoci na<br />
pratenicite vo Sobranieto na Republika Makedonija i drugite izbrani<br />
i imenuvani lica vo Republikata, nitu so Zakonot za lokalnata sa-<br />
184
mouprava ne se utvrduva pravo na ~lenovite na sovetot na op{tinata<br />
na poseben nadomestok, imeno ne se predviduva zadr`uvawe mobilnite<br />
aparati i broevi kako i zadr`uvawe na prenosnite kompjuteri (lap<br />
top) za sovetnicite i Gradona~alnikot na op{tinata.<br />
Pra{aweto za nadomestok so zakon e utvrdeno kako pravo na<br />
~lenovite na sovetot na edinstven i limitiran nadomestok za prisustvo<br />
na sednici, a ne se predviduva posebni nadomestoci za prisustvo<br />
i rabota na ovie sednici ili pak drugi prava kako {to se sodr`ani vo<br />
osporenata odluka.<br />
So ogled na toa, poradi nepostoewe na zakonski osnov za ureduvawe<br />
na pravoto na posebniot nadomest so Odlukata broj 07-88/4 od 30.<br />
01. 2009 godina, donesena od Sovetot na op{tina Makedonski Brod, Sudot<br />
utvrdi deka nema zakonski osnov za utvrduvawe na pravo na ~lenovite<br />
na sovetot na op{tinata Makedonski Brod, za dobivawe na dvi-<br />
`ni stvari kako kompenzacija na nadomestokot zasnovan na navedenata<br />
Odluka od 2009 godina. Imeno, so ovaa odluka se dava pravo na nadomestok<br />
za sovetnicite i Gradona~alnikot, a so toa se raspolaga so mobilni<br />
telefoni i lap-topi na op{tinata bez praven osnov za toa, nitu<br />
zakonodavecot so zakon go dozvolil toa pravo.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova odluka.<br />
8. Ovaa odluka Sudot go donese so mnozinstvo glasovi od<br />
pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r<br />
Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
185
186
14. U. br. 87/2009 (21. 10. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 28 st. 1 t. 8 i 9 i ~l. 29 st. 1 t. 4 i 5 od Zakonot za prosvetnata<br />
inspekcija ("SV RM," br. 52/2005 i 81/2008).<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored podnositelot na inicijativata, osporenite odredbi<br />
bile vo sprotivnost so ~l. 32 st. 5 od Ustavot, odnosno so ~l. 1 st. 1 i 2<br />
od Zakonot za rabotnite odnosi i ~l. 1 st. 1 i 2 od Kolektivniot dogovor<br />
za srednoto obrazovanie vo Republika Makedonija.<br />
Imeno, osporenite odredbi, so koi se predviduva ovlastuvawe<br />
na dr`avniot prosveten inspektor, odnosno ovlasteniot prosveten<br />
inspektor pri vr{eweto na nadzor, da predlagaat poveduvawe na disciplinska<br />
postapka protiv vrabotenite vo dr`avnite i privatnite<br />
vospitnoobrazovni ustanovi, u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite<br />
i nau~nite ustanovi, odnosno protiv vrabotenite vo<br />
vospitnoobrazovnite ustanovi osnovani od op{tinata, odnosno gradot<br />
Skopje i da predlagaat otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite<br />
utvrdeni so ovoj zakon, zna~ele dualizam vo reguliraweto na pravata i<br />
obvrskite od raboten odnos, a posebno po odnos na odgovornosta na<br />
rabotnikot. Imeno, spored podnositelot na inicijativata, zakonodavecot<br />
odnosite vo oblasta na trudot, soglasno ~l. 32 st. 5 od Ustavot,<br />
gi uredil so Zakonot za rabotnite odnosi, so koj na edinstven na~in<br />
bile uredeni pravata i obvrskite za site rabotnici i za sekoj rabotodava~<br />
definiran soglasno ~l. 5 st. 1 t. 3 od Zakonot, koj vrabotuva<br />
rabotnici vrz osnova na dogovor za vrabotuvawe. Vo ovaa smisla, so<br />
Zakonot za rabotnite odnosi na op{t na~in bil reguliran i institutot<br />
otstranuvawe od rabota, so utvrduvawe na slu~aite, odnosno pri~inite<br />
poradi koi rabotnikot mo`el da bide otstranet od rabota od kaj<br />
rabotodava~ot.<br />
Poradi navedeniot dualizam, se predlaga Ustavniot sud da gi<br />
ukine osporenite odredbi kako neustavni.<br />
187
Sodr`ina na osporenite odrebi vo tekst koj se osporuva:<br />
^len 28<br />
Dr`avniot prosveten inspektor pri vr{eweto na nadzor e<br />
ovlasten da:<br />
1) vr{i nadzor na kvalitetot na vospitno-obrazovnata rabota<br />
preku evaluacija;<br />
2) ostvaruva uvid vo izvr{uvaweto na zakonite, drugite propisi<br />
i op{ti akti vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni ustanovi,<br />
u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite i nau~nite<br />
ustanovi i da baraat potrebni podatoci za toa;<br />
3) uka`uva na izvr{uvawe na zakonite i drugite propisi, odnosno<br />
otstranuvawe na konstatiranite nedostatoci proizlezeni od primenata<br />
na nezakonski merki ili od povredata na zakonot i drugite<br />
propisi vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni ustanovi, u~eni~kite<br />
i studentskite domovi, visokoobrazovnite i nau~nite ustanovi;<br />
4) spre~i sproveduvawe na nezakonski merki, dejstvija, raboti i<br />
postapki vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni ustanovi,<br />
u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite i nau~nite ustanovi;<br />
5) predlaga poveduvawe postapka za poni{tuvawe na ispiti pri<br />
~ie sproveduvawe se povredeni propisite i poni{tuvawe na svidetelstva,<br />
diplomi i drugi javni ispravi dobieni od tie ispiti;<br />
6) predlaga poveduvawe postapka za poni{tuvawe na svidetelstva,<br />
uverenija i diplomi izdadeni od vospitno-obrazovnite ustanovi<br />
koi nemaat dozvola za rabota;<br />
7) izdava privremena zabrana za koristewe (odnosno) upotreba<br />
na osporuvanite svidetelstva, uverenijai diplomi se do donesuvaweto<br />
na kone~na odluka za nivna validnost;<br />
8) predlaga poveduvawe na disciplinska postapka protiv vrabotenite<br />
vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni ustanovi, u~eni~kite<br />
i studentskite domovi, visokoobrazovnite i nau~nite ustanovi;<br />
9) predlaga otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite utvrdeni<br />
so ovoj zakon;<br />
10) predlaga poni{tuvawe na ocenka i opredeluvawe na povtorna<br />
proverka na znaeweto i ocenuvaweto na u~enicite i<br />
11) go izvestuva osnova~ot na vospitno-obrazovnata institucija<br />
za naodite od izvr{eniot inspekciski nadzor za slu~aite koga e potrebno<br />
otstranuvawe na povredi od takov karakter koi ne trpat odlagawe<br />
i go zagrozuvaat `ivotot ili zdravjeto na decata, u~enicite, studentite<br />
i na vrabotenite vo vospitno-obrazovniot proces.<br />
188
^len 29<br />
Ovlasteniot prosveten inspektor pri vr{eweto na nadzor e<br />
ovlasten da:<br />
1) ostvaruva uvid vo izvr{uvaweto na zakonite, drugite propisi<br />
i op{ti akti vo vospitno-obrazovnite ustanovi osnovani od<br />
op{tinata, odnosno gradot Skopje i da bara potrebni podatoci za toa;<br />
2) uka`uva na izvr{uvawe na zakonite i drugite propisi, odnosno<br />
otstranuvawe na konstatiranite nedostatoci proizlezeni od primenata<br />
na nezakonski merki ili od povredata na zakonot i drugite<br />
propisi vo vospitno-obrazovnite ustanovi osnovani od op{tinata,<br />
odnosno gradot Skopje;<br />
3) spre~i sproveduvawe na nezakonski merki, dejstvija, raboti i<br />
postapki vo vospitno-obrazovnite ustanovi osnovani od op{tinata,<br />
odnosno gradot Skopje;<br />
4) predlaga poveduvawe na disciplinska postapka protiv vrabotenite<br />
vo vospitno-obrazovnite ustanovi osnovani od op{tinata,<br />
odnosno gradot Skopje;<br />
5) predlaga otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite utvrdeni<br />
so ovoj zakon (osporen del) i<br />
6) go izvestuva sovetot na op{tinata, odnosno Sovetot na gradot<br />
Skopje za naodite od izvr{eniot inspekciski nadzor za slu~aite<br />
koga e potrebno otstranuvawe na povredi od takov karakter koi ne<br />
trpat odlagawe i go zagrozuvaat `ivotot ili zdravjeto na decata, u~enicite,<br />
studentite i na vrabotenite vo vospitno-obrazovniot proces.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
67/2007, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 1 vo delot:<br />
"i ovlastenite inspektori na op{tinata i na gradot Skopje," na<br />
poglavejto: "4. Ovlasteni prosvetni inspektori na op{tinata i na<br />
gradot Skopje," ~l. 10 i 11, ~l. 12 st. 1 vo delot: "i ovlasteniot prosveten<br />
inspektor," st. 3 vo delot: "a na ovlasteniot prosveten inspektor<br />
ja izdava gradona~alnikot na op{tinata, odnosno na gradot<br />
Skopje," ~l. 15 st. 2, 4 i 5 vo delot: "i 4", st. 5 t. 6 vo delot: "odnosno za<br />
ovlasteniot prosveten inspektor," ~l. 17 st. 4 vo delot: "odnosno<br />
ovlasteniot prosveten inspektor," ~l. 23, ~l. 29 i ~l. 32 st. 1 vo delot:<br />
"i ovlasteniot prosveten inspektor" od Zakonot za prosvetnata inspekcija<br />
("SV RM," br. 52/2005).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: So Zakonot za prosvetnata<br />
inspekcija se ureduvaat, organizacijata, nadle`nostite i ovlastuvawata<br />
na prosvetnata inspekcija, {to ja vr{i Dr`avniot prosveten<br />
inspektorat i ovlastenite inspektori na op{tinite i na gradot<br />
Skopje.<br />
189
Trgnuvaj}i od zakonskoto ovlastuvawe defirnirano vo ~l. 23 t.<br />
2 al. 4 od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava kako lex generalis, so Zakonot za prosvetnata inspekcija, kako lex<br />
specialis, konkretno se definira i odreduva prosvetniot inspektorat i<br />
negovata nadle`nost.<br />
Imeno, faktot deka so Zakonot za organizacija i rabotata na<br />
organite na dr`avnata uprava se ureduvaat organizacijata, nadle`nostite<br />
i rabotata na organite na dr`avnata uprava kako lex generalis, ne<br />
pretstavuva pre~ka zakonodavecot vo ramkite na svoite ustavni ovlastuvawa<br />
(~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot) so drugi zakoni da gi douredi<br />
odredeni pra{awa kako {to vpro~em e i slu~ajot so predmetniot zakon<br />
i toa ne pretstavuva povreda na Ustavot.<br />
Donesuvaweto na Zakonot za prosvetnata inspekcija e vo funkcija<br />
na definirawe i precizirawe na organizacijata, nadle`nostite<br />
i ovlastuvawata na prosvetnata inspekcija {to ja vr{i Dr`avniot<br />
prosveten inspektorat i ovlastenite inspektori na op{tinata i na<br />
gradot Skopje, kako {to na primer e i Zakonot za osnovno, sredno, visoko<br />
obrazovanie, ili pak drug zakon, kako lex specialis, nezavisno od toa<br />
deka nadle`nostite za navedenite i drugi zakoni se utvrdeni vo generalniot<br />
Zakon za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava.<br />
Poa|aj}i od analizata na navedenite ustavni i zakonski odredbi<br />
jasno proizleguva deka nadle`nosta, odnosno organizacijata i rabotata<br />
na Ministerstvoto za obrazovanie, a vo tie ramki i na Dr`avniot<br />
prosveten inspektorat e uredeno so zakonite za organizacija i<br />
rabota na organite na dr`avnata uprava, i Zakonot za prosvetnata inspekcija,<br />
kako {to vpro~em i predviduva ~l. 95 st. 3 od Ustavot, a Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija e vo funkcija na definirawe i precizirawe<br />
na organizacijata, nadle`nostite i ovlastuvawata na dr`avniot<br />
prosveten inspektorat, kako {to e navedeno pogore, poradi {to<br />
ne mo`e da se prifatat navodite vo inicijativata deka zakonodavecot<br />
nemal pravo navedenite raboti da gi douredi so Zakonot za prosvetnata<br />
inspekcija.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka<br />
Ustavot, pokraj toa {to ja garantira samostojnosta na op{tinite i<br />
gradot Skopje, predviduva deka Republikata vr{i nadzor nad zakonitosta<br />
na nivnata rabota.<br />
Od odredbite od Zakonot za lokalnata samouprava proizleguva<br />
deka nadle`nostite na op{tinata vo princip se celosni i isklu~ivi i<br />
ne smeat da bidat odzemeni ili ograni~eni, osven vo slu~aite utvrdeni<br />
so zakon. Zna~i samiot Zakon za lokalnata samouprava predvidel isklu~ok<br />
vo smisla na toa deka so poseben zakon mo`e da se predvidi odzemawe<br />
na nadle`nostite na op{tinata.<br />
Vo ovaa smisla odlukite, odnosno merkite {to gi prezemaat<br />
ovlastenite inspektori na op{tinata i na gradot Skopje pri vr{ewe-<br />
190
to na prosvetniot inspekciski nadzor koj soglasno ~l. 2 od Zakonot za<br />
prosvetnata inspekcija opfa}a nadzor na kvalitetot na obrazovniot<br />
proces i efektivnosta preku evaluacija na rabotata na vospitnoobrazovnite<br />
ustanovi vo osnovnoto i srednoto obrazovanie i vr{ewe<br />
nadzor nad primenata na zakonite, drugite propisi i op{ti akti od<br />
oblasta na vospitanieto i obrazovanieto, go nemaat istoto zna~ewe i<br />
pravno dejstvo kako odlukite na resornoto ministerstvo {to toa gi<br />
donesuva pri vr{ewe na nadzorot nad zakonitosta, odnosno se soema<br />
razli~en institut od nadzorot nad zakonitosta na rabotata na op{-<br />
tinata od ~l. 115 od Ustavot na Republika Makedonija, poradi {to so<br />
osporenite odredbi i nivni delovi od Zakonot za prosvetnata inspekcija<br />
ne se povreduvaat navedenite ustavni odredbi, odnosno nema kolizija<br />
me|u ovlastuvawata na ovlastenite inspektori na op{tinata i na<br />
gradot Skopje i ovlastuvawata na nadzorot koj vo ime na Republikata<br />
gi vr{i resornoto ministerstvo, vo konkretniot slu~aj Ministerstvoto<br />
za obrazovanie i nauka.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, zakonodavecot so osporenite<br />
odredbi od Zakonot za prosvetnata inspekcija predvidel odzemawe na<br />
vr{eweto na rabotite od organite na op{tinata i organite na gradot<br />
Skopje od strana na dr`avniot prosveten inspektorat se so cel da se<br />
obezbedi nepre~eno ostvaruvawe na nadle`nostite utvrdeni vo Zakonot<br />
za lokalnata samouprava, Zakonot za prosvetnata inspekcija i da<br />
se realizira ustavno utvrdenata pozicija na edinicite na lokalnata<br />
samouprava od Amandmanot XVII na Ustavot, a ovlastuvawata na ovlastenite<br />
prosvetni inspektori na op{tinata i na gradot Skopje se vo<br />
ramkite na nadle`nostite na op{tinite i gradot Skopje utvrdeni vo<br />
~l. 22 od Zakonot za lokalnata samouprava, poradi {to osporenite<br />
odredbi i nivnite delovi od Zakonot za prosvetnata inspekcija ne se<br />
vo sprotivnost so poso~enite ustavni odredbi.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali ustavnoto ovlastuvawe so zakon i so kolektiven dogovor<br />
da se ureduvaat ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba<br />
e iscrpeno so donesuvaweto na Zakonot za rabotnite odnosi,<br />
odnosno dali i so drug zakon mo`at da se ureduvaat pra{awa od sferata<br />
na rabotnite odnosi.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i<br />
za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
191
Spored ~l. 32 st. 5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na<br />
vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~l. 1 od Zakonot za prosvetnata inspekcija, so ovoj zakon<br />
se ureduvaat organizacijata, nadle`nostite i ovlastuvawata na<br />
prosvetnata inspekcija, {to ja vr{i Dr`avniot prosveten inspektorat<br />
i ovlastenite inspektori na op{tinata i na gradot Skopje (vo<br />
natamo{niot tekst: prosvetni inspektori). Vr{eweto prosveten inspekciski<br />
nadzor, spored ~l. 2 na istiot zakon, opfa}a nadzor na kvalitetot<br />
na obrazovniot proces i efektivnosta preku evaluacija na rabotata<br />
na vospitno-obrazovnite ustanovi vo osnovnoto i srednoto obrazovanie<br />
i vr{ewe nadzor nad primenata na zakonite, drugite propisi<br />
i op{ti akti od oblasta na vospitanieto i obrazovanieto. Prosveten<br />
inspekciski nadzor se vr{i vo: osnovnite u~ili{ta, srednite u~ili-<br />
{ta, detskite gradinki, ustanovite za obrazovanie na vozrasnite, ustanovite<br />
za obrazovanie i osposobuvawe na u~enici so posebni obrazovni<br />
potrebi (vo natamo{niot tekst: vospitno-obrazovni ustanovi). Vo<br />
visokoobrazovnite i vo nau~nite ustanovi inspekciski nadzor se vr{i<br />
nad primenata na zakonite so koi se ureduva visokoobrazovnata i nau~nata<br />
dejnost, za pra{awa utvrdeni so ovoj zakon. Inspekciski nadzor<br />
se vr{i i nad izvr{uvaweto na zakonite, drugite propisi i akti<br />
so koi se ureduvaat u~eni~kite i studentskite domovi.<br />
Ovlastuvawata i odgovornostite na prosvetniot inspektor se<br />
utvrdeni vo ~l. 28 i 29 na ovoj zakon. Taka, vo ~l. 28, pome|u drugite<br />
ovlastuvawa na dr`avniot prosveten inspektor pri vr{eweto na<br />
nadzor, se utvrduva ovlastuvawe da predlaga poveduvawe na disciplinska<br />
postapka protiv vrabotenite vo dr`avnite i privatnite vospitnoobrazovni<br />
ustanovi, u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite<br />
i nau~nite ustanovi (t. 8) i da predlaga otstranuvawe od rabotnoto<br />
mesto vo slu~aite utvrdeni so ovoj zakon (t. 9).<br />
So ~l. 29 na ovoj zakon, pome|u drugoto, ovlasteniot prosveten<br />
inspektor pri vr{eweto na nadzor e ovlasten da predlaga poveduvawe<br />
na disciplinska postapka protiv vrabotenite vo vospitno-obrazovnite<br />
ustanovi osnovani od op{tinata,odnosno gradot Skopje (t. 4) i da<br />
predlaga otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite utvrdeni so<br />
ovoj zakon (t. 5).<br />
Soglasno ~l. 30 od ovoj zakon, prosvetniot inspektor predlaga<br />
do rakovodniot organ na vospitno-obrazovnata ustanova, u~eni~kiot i<br />
studentskiot dom, visokoobrazovnata i nau~nata ustanova, merka otstranuvawe<br />
na vraboten od rabotno mesto ako vrz osnova na fakti pri<br />
vr{ewe na nadzorot utvrdil deka postoi osnovano somnenie deka nastavnik<br />
i drugi vraboteni vo vospitno-obrazovniot proces storile povreda<br />
so toa {to:<br />
- se zavisnici od droga, odnosno alkohol,<br />
192
- naveduvaat u~enici, studenti za u`ivawe na droga ili na konzumirawe<br />
alkohol ili na istite im prodavale droga ili alkohol,<br />
- ne prezema merki za spre~uvawe na u~enicite i studentite od<br />
u`ivawe na droga, odnosno konzumirawe alkohol, dokolku znaele za<br />
vakva pojava vo vospitno-obrazovnite ustanovi,<br />
- vr{at fizi~ko i psihi~ko maltretirawe vrz deca, u~enici i<br />
studenti,<br />
- naveduvaat kon seksualna zloupotreba ili seksualno zloupotrebuvaat<br />
u~enik, student ili vraboten i<br />
- pravat povreda pri naplatuvawe i raspredelba na finansiskite<br />
sredstva.<br />
Prosvetniot inspektor do organot koj go izbira direktorot na<br />
vospitno-obrazovnata ustanova, visoko-obrazovnata i nau~nata ustanova,<br />
u~eni~kiot i studentskiot dom predlaga merka otstranuvawe od<br />
rabotnoto mesto, ako vrz osnova na fakti pri vr{eweto na nadzorot<br />
utvrdil deka postoi osnovano somnevawe deka direktorot storil povreda<br />
od st. 1 na ovoj ~len.<br />
Spored ~l. 31 od Zakonot, za izvr{eniot nadzor, utvrdenite<br />
sostojbi, prezemenite dejstva i prezemenite merki, prosvetniot inspektor<br />
sostavuva zapisnik. Dokolku prosvetniot inspektor utvrdi<br />
deka ne se primenuvaat zakonite, propisite i drugite akti, donesuva<br />
re{enie so koe se nareduva izvr{uvawe na opredeleni merki vo odreden<br />
rok koj go opredeluva inspektorot, a koj rok ne mo`e da bide podolg<br />
od 15 dena od denot na donesuvaweto na re{enieto. Zapisnikot i re-<br />
{enieto dr`avniot prosveten inspektor gi dostavuva do vospignoobrazovnata<br />
ustanova, u~eni~kiot i studentskiot dom, visokoobrazovnata<br />
i nau~nata ustanova kade {to e izvr{en inspekciskiot nadzor,<br />
do Ministerstvoto za obrazovanie i nauka i do direktorot na Dr`avniot<br />
prosveten inspekgorat, vo rok od 15 dena od denot na izvr{eniot<br />
inspekciski nadzor. Zapisnikot i re{enieto ovlasteniot prosveten<br />
inspektor gi dostavuva do vospitno-obrazovnata ustanova, u~eni~kiot<br />
dom kade {to e izvr{en inspekciskiot nadzor, do sovetot na op{tinata,<br />
odnosno Sovetot na gradot Skopje, vo rok od 15 dena od denot na<br />
izvr{eniot inspekciski nadzor. Ustanovata od st. 1 i 2 na ovoj ~len vo<br />
koja {to e izvr{en nadzorot e dol`na za prezemenite merki za otstranuvawe<br />
na nedostatocite vo rabotata naredeni so re{enieto da go<br />
izvesti nadle`niot inspektor vo dadeniot rok od denot na priemot na<br />
re{enieto.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija e vo funkcija na definirawe i precizirawe<br />
na organizacijata, nadle`nostite i ovlastuvawata na prosvetnata inspekcija<br />
{to ja vr{i Dr`avniot prosveten inspektorat i ovlastenite<br />
inspektori na op{tinata i na gradot Skopje, vo odnos na nadzorot nad<br />
kvalitetot na obrazovniot proces i efektivnosta preku evaluacija na<br />
rabotata na osnovnite u~ili{ta, srednite u~ili{ta, detskite gradi-<br />
193
nki, ustanovite za obrazovanie na vozrasnite, ustanovite za obrazovanie<br />
i osposobuvawe na u~enici so posebni obrazovni potrebi, preku<br />
inspekciski nadzor vo visokoobrazovnite i vo nau~nite ustanovi nad<br />
primenata na zakonite so koi se ureduva visokoobrazovnata i nau~nata<br />
dejnost za pra{awa utvrdeni so ovoj zakon, kako i preku inspekciski<br />
nadzor nad izvr{uvaweto na zakonite, drugite propisi i akti so koi se<br />
ureduvaat u~eni~kite i studentskite domovi. Vo taa smisla, zakonodavecot<br />
propi{al i ovlastuvawa za prosvetnite inspektori da predlagaat<br />
poveduvawe na disciplinska postapka protiv vrabotenite vo dr`avnite<br />
i privatnite vospitno-obrazovni ustanovi, u~eni~kite i studentskite<br />
domovi, visokoobrazovnite i nau~nite ustanovi i vospitnoobrazovnite<br />
ustanovi osnovani od op{tinata, odnosno gradot Skopje i<br />
da predlagaat otstranuvawe od rabotnoto mesto na nastavnik i drugi<br />
vraboteni vo vospitno-obrazovniot proces vo slu~aite utvrdeni so ~l.<br />
30 na ovoj zakon. Za izvr{eniot nadzor, utvrdenite sostojbi, prezemenite<br />
dejstva i prezemenite merki, prosvetniot inspektor sostavuva zapisnik<br />
koj go dostavuva do vospitno-obrazovanta ustanova, u~eni~kiot<br />
i studentskiot dom, visokoobrazovnata i nau~nata ustanova kade {to e<br />
izvr{en nadzorot, do Ministerstvoto za obrazovanie i nauka i do<br />
direktorot na Dr`avniot prosveten inspektorat, koi prezemaat natamo{ni<br />
merki vo ramkite na svoite ovlastuvawa.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenite zakonski odredbi<br />
so koi se propi{uva ovlastuvawe za prosvetniot inspektor da<br />
predlo`i otstranuvawe od rabotnoto mesto na nastavnik i drugi vraboteni<br />
vo vospitno-obrazovniot proces vo slu~aite utvrdeni so ovoj<br />
zakon, se voveduval dualizam vo zakonskata regulativa od oblasta na<br />
rabotnite odnosi, vo delot za odgovornosta na rabotnikot, kako pra-<br />
{awe koe bilo uredeno so Zakonot za rabotnite odnosi, na edinstven i<br />
op{t na~in za site vraboteni i rabotodava~i, {to ne bilo vo soglasnost<br />
so ~l. 32 st. 5 od Ustavot, smetame deka se neosnovani.<br />
Ova zatoa {to osporenite merki koi gi predlaga prosvetniot<br />
inspektor za nadminuvawe na konstatiranite povredi i propusti pri<br />
vr{ewe na inspekciski nadzor nad rabotata vo opredelenite vospitno-obrazovni<br />
ustanovi, a koi zna~at predlog za poveduvawe postapka<br />
za otstranuvawe na rabotnik od rabotno mesto vo zakonski propi{-<br />
ana postapka, se vo soglasnost so ustavnata odredba na koja se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata (~l. 32 st. 5 od Ustvot), a spored koja<br />
ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se<br />
ureduvaat so zakon i so kolektiven dogovor. Imeno, tokmu vakvata ustavna<br />
opredelba bila osnova zakonodavecot, vo poseben zakon so koj ja<br />
ureduva prosvetnata inspekcija, da gi opredeli slu~aite koga mo`e da<br />
bide otstranet od rabota nastavnik ili drugo lice vraboteno vo<br />
obrazovno-vospitniot proces.<br />
Faktot {to so Zakonot za rabotnite odnosi, kako lex generalis,<br />
se ureduvaat rabotnite odnosi i pravata i obvrskite na rabotnicite i<br />
194
abotodava~ite, vo koja smisla i odgovornosta na rabotnikot, ne pretstavuva<br />
pre~ka zakonodavecot vo ramkite na svoite ustavni ovlastuvawa<br />
(~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot) so drugi zakoni da douredi odredeni<br />
pra{awa, kako {to vpro~em e i slu~ajot so predmetniot zakon i toa<br />
ne pretstavuva povreda na Ustavot.<br />
2. Spored ~l. 28 al. 1 i 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle-<br />
`en da odlu~uva za baraweto ili ako za istata rabota ve}e odlu~uval,<br />
a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Vo ovaa smisla, napomenuvame deka Ustavniot sud, so Re{enie<br />
U. br. 67/2007, pokraj drugoto, ja cenel ustavnosta i na ~l. 29 od Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija, od aspekt na pra{aweto dali odredeni<br />
pra{awa koi ve}e bile uredeni so Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava mo`ele podocna poinaku da se ureduvaat<br />
ili preureduvaat so Zakonot za prosvetnata inspekcija i dali ovlastenite<br />
inspektori na op{tinata i na gradot Skopje, imale ustavna<br />
osnova za vr{ewe na navedeniot nadzor, propi{an so ovoj zakon, pri<br />
{to ocenil deka ne postojat elementi na neustavnost na istata. Istiot<br />
~len od Zakonot povtorno se osporuva so ovaa inicijativa, od<br />
pri~ini navedeni i obrazlo`eni vo t. 1 na ova pravno mislewe, spored<br />
koi, isto taka, smetame deka ne postojat elementi na neustavnost na<br />
ovaa odredba. Poradi toa, smetame deka se ispolneti uslovite od ~l. 28<br />
al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za<br />
otfrlawe na inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 29 od<br />
Zakonot za prosvetnata inspekcija.<br />
3. Navodite vo inicijativata deka osporenite odredbi od Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija bile vo sprotivnost so ~l. 1 st. 1 i 2 od<br />
Zakonot za rabotnite odnosi i so ~l. 1 st. 1 i 2 od Kolektivniot dogovor<br />
za srednoto obrazovanie vo Republika Makedonija, vsu{nost pretstavuvaat<br />
barawe za ocena na me|usebnata soglasnost na dva zakona,<br />
odnosno za soglasnost na zakon so kolektiven dogovor.<br />
Trgnuvaj}i od sodr`inata na ~l. 110 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, a vo kontekst na iznesenite navodi od inicijativata, Ustavniot<br />
sud ne e nadle`en da ja ocenuva me|usebnata usoglasenost na<br />
odredbi od dva zakona, odnosno soglasnosta na zakon so kolektiven dogovor,<br />
poradi {to smetame deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 1 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za otfrlawe<br />
na inicijativata vo ovoj del.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 28 st. 1 t. 8 i 9 od Zakonot za prosvetnata inspekcija ("SV RM," br.<br />
52/2005 i 81/2008).<br />
195
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 29 st. 1 t. 4 i 5 od Zakonot ozna~en vo t. 2 na ovoj predlog.<br />
4. Sudot da ja otfrli inicijativata za me|usebnata soglasnost<br />
na ~l. 28 st. 1 t. 8 i 9 i ~l. 29 st. 1 t. 4 i 5 od Zakonot za prosvetnata<br />
inspekcija so ~l. 1 st. 1 i 2 od Zakonot za rabotnite odnosi i so ~l. 1<br />
st. 1 i 2 od Kolektivniot dogovor za srednoto obrazovanie vo Republika<br />
Makedonija.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 28 alineite 1 i 2 i ~len 71<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
21 oktomvri 2009 godina, donese<br />
196<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 28 stav 1 to~kite 8 i 9 od Zakonot za prosvetnata inspekcija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 52/2005 i 81/2008).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za:<br />
a) ocenuvawe na ustavnosta na ~len 29 stav 1 to~kite 4 i 5 od<br />
Zakonot ozna~en vo to~ka 1 na ova re{enie i<br />
b) me|usebnata soglasnost na ~len 28 stav 1 to~kite 8 i 9 i ~len<br />
29 stav 1 to~kite 4 i 5 od Zakonot za prosvetnata inspekcija so ~len 1<br />
stavovite 1 i 2 od Zakonot za rabotnite odnosi i so ~len 1 stavovite 1<br />
i 2 od Kolektivniot dogovor za srednoto obrazovanie vo Republika<br />
Makedonija.<br />
3. Mislim Da~i od Debar, na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, osporenite odredbi<br />
bile vo sprotivnost so ~len 32 stav 5 od Ustavot, odnosno so ~len 1<br />
stavovite 1 i 2 od Zakonot za rabotnite odnosi i ~len 1 stavovite 1 i 2<br />
od Kolektivniot dogovor za srednoto obrazovanie vo Republika Makedonija.<br />
Imeno, osporenite odredbi, so koi se predviduvalo ovlastuvawe<br />
na dr`avniot prosveten inspektor, odnosno ovlasteniot prosveten<br />
inspektor pri vr{eweto na nadzor, da predlaga poveduvawe na disciplinska<br />
postapka protiv vrabotenite vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni<br />
ustanovi, u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite<br />
i nau~nite ustanovi, odnosno protiv vrabotenite vo vospitno-obrazovnite<br />
ustanovi osnovani od op{tinata, odnosno gradot<br />
Skopje i da predlaga otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite<br />
utvrdeni so ovoj zakon, zna~ele dualizam vo reguliraweto na pravata i<br />
obvrskite od raboten odnos, a posebno po odnos na odgovornosta na rabotnikot.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, zakonodavecot odno-
site vo oblasta na trudot, soglasno ~len 32 stav 5 od Ustavot, gi uredil<br />
so Zakonot za rabotnite odnosi, so koj na edinstven na~in bile uredeni<br />
pravata i obvrskite za site rabotnici i za sekoj rabotodava~ definiran<br />
soglasno ~len 5 stav 1 to~ka 3 od Zakonot, koj vrabotuva<br />
rabotnici vrz osnova na dogovor za vrabotuvawe. Vo ovaa smisla, so<br />
Zakonot za rabotnite odnosi na op{t na~in bil reguliran i institutot<br />
otstranuvawe od rabota, so utvrduvawe na slu~aite, odnosno pri-<br />
~inite poradi koi rabotnikot mo`el da bide otstranet od rabota od<br />
kaj rabotodava~ot.<br />
Poradi navedeniot dualizam, se predlaga Ustavniot sud da gi<br />
ukine osporenite odredbi kako neustavni.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 28 to~ka 8 od Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija, dr`avniot prosveten inspektor pri<br />
vr{eweto na nadzor e ovlasten da predlaga poveduvawe na disciplinska<br />
postapka protiv vrabotenite vo dr`avnite i privatnite vospitnoobrazovni<br />
ustanovi, u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite<br />
i nau~nite ustanovi, a spored to~kata 9 na istiot ~len, toj e<br />
ovlasten da predlaga otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite<br />
utvrdeni so ovoj zakon.<br />
Spored ~len 29 to~ka 4 na istiot zakon, ovlasteniot prosveten<br />
inspektor pri vr{eweto na nadzor e ovlasten da predlaga poveduvawe<br />
na disciplinska postapka protiv vrabotenite vo vospitno-obrazovnite<br />
ustanovi osnovani od op{tinata, odnosno gradot Skopje, a spored<br />
to~ka 5 na istiot ~len, toj e ovlasten da predlaga otstranuvawe od<br />
rabotnoto mesto vo slu~aite utvrdeni so ovoj zakon.<br />
5. Soglasno ~len 110 alineja 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 32 stav 5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na<br />
vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~len 1 od Zakonot za prosvetnata inspekcija, so ovoj<br />
zakon se ureduvaat organizacijata, nadle`nostite i ovlastuvawata na<br />
prosvetnata inspekcija, {to ja vr{i Dr`avniot prosveten inspektorat<br />
i ovlastenite inspektori na op{tinata i na gradot Skopje (vo natamo{niot<br />
tekst: prosvetni inspektori). Vr{eweto prosveten inspekciski<br />
nadzor, spored ~len 2 na istiot zakon, opfa}a nadzor na kvalitetot<br />
na obrazovniot proces i efektivnosta preku evaluacija na rabotata<br />
na vospitno-obrazovnite ustanovi vo osnovnoto i srednoto<br />
obrazovanie i vr{ewe nadzor nad primenata na zakonite, drugite propisi<br />
i op{ti akti od oblasta na vospitanieto i obrazovanieto. Prosveten<br />
inspekciski nadzor se vr{i vo: osnovnite u~ili{ta, srednite<br />
u~ili{ta, detskite gradinki, ustanovite za obrazovanie na vozrasnite,<br />
ustanovite za obrazovanie i osposobuvawe na u~enici so pos-<br />
197
ebni obrazovni potrebi (vo natamo{niot tekst: vospitno-obrazovni<br />
ustanovi). Vo visokoobrazovnite i vo nau~nite ustanovi inspekciski<br />
nadzor se vr{i nad primenata na zakonite so koi se ureduva visokoobrazovnata<br />
i nau~nata dejnost, za pra{awa utvrdeni so ovoj zakon.<br />
Inspekciski nadzor se vr{i i nad izvr{uvaweto na zakonite, drugite<br />
propisi i akti so koi se ureduvaat u~eni~kite i studentskite domovi.<br />
Ovlastuvawata i odgovornostite na prosvetniot inspektor se<br />
utvrdeni vo ~lenovite 28 i 29 na ovoj zakon. Taka, vo ~len 28, pome|u<br />
drugite ovlastuvawa na dr`avniot prosveten inspektor pri vr{eweto<br />
na nadzor, se utvrduva ovlastuvawe da predlaga poveduvawe na disciplinska<br />
postapka protiv vrabotenite vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni<br />
ustanovi, u~eni~kite i studentskite domovi, visokoobrazovnite<br />
i nau~nite ustanovi (to~ka 8) i da predlaga otstranuvawe<br />
od rabotnoto mesto vo slu~aite utvrdeni so ovoj zakon (to~ka 9).<br />
So ~len 29 na ovoj zakon, pome|u drugoto, ovlasteniot prosveten<br />
inspektor pri vr{eweto na nadzor e ovlasten da predlaga poveduvawe<br />
na disciplinska postapka protiv vrabotenite vo vospitno-obrazovnite<br />
ustanovi osnovani od op{tinata,odnosno gradot Skopje (to~ka<br />
4) i da predlaga otstranuvawe od rabotnoto mesto vo slu~aite utvrdeni<br />
so ovoj zakon (to~ka 5).<br />
Soglasno ~len 30 od ovoj zakon, prosvetniot inspektor predlaga<br />
do rakovodniot organ na vospitno-obrazovnata ustanova, u~eni~kiot<br />
i studentskiot dom, visokoobrazovnata i nau~nata ustanova,<br />
merka otstranuvawe na vraboten od rabotno mesto ako vrz osnova na<br />
fakti pri vr{ewe na nadzorot utvrdil deka postoi osnovano somnenie<br />
deka nastavnik i drugi vraboteni vo vospitno-obrazovniot proces<br />
storile povreda so toa {to:<br />
- se zavisnici od droga, odnosno alkohol,<br />
- naveduvaat u~enici, studenti za u`ivawe na droga ili na konzumirawe<br />
alkohol ili na istite im prodavale droga ili alkohol,<br />
- ne prezema merki za spre~uvawe na u~enicite i studentite od<br />
u`ivawe na droga, odnosno konzumirawe alkohol, dokolku znaele za<br />
vakva pojava vo vospitno-obrazovnite ustanovi,<br />
- vr{at fizi~ko i psihi~ko maltretirawe vrz deca, u~enici i<br />
studenti,<br />
- naveduvaat kon seksualna zloupotreba ili seksualno zloupotrebuvaat<br />
u~enik, student ili vraboten i<br />
- pravat povreda pri naplatuvawe i raspredelba na finansiskite<br />
sredstva.<br />
Prosvetniot inspektor do organot koj go izbira direktorot na<br />
vospitno-obrazovnata ustanova, visoko-obrazovnata i nau~nata ustanova,<br />
u~eni~kiot i studentskiot dom predlaga merka otstranuvawe od<br />
rabotnoto mesto, ako vrz osnova na fakti pri vr{eweto na nadzorot<br />
utvrdil deka postoi osnovano somnevawe deka direktorot storil povreda<br />
od stavot 1 na ovoj ~len.<br />
198
Spored ~len 31 od Zakonot, za izvr{eniot nadzor, utvrdenite<br />
sostojbi, prezemenite dejstva i prezemenite merki, prosvetniot inspektor<br />
sostavuva zapisnik. Dokolku prosvetniot inspektor utvrdi deka<br />
ne se primenuvaat zakonite, propisite i drugite akti, donesuva re{enie<br />
so koe se nareduva izvr{uvawe na opredeleni merki vo odreden<br />
rok koj go opredeluva inspektorot, a koj rok ne mo`e da bide podolg od<br />
15 dena od denot na donesuvaweto na re{enieto. Zapisnikot i re{enieto<br />
dr`avniot prosveten inspektor gi dostavuva do vospitno-obrazovnata<br />
ustanova, u~eni~kiot i studentskiot dom, visokoobrazovnata i<br />
nau~nata ustanova kade {to e izvr{en inspekciskiot nadzor, do Ministerstvoto<br />
za obrazovanie i nauka i do direktorot na Dr`avniot prosveten<br />
inspektorat, vo rok od 15 dena od denot na izvr{eniot inspekciski<br />
nadzor. Zapisnikot i re{enieto ovlasteniot prosveten inspektor<br />
gi dostavuva do vospitno-obrazovnata ustanova, u~eni~kiot dom<br />
kade {to e izvr{en inspekciskiot nadzor, do sovetot na op{tinata,<br />
odnosno Sovetot na gradot Skopje, vo rok od 15 dena od denot na izvr-<br />
{eniot inspekciski nadzor. Ustanovata od stavovite 1 i 2 na ovoj ~len<br />
vo koja {to e izvr{en nadzorot e dol`na za prezemenite merki za otstranuvawe<br />
na nedostatocite vo rabotata naredeni so re{enieto da go<br />
izvesti nadle`niot inspektor vo dadeniot rok od denot na priemot na<br />
re{enieto.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija e vo funkcija na definirawe i precizirawe<br />
na organizacijata, nadle`nostite i ovlastuvawata na prosvetnata inspekcija<br />
{to ja vr{i Dr`avniot prosveten inspektorat i ovlastenite<br />
inspektori na op{tinata i na gradot Skopje, vo odnos na nadzorot nad<br />
kvalitetot na obrazovniot proces i efektivnosta preku evaluacija na<br />
rabotata na osnovnite u~ili{ta, srednite u~ili{ta, detskite gradinki,<br />
ustanovite za obrazovanie na vozrasnite, ustanovite za obrazovanie<br />
i osposobuvawe na u~enici so posebni obrazovni potrebi, preku<br />
inspekciski nadzor vo visokoobrazovnite i vo nau~nite ustanovi nad<br />
primenata na zakonite so koi se ureduva visokoobrazovnata i nau~nata<br />
dejnost za pra{awa utvrdeni so ovoj zakon, kako i preku inspekciski<br />
nadzor nad izvr{uvaweto na zakonite, drugite propisi i akti so koi se<br />
ureduvaat u~eni~kite i studentskite domovi. Vo taa smisla, zakonodavecot<br />
propi{al i ovlastuvawa za prosvetnite inspektori da<br />
predlagaat poveduvawe na disciplinska postapka protiv vrabotenite<br />
vo dr`avnite i privatnite vospitno-obrazovni ustanovi, u~eni~kite i<br />
studentskite domovi, visokoobrazovnite i nau~nite ustanovi i<br />
vospitno-obrazovnite ustanovi osnovani od op{tinata, odnosno gradot<br />
Skopje i da predlagaat otstranuvawe od rabotnoto mesto na nastavnik<br />
i drugi vraboteni vo vospitno-obrazovniot proces vo slu~aite<br />
utvrdeni so ~len 30 na ovoj zakon. Za izvr{eniot nadzor, utvrdenite<br />
sostojbi, prezemenite dejstva i prezemenite merki, prosvetniot inspektor<br />
sostavuva zapisnik koj go dostavuva do vospitno-obrazovnata ust-<br />
199
anova, u~eni~kiot i studentskiot dom, visokoobrazovnata i nau~nata<br />
ustanova kade {to e izvr{en nadzorot, do Ministerstvoto za obrazovanie<br />
i nauka i do direktorot na Dr`avniot prosveten inspektorat,<br />
koi prezemaat natamo{ni merki vo ramkite na svoite ovlastuvawa.<br />
Osporenite merki koi gi predlaga prosvetniot inspektor za<br />
nadminuvawe na konstatiranite povredi i propusti pri vr{ewe na<br />
inspekciski nadzor nad rabotata vo opredelenite vospitno-obrazovni<br />
ustanovi, a koi zna~at predlog za poveduvawe postapka za otstranuvawe<br />
na rabotnik od rabotno mesto vo zakonski propi{ana postapka,<br />
se vo soglasnost so ustavnata odredba na koja se povikuva podnositelot<br />
na inicijativata (~len 32 stav 5 od Ustavot), a spored koja ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektiven dogovor. Imeno, tokmu vakvata ustavna opredelba<br />
bila osnov zakonodavecot, vo poseben zakon so koj ja ureduva prosvetnata<br />
inspekcija, da gi opredeli slu~aite koga mo`e da bide otstranet<br />
od rabota nastavnik ili drugo lice vraboteno vo obrazovnovospitniot<br />
proces.<br />
Faktot {to so Zakonot za rabotnite odnosi, kako lex generalis,<br />
se ureduvaat rabotnite odnosi i pravata i obvrskite na rabotnicite<br />
i rabotodava~ite, vo koja smisla i odgovornosta na rabotnikot,<br />
ne pretstavuva pre~ka zakonodavecot vo ramkite na svoite ustavni<br />
ovlastuvawa (~len 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot) so drugi zakoni da<br />
douredi odredeni pra{awa, kako {to vpro~em e i slu~ajot so predmetniot<br />
zakon i toa ne pretstavuva povreda na Ustavot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka se neosnovani navodite<br />
vo inicijativata deka so osporenite zakonski odredbi so koi se<br />
propi{uva ovlastuvawe za prosvetniot inspektor da predlo`i otstranuvawe<br />
od rabotnoto mesto na nastavnik i drugi vraboteni vo vospitno-obrazovniot<br />
proces vo slu~aite utvrdeni so ovoj zakon, se voveduval<br />
dualizam vo zakonskata regulativa od oblasta na rabotnite odnosi,<br />
vo delot za odgovornosta na rabotnikot, kako pra{awe koe bilo uredeno<br />
so Zakonot za rabotnite odnosi, na edinstven i op{t na~in za<br />
site vraboteni i rabotodava~i, poradi {to ne go postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta na ovie odredbi so ~len 32 stav 5 od Ustavot,.<br />
6. Spored ~len 28 alineite 1 i 2 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne<br />
e nadle`en da odlu~uva za baraweto ili ako za istata rabota ve}e<br />
odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud, so Re{enie U. br. 67/2007, pokraj drugoto, ja cenel<br />
ustavnosta i na ~len 29 od Zakonot za prosvetnata inspekcija, od<br />
aspekt na pra{aweto dali odredeni pra{awa koi ve}e bile uredeni so<br />
Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava<br />
mo`ele podocna poinaku da se ureduvaat ili preureduvaat so Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija i dali ovlastenite inspektori na op{tinata<br />
i na gradot Skopje, imale ustavna osnova za vr{ewe na navede-<br />
200
niot nadzor, propi{an so ovoj zakon, pri {to ocenil deka ne postojat<br />
elementi na neustavnost na istata. So ogled na toa {to istiot ~len od<br />
Zakonot povtorno se osporuva so ovaa inicijativa, od pri~ini navedeni<br />
i obrazlo`eni vo to~ka 5 na ova re{enie, za koi, spored Sudot, ne<br />
postojat elementi na neustavnost na ovaa odredba, Sudot oceni deka se<br />
ispolneti uslovite od ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, za otfrlawe na inicijativata za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 29 od Zakonot za prosvetnata inspekcija.<br />
Navodite vo inicijativata deka osporenite odredbi od Zakonot<br />
za prosvetnata inspekcija bile vo sprotivnost so ~len 1 stavovite 1 i<br />
2 od Zakonot za rabotnite odnosi i so ~len 1 stavovite 1 i 2 od Kolektivniot<br />
dogovor za srednoto obrazovanie vo Republika Makedonija,<br />
vsu{nost pretstavuvaat barawe za ocena na me|usebnata soglasnost na<br />
dva zakona, odnosno za soglasnost na zakon so kolektiven dogovor. Trgnuvaj}i<br />
od sodr`inata na ~len 110 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
a vo kontekst na iznesenite navodi od inicijativata, Ustavniot<br />
sud ne e nadle`en da ja ocenuva me|usebnata usoglasenost na odredbi<br />
od dva zakona, odnosno soglasnosta na zakon so kolektiven dogovor,<br />
poradi {to Sudot oceni deka se ispolneti uslovite od ~len 28 alineja<br />
1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za otfrla -<br />
we na inicijativata vo ovoj del.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
201
202
15. U. br. 175/2009 (21. 10. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 17 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
("SV RM," br. 165/2008).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporenata odredba od Zakonot<br />
bila sozdadena takva pravna situacija, odnosno mo`nost zakonot<br />
da se primenuva retroaktivno, odnosno istiot imal poratno dejstvo<br />
bidej}i daval mo`nost istiot da se primenuva i pred negovoto objavuvawe<br />
i vleguvawe vo sila. Imeno, ova od pri~ina {to, spored inicijativata<br />
so osporeniot ~len se sozdavala pravna situacija, odnosno mo`nost<br />
zakonot da se primenuval i na odnosi - barawa koi bile podneseni<br />
pred negovoto vleguvawe vo sila, so {to zakonot imal povratno dejstvo.<br />
Od navedenite pri~ini, podnositelot na inicijativata, smeta<br />
deka so osporeniot ~len se povreduval principot na vladeeweto na<br />
pravoto - ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot i principot na zabrana na povratno<br />
dejstvo na zakonite, utvrden vo ~l. 52 st. 4 od Ustavot.<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len od Zakonot<br />
^len 17<br />
Zapo~natite postapki za privatizacija na grade`no zemji{te<br />
vo dr`avna sopstvenost soglasno so Zakonot za privatizacija i zakup<br />
na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("SV RM," br. 4/2005 i<br />
13/ 2007), }e prodol`at spored odredbite na ovoj zakon.<br />
Zapo~natite postapki po barawa za otu|uvawe na grade`noto<br />
izgradeno zemji{te vo sopstvenost na Republika Makedonija, soglasno<br />
so Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe na grade`no izgradeno<br />
zemji{te sopstvenot na Republika Makedonija ("SV RM," br. 13/<br />
2003, 59/2003, 84/2003, 20/2004, 43/2004 i 69/2004), do vleguvaweto vo sila<br />
na odredbite na ovoj zakon.<br />
Zapo~natite postapki po barawa za otu|uvwe na grade`no izgradeno<br />
zemji{te soglasno Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe<br />
na grade`no izgradeno zemji{te sopstvenot na Republika Make-<br />
203
donija ("SV RM," br. 13/2003, 59/2003, 84/2003, 20/2004, 43/2004 i 69/<br />
2004), }e prodol`at spored Uredbata, ako:<br />
- baratelite go platile danokot na promet na nedvi`nosti i<br />
prava i e isplatena cenata na zemji{teto,<br />
- baratelite primile arhivski zaveden dogovor od Ministerstvoto<br />
za finansii, zaradi pla}awe na danok na promet na nedvi`nosti<br />
i cena za zemji{teto i ako go platat vo rokot opredelen vo dogovorot,<br />
odnosno do 31 mart 2009 godina, dokolku ne e opredelen rok vo<br />
dogovorot i<br />
- vo slu~aite od al. 1 i 2 na ovoj ~len e vo tek ostavinska postapka<br />
ili treba da se vodi ostavinska postapka za baratelot.<br />
Pravno mislewe<br />
Edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot e i vladeeweto na<br />
pravoto.<br />
Spored ~l. 52 st. 4 od Ustavot zakonite i drugite propisi ne mo-<br />
`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga toa e<br />
popovolno za gra|anite.<br />
Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna<br />
sopstvenost e doneen na sednicata na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija odr`ana na 12 januari 2005 godina, a e objaven vo "SV RM,"<br />
br. 4/2005 od 17 januari 2005 godina.<br />
Spored ~l. 1 od navedeniot Zakon, so ovoj zakon se ureduva privatizacijata,<br />
dolgotrajniot zakup, vremeniot zakup, odzemaweto i prestanuvaweto<br />
na pravata na koristewe na grade`noto zemji{te vo dr`avna<br />
sopstvenost, na koe pravo na koristewe imaat fizi~ki i pravni<br />
lica (predmet na Zakonot).<br />
Ovoj Zakonot pretrpel pove}e izmeni, a posledna izmena e sodr`ana<br />
vo sega osporeniot Zakon za privatizacija i zakup na grade`no<br />
zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("SV RM," br. 165/2008) od 30 dekemvri<br />
2008 godina.<br />
Osporeniot ~l. 17 od Zakonot, predviduva deka zapo~natite postapki<br />
za privatizacija na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
soglasno so Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo<br />
dr`avna sopstvenost ("SV RM," br. 4/2005 i 13/2007), }e prodol`at spored<br />
odredbite na ovoj zakon.<br />
Zapo~natite postapki po barawa za otu|uvawe na grade`noto<br />
izgradeno zemji{te vo sopstvenost na Republika Makedonija, soglasno<br />
so Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe na grade`no izgradeno<br />
zemji{te sopstvenot na Republika Makedonija ("SV RM," br.<br />
13/2003, 59/2003, 84/2003, 20/2004, 43/2004 i 69/2004), do vleguvaweto vo<br />
sila na odredbite na ovoj zakon.<br />
204
Zapo~natite postapki po barawa za otu|uvwe na grade`no izgradeno<br />
zemji{te soglasno Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe<br />
na grade`no izgradeno zemji{te sopstvenot na Republika Makadonija<br />
("SV RM," br. 13/2003, 59/2003, 84/2003, 20/2004, 43/2004 i 69/<br />
2004), }e prodol`at spored Uredbata, ako:<br />
- baratelite go platile danokot na promet na nedvi`nosti i<br />
prava i e isplatena cenata na zemji{teto,<br />
- baratelite primile arhivski zaveden dogovor od Ministerstvoto<br />
za finansii, zaradi pla}awe na danok na promet na nedvi`nosti<br />
i cena za zemji{teto i ako go platat vo rokot opredelen vo dogovorot,<br />
odnosno do 31 mart 2009 godina, dokolku ne e opredelen rok vo<br />
dogovorot i<br />
- vo slu~aite od al. 1 i 2 na ovoj ~len e vo tek ostavinska postapka<br />
ili treba da se vodi ostavinska postapka za baratelot.<br />
Spored ~l. 18 od istiot Zakon, ovoj zakon vleguva vo sila osmiot<br />
den od denot na objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" - 6 januari 2009 godina.<br />
Od analizata na navedenite ustavni i zakonski odredbi, a vo korelacija<br />
so navodite sodr`ani vo inicijativata, smetame deka so osporeniot<br />
~len od Zakonot ne e propi{ana retroaktivna primena na Zakonot,<br />
poradi {to nemo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata<br />
deka so osporeniot ~len se povreduval principot na vladeewe na pravoto<br />
i principot na zabrana na povratnoto dejstvo na zakonite, utvrden<br />
vo ~l. 52 st. 4 od Ustavot.<br />
Imeno, ova od pri~ina {to so osporeniot ~len se predviduva<br />
zapo~natite postapki ({to zna~i ne zavr{eni) }e prodol`at (vo<br />
idnina) spored odredbite na ovoj zakon. Stavot 1 od ovoj ~len na Zakonot<br />
gi regulira zapo~natite postapki za privatizacija na grade`noto<br />
semji{te vo dr`avna sopstvenost, a st. 2, pak, od istiot ~len na zakonot<br />
gi regulira zapo~natite postapki po barawe za otu|uvawe na grade`noto<br />
izgradeno zemji{te vo sopstvenost na Republika Makedonija,<br />
soglasno so Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe na grade`no<br />
izgradeno zemji{te sopstvenost na Republika Makedonija ("SV<br />
RM," br. 13/2003, 59/2003, 84/2003, 20/2004, 43/2004, 43/2004 i 69/2004).<br />
Ottuka, nemo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata deka osporeniot<br />
~len na Zakonot ima povratno dejstvo, bidej}i postapkite za<br />
privatizacija i postapkite po barawe za otu|uvawe se vo tek, sî u{te<br />
traat i so izmenuvaweto i dopolnuvaweto na Zakonot, e soglasno primena<br />
na Zakonot po koj se vodi postapkata koja vo momentot ima karakter<br />
na pozitivna zakonska regulativa, odnosno istata gi obvrzuva<br />
organite ve}e zapo~natite postapki da gi prodol`at so primena na<br />
izmenite na Zakonot koj se odnesuva na predmetnata materija. Vpro-<br />
~em, pravilo e vo pravoto deka dokolku vo tekot na postapkata se izmeni<br />
zakonot edna{ ili pove}e pati, }e se primenuva poblagiot zakon.<br />
205
Vo st. 3 od ~l. 17 na Zakonot, zakonodavecot, so pravo, napravil<br />
isklu~ok po odnos na delegiraweto na Uredbata (st. 2) odnosno na primenata<br />
na Zakonot vo slu~ai koga baratelite go platile danokot na<br />
promet na nedvi`nosti i prava i e isplatena cenata na zemji{teto<br />
baratelite primile arhivski zaveden dogovor od Ministerstvoto za<br />
finansii, zaradi pla}awe danok na promet na nedvi`nosti i cena za<br />
zemji{teto i ako go platat vo rokot opredelen vo dogovorot, odnosno<br />
do 31 mart 2009 godina, dokolku ne e opredelen rok vo dogovorot i vo<br />
slu~aite od alineite 1 i 2 na ovoj ~len e vo tek ostavinska postapka<br />
ili treba da se vodi ostavinska postapka za baratelot.<br />
Od navedenoto jasno proizleguva deka odredbite od ovoj zakon<br />
se odnesuvat samo na onie postapki koi se u{te traat i se vvo opredelena<br />
faza od postapkata i sî u{te nemaat svoja zavr{nica, poradi {to<br />
zakonskata formulacija na osporeniot Zakon, spored na{e misewe, ne<br />
e vo sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, odnosno so nea ne se povreduva<br />
princiot na vladeewe na pravoto i istata nema povratno dejstvo,<br />
kako {to tvrdi podnositelot na inicijativata.<br />
Imeno, nejzinata va`nost e za vo idnina, odnosno po nejzinoto<br />
vleguvawe vo sila. Spored na{e mislewe, primenata na Zakonot e jasno<br />
opredelena (~l. 18), a toa e po vleguvaweto vo sila na Zakonot i od<br />
ustavnopraven aspekt ne mo`e da se problematizira osporenata odredba<br />
vo odnos na nejzinoto va`ewe i primenata koe nema povratno dejstvo.<br />
So ogled na navedena ustavno sudska analiza, p r e d l a g a m e<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 17 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("SV<br />
RM," br. 165/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na<br />
~len 110 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 21 oktomvri<br />
2009 godina, donese<br />
206<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 17 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.165/2008).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporenata odredba od<br />
Zakonot bila sozdadena takva pravna situacija, odnosno mo`nost zakonot<br />
da se primenuva retroaktivno, odnosno istiot imal povratno dejstvo<br />
bidej}i daval mo`nost istiot da se primenuva i pred negovoto<br />
objavuvawe i vleguvawe vo sila. Imeno, ova od pri~ina {to, spored<br />
inicijativata so osporeniot ~len se sozdavala pravna situacija, odnosno<br />
mo`nost zakonot da se primenuva i na odnosi - barawa koi bile podneseni<br />
pred negovoto vleguvawe vo sila, so {to zakonot imal povratno<br />
dejstvo.<br />
Od navedenite pri~ini, podnositelot na inicijativata, smeta<br />
deka so osporeniot ~len se povreduval principot na vladeeweto na<br />
pravoto - ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot i principot na zabrana na<br />
povratno dejstvo na zakonite, utvrden vo ~len 52 stav 4 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 17 od Zakonot, zapo~natite<br />
postapki za privatizacija na grade`no zemji{te vo dr`avna<br />
sopstvenost soglasno so Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no<br />
zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 4/2005 i 13/2007), }e prodol`at spored odredbite na<br />
ovoj zakon.<br />
Zapo~natite postapki po barawa za otu|uvawe na grade`noto<br />
izgradeno zemji{te vo sopstvenost na Republika Makedonija, soglasno<br />
so Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe na grade`no izgradeno<br />
zemji{te sopstvenost na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija, br.13/2003, 59/2003, 84/2003, 20/2004, 43/<br />
2004 i 69/2004), do vleguvaweto vo sila na odredbite na ovoj zakon.<br />
Zapo~natite postapki po barawa za otu|uvwe na grade`no izgradeno<br />
zemji{te soglasno Uredbata za na~inot i postapkata za otu|uvawe<br />
na grade`no izgradeno zemji{te sopstvenot na Republika Makedonija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 13/2003, 59/<br />
2003, 84/2003, 20/2004, 43/2004 i 69/2004), }e prodol`at spored Uredbata,<br />
ako:<br />
- baratelite go platile danokot na promet na nedvi`nosti i<br />
prava i e isplatena cenata na zemji{teto,<br />
- baratelite primile arhivski zaveden dogovor od Ministerstvoto<br />
za finansii, zaradi pla}awe na danok na promet na nedvi`nosti<br />
i cena za zemji{teto i ako go platat vo rokot opredelen vo dogovorot,<br />
odnosno do 31 mart 2009 godina, dokolku ne e opredelen rok vo<br />
dogovorot i<br />
- vo slu~aite od alineite 1 i 2 na ovoj ~len e vo tek ostavinska<br />
postapka ili treba da se vodi ostavinska postapka za baratelot.<br />
4. Edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot e i vlade-<br />
207
eweto na pravoto.<br />
Spored ~len 52 stav 4 od Ustavot zakonite i drugite propisi ne<br />
mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna<br />
sopstvenost e donesen na sednicata na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija odr`ana na 12 januari 2005 godina, a e objaven vo „Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija“ br.4/2005 od 17 januari 2005 godina.<br />
Spored ~lenot 1 od navedeniot Zakon, so ovoj zakon se ureduva<br />
privatizacijata, dolgotrajniot zakup, vremeniot zakup, odzemaweto i<br />
prestanuvaweto na pravata na koristewe na grade`noto zemji{te vo<br />
dr`avna sopstvenost, na koe pravo na koristewe imaat fizi~ki i pravni<br />
lica (predmet na Zakonot).<br />
Zakonot pove}epati e izmenuvan i dopolbuvan, a posledna<br />
izmena e sodr`ana vo sega osporeniot Zakon za privatizacija i zakup<br />
na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost („Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija“ br.165/2008) od 30 dekemvri 2008 godina.<br />
Osporeniot ~len 17 od Zakonot, predviduva deka zapo~natite<br />
postapki za privatizacija na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
soglasno so Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te<br />
vo dr`avna sopstvenost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 4/2005 i 13/2007), }e prodol`at spored odredbite na ovoj<br />
zakon. Ponatamu se ureduva pra{aweto na zapo~natite postapki po<br />
barawe za otu|uvawe na grade`no izgradeno zemji{te.<br />
Spored ~len 18 od istiot Zakon, ovoj zakon vleguva vo sila<br />
osmiot den od denot na objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," - 6 januari 2009 godina.<br />
Od analizata na navedenite ustavni i zakonski odredbi, a vo korelacija<br />
so navodite sodr`ani vo inicijativata, smetame deka so osporeniot<br />
~len od Zakonot ne e propi{ana retroaktivna primena na Zakonot,<br />
poradi {to ne mo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata<br />
deka so osporeniot ~len se povreduval principot na vladeeweto na<br />
pravoto i principot na zabrana na povratnoto dejstvo na zakonite,<br />
utvrden vo ~lenot 52 stav 4 od Ustavot. Imeno, ova od pri~ina {to so<br />
osporeniot ~len se predviduva zapo~natite postapki ({to zna~i ne<br />
zavr{eni) }e prodol`at (vo idnina) spored odredbite na ovoj zakon.<br />
Stavot 1 od ovoj ~len na Zakonot gi regulira zapo~natite postapki za<br />
privatizacija na grade`noto semji{te vo dr`avna sopstvenost, a stavot<br />
2, pak, od istiot ~len na Zakonot gi regulira zapo~natite postapki<br />
po barawe za otu|uvawe na grade`noto izgradeno zemji{te vo sopstvenost<br />
na Republika Makedonija, soglasno so Uredbata za na~inot i<br />
postapkata za otu|uvawe na grade`no izgradeno zemji{te sopstvenost<br />
na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 13/2003, 59/2003, 84/2003, 20/ 2004, 43/2004, 43/2004 i 69/2004).<br />
Ottuka, nemo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata deka ospor-<br />
208
eniot ~len na Zakonot ima povratno dejstvo, bidej}i postapkite za<br />
privatizacija i postapkite po barawe za otu|uvawe se vo tek, se u{te<br />
traat i izmenuvaweto i dopolnuvaweto na Zakonot, vsu{nost e primena<br />
na zakonot po koj se vodi postapkata koja vo momentot ima karakter<br />
na pozitivna zakonska regulativa, odnosno istata gi obvrzuva<br />
organite ve}e zapo~natite postapki da gi prodol`at so primena na<br />
izmenite na Zakonot.<br />
Vo stavot 3 od ~lenot 17 na Zakonot, zakonodavecot, so pravo,<br />
napravil isklu~ok po odnos na delegiraweto na Uredbata (stav 2)<br />
odnosno na primenata na Zakonot vo slu~ai koga baratelite go platile<br />
danokot na promet na nedvi`nosti i prava i e isplatena cenata na<br />
zemji{teto baratelite primile arhivski zaveden dogovor od Ministerstvoto<br />
za finansii, zaradi pla}awe danok na promet na nedvi`nosti<br />
i cena za zemji{teto i ako go platat vo rokot opredelen vo dogovorot,<br />
odnosno do 31 mart 2009 godina, dokkolku ne e opredelen rok vo<br />
dogovorot i vo slu~aite od alineite 1 i 2 na ovoj ~len e vo tek ostavinska<br />
postapka ili treba da se vodi ostavinska postapka za baratelot.<br />
Od navedenoto jasno proizleguva deka odredbite od ovoj zakon<br />
se odnesuvat samo na onie postapki koi se u{te traat i se vo opredelena<br />
faza od postapkata i nemaat se u{te svoja zavr{nica, poradi<br />
{to zakonskata formulacija na osporeniot Zakon, spored Sudot, ne e<br />
vo sprotivnost so ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, odnosno so nea ne<br />
se povreduva princiot na vladeewe na pravoto i istata nema povratno<br />
dejstvo, kako {to tvrdi podnositelot na inicijativata. Imeno, va`nosta<br />
e za vo idnina, odnosno po nejzinoto vleguvawe vo sila. Spored<br />
Sudot, primenata na Zakonot e jasno opredelena (~len 18), a toa e po<br />
vleguvaweto vo sila na Zakonot poradi {to od od ustavnopraven aspekt<br />
ne mo`e da se problematizira osporenata odredba vo odnos na nejzinoto<br />
va`ewe i primenata koe nema povratno dejstvo.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
209
210
16. U. br. 119/2009 (21. 10. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 24 od Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto ("SV<br />
RM, br. 37/2006 i 142/2008)<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored podnositelot na inicijativata, obvrskata {to proizleguvala<br />
od osporeniot ~l. 24 st. 1 od Zakonot im se nametnuvala samo<br />
na postojnite stru~ni dr`avni slu`benici na Biroto koi ne gi ispolnuvale<br />
posebnite uslovi od ~l. 17 na ovoj zakon, {to pretstavuvalo<br />
prekumerno ograni~uvawe na nivnite prava i slobodi, a istovremeno<br />
pretstavuvala zagrozuvawe na nivnata pravna sigurnost, kako element<br />
na vladeeweto na pravoto.<br />
Imeno, ovoj ~len vo celina, sam po sebe ne sozdaval ednakvost<br />
me|u vrabotenite vo Biroto za razvoj na obrazovanieto.<br />
Poradi toa, podnositelot na inicijativata smeta deka osporeniot<br />
~l. 24 od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l.<br />
32 st. 1 i 2, ~l. 51 i ~l. 52 st. 4 od Ustavot na Republika Makedonija i<br />
predlaga Ustavniot sud da povede postapka za negovata ustavnost.<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
^len 24<br />
Postojnite stru~ni dr`avni slu`benici na Biroto koi ne gi<br />
ispolnuvaat posebnite uslovi od ~lenot 17 na ovoj zakon, se dol`ni vo<br />
rok od dve godini od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon da gi<br />
ispolnat posebnite uslovi, vo sprotivno im prestanuva rabotniot<br />
odnos.<br />
Odredbite od stavot 1 na ovoj ~len ne se odnesuvaat na stru~nite<br />
dr`avni slu`benici ako na denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon<br />
imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na pravoto na starosna penzija.<br />
(osporeni se dvata stava)<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija vo pove}e svoi odluki<br />
izrazil stav po ova pra{awe (U. br. 71/2005, U. br. 73/2005 i drugi).<br />
211
1. Ustavniot sud so Re{enie U. br. 71/2005 od 28 dekemvri 2005<br />
godina ne povede postapka za ~len 153-b stav 1 i stav 2 od Zakonot za<br />
zdravstvena za{tita ("SV RM," br. 38/1991, 46/1993, 55/1995, 10/2004 i<br />
84/2005)<br />
Vo obrazlo`enieto na Odlukata Sudot navel deka: Imaj}i go<br />
predvid iznesenoto, vo kontekst na vidovite na profesiite (farmacevti<br />
i lekari), Sudot oceni deka zakonodavecot so toa {to ne predvidel<br />
farmacevtite da se steknuvaat so osnovna licenca za rabota i so<br />
toa {to im dava mo`nost da specijaliziraat samo po zavr{en fakultet<br />
i pripravni~ki sta`, ne go povredil na~eloto na ednakvost, odnosno<br />
deka farmacevtite ne se dovedeni vo ponepovolna polo`ba vo<br />
odnos na zdravstvenite rabotnici so visoko obrazovanie od oblasta na<br />
medicinata i stomatologijata, koi imale prava priznati so zavr{uvaweto<br />
na fakultetot da ja obavuvaat soodvetnata profesija.<br />
2. Ustavniot sud so Re{enie U. br. 73/2005 od 5 oktomvri 2005<br />
godina ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~lenot 30 vo<br />
vrska so ~l. 153-b stav 3, 153-|, 153-e, 153-`, 153-z, 153-y i 153-j i ~l. 45<br />
od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za zdravstvena<br />
za{tita ("SV RM," br. 10/2004).<br />
Vo obrazlo`enieto na Odlukata Sudot navel deka: Imaj}i predvid<br />
deka ograni~uvaweto na va`eweto na licencite za rabota, so mo-<br />
`nost za obnovuvawe, kako i nivnoto vremeno ili trajno odzemawe se<br />
odnesuva za site zdravstveni rabotnici so visoko obrazovanie podednakvo<br />
i pod isti uslovi utvrdeni so zakon, Sudot smeta deka osporenite<br />
odredbi od Zakonot ne sozdavaat neednakvost me|u zdravstvenite<br />
rabotnici nitu pak go ograni~uvaat nivnoto pravo na rabota i slobodniot<br />
izbor na vrabotuvawe, poradi {to Sudot oceni deka ne mo`e<br />
osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenite ~l.<br />
153-b stav 3, 153-|, 153-e, 153-`, 153-z, 153-y i 153-j od Zakonot so ~l. 8 st.<br />
1 al. 3, ~l. 9 i ~l. 32 st. 1 od Ustavot.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali zakonodavecot so nepredviduvaweto za ispolnuvawe na posebnite<br />
uslovi so cel na prodol`uvawe na rabotniot odnos za stru~nite<br />
dr`avni slu`benici koi na denot na vleguvawe vo sila na Zakonot<br />
imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na pravoto na penzija go<br />
povredil na~eloto na ednakvost.<br />
Dali so uslovuvaweto postojnite stru~ni dr`avni slu`benici<br />
na Biroto da mo`at da prodol`uvaat so rabotniot odnos samo dokolku<br />
gi ispolnuvaat posebnite uslovi predvideni so ovoj Zakon ne se dovedeni<br />
vo privilegirana polo`ba vo odnos na stru~nite dr`avni slu`benici<br />
koi imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na pravoto na starosna<br />
penzija.<br />
212
Pravno mislewe<br />
Vo ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok e utvrden principot na vladeewe na pravoto.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata, nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
bezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored st. 2 od ovoj<br />
~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno<br />
mesto, dodeka spored stavot 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto na<br />
vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno so ~l. 52 od Ustavot, zakonite i drugite propisi se<br />
objavuvaat pred da vlezat vo sila. Zakonite i drugite propisi se objavuvaat<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" najdocna vo rok<br />
od sedum dena od denot na nivnoto donesuvawe. Zakonite vleguvaat vo<br />
sila najrano osmiot den od denot na objavuvaweto, a po islku~ok, {to<br />
go utvrduva Sobranieto, so denot na objavuvaweto. Zakonite i drugite<br />
propisi ne mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po islku~ok, vo slu-<br />
~ai koga toa e popovolno za gra|anite.<br />
Podnositelot vo inicijativata go osporuva ~l. 24 od Zakonot<br />
so navodi koi se odnesuvaat na ustavnite vrednosti za za{tita na pravoto<br />
na vrabotuvawe i sloboden izbor na rabotata i za{tita pri rabotatata,<br />
me|utoa tie ne mo`at da dovedat do problematizirawe na zakonskata<br />
odredba.<br />
[to se odnesuva do pra{aweto za vladeewe na pravoto vo Republika<br />
Makedonija i ednakvosta na gra|anite pred Ustavot i zakonite,<br />
smetame deka i tie na~ela ne se povredeni.<br />
Ottuka, nesporno e deka Sobranieto na Republika Makedonija,<br />
kako nositel na zakonodavnata vlast, mo`e da donesuva zakoni, me|u<br />
drugoto i za ureduvawe na pra{awa i odnosi povrzani so ostvaruvaweto<br />
na ustavno utvrdenoto pravo na obrazovanie. Vo ramkite na ureduvaweto<br />
na ovie pra{awa, zakonodavecot mo`e da gi propi{e i uslovite<br />
pod koi se izveduva vospitno-obrazovnata dejnost vo osnovnoto, srednoto<br />
i specijalisti~koto obrazovanie, obrazovanie na u~enicite so<br />
posebni obrazovni potrebi i za obrazovanieto na vozrasnite, a vo taa<br />
smisla Biroto za razvoj na obrazovanieto da organizira i sproveduva<br />
aktivnosti za profesionalniot razvoj na vospitno-obrazovnite i ra-<br />
213
otnite kadri kako {to vpro~em toa i go napravil so ~l. 5 od Zakonot<br />
za biroto za razvoj na obrazovanieto.<br />
So Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto se ureduvaat<br />
nadle`nostite na Biroto za razvoj na obrazovanieto, kako i drugi pra-<br />
{awa od zna~ewe za razvojot i unapreduvaweto na vospitanieto i<br />
obrazovanieto (~l. 1).<br />
Spored ~l. 3 od Zakonot, Biroto svoite nadle`nosti gi izr{uva<br />
vrz osnova na na~elata na zakonitost, stru~nost, odgovornost, efikasnost<br />
i transarentnost. Spored st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, vr{eweto<br />
na rabotite od svojata nadle`nost, Biroto go zasnova vrz nau~ni<br />
i stru~ni metodi vo vospitanieto i obrazovanieto i vrz osnova na<br />
strate{kiot priod vo nivnoto sproveduvawe.<br />
Spored ~l. 6 od Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto vo<br />
izvr{uvaweto na nadle`nostite utvrdeni so ovoj zakon Biroto:<br />
1. mu predlaga na ministerot za obrazovanie i nauka koncepti<br />
za razvoj na vospitno-obrazovniot sistem i mu predlaga nastavni planovi<br />
i programi za predu~ili{noto, osnovnoto, srednoto i specijalisti~koto<br />
obrazovanie, obrazovanie na u~enicite so posebni obrazovni<br />
potrebi i za obrazovanieto na vozrasnite;<br />
2. organizira i sproveduva aktivnosti za profesionalniot razvoj<br />
na vospitno-obrazovnite i rakovodnite kadri;<br />
3. vr{i i organizira istra`uvawa vo oblasta na obrazovanieto;<br />
4. vr{i sovetodavna stru~na rabota za podobruvawe na kvalitetot<br />
vo vospitno-obrazovnite ustanovi;<br />
5. izrabotuva obrazovni standardi, standardi na postigawata na<br />
u~enicite i sproveduva aktivnosti za vrednuvawe na postigawata na<br />
u~enicite;<br />
5. izrabotuva koncepcija za u~ebnik, programa za izdavawe na<br />
u~ebnici i metodologija za stru~no vrednuvawe na rakopisi na u~ebnik<br />
i za vrednuvawe na kvalitetot na u~ebnik;<br />
6. vr{i izdava~ka dejnost povrzana so ravojot na vospitno-obrazovnata<br />
dejnost i<br />
7. vospostavuva i razviva informativno-dokumentaciski sistem<br />
vo oblasta na obrazovanieto {to e vo negova nadle`nost.<br />
Cenej}i deka stru~nite dr`avni slu`benici imaat odgovorna<br />
rabota, a istovremeno se i neposredno povrzani so rabotata na nastavnicite<br />
i u~enicite, vo ~l. 17 od Zakonot se predlagaat posebni uslovi<br />
koi se cenat pri zasnovawe na rabotniot odnos, bidej}i edno od osnovnite<br />
na~ela na koi se zasnova Zakonot e izvr{uvawe na rabotite vrz<br />
principot na stru~nost i kompetentnost.<br />
Spored ~l. 17 od Zakonot rabotite od ~l. 6 na ovoj zakon od nadle`nost<br />
na Biroto gi izvr{uvaat dr`avni slu`benici koi pokraj<br />
op{tite uslovi za vrabotuvawe utvrdeni so Zakonot za dr`avnite slu-<br />
`benici gi ispolnuvaat i slednive posebni uslovi:<br />
214
- imaat najmalku petgodi{no iskustvo vo vospitno-obrazovnata<br />
rabota;<br />
- imaat objaveno stru~ni, odnosno nau~ni trudovi koi se od zna-<br />
~ewe za unapreduvawe na vospitanieto i obrazovanieto;<br />
- vr{at istra`uvawa i vladeat so metodologijata na nau~noistra`uva~kata<br />
rabota vo oblasta na vospitanieto i obrazovanieto;<br />
- u~estvuvale na nau~ni i stru~ni sobiri za obrazovanieto so<br />
svoi trudovi i<br />
- se slu`at so eden svetski jazik.<br />
Spored ~l. 24 od Zakonot, postojnite stru~ni dr`avni slu`benici<br />
na Biroto koi ne gi ispolnuvaat posebnite uslovi od ~l. 17 na ovoj<br />
zakon, se dol`ni vo rok od dve godini od denot na vleguvaweto vo sila<br />
na ovoj zakon da gi ispolnat posebnite uslovi, vo sprotivno im prestanuva<br />
rabotniot odnos (st. 1). Odredbite od st. 1 na ovoj ~len ne se odnesuvaat<br />
na stru~nite dr`avni slu`benici ako na denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na pravoto<br />
na starosna penzija (st. 2).<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni i zakonski odredbi, kako i sodr`inata<br />
na osporeniot ~l. 24 od Zakonot, spored na{e mislewe, ovoj<br />
~len od Zakonot po svojata sodr`ina i karakter vsu{nost pretstavuva<br />
preodna odredba, so koja se regulira preodniot re`im, odnosno na~inot<br />
na preminuvawe od postojnite pravni normi kon novite, poradi<br />
{to i istata e sodr`ana vo Glava VI od Zakonot so naslov "Preodni i<br />
zavr{ni odredbi."<br />
Obvrskata {to so osporeniot ~l. 24 od Zakonot im se nametnuva<br />
samo na postojnite stru~ni dr`avni slu`benici, spored na{e mislewe,<br />
e proporcionalna merka so celite za koi e utvrdena, so ogled na<br />
toa {to ne pretstavuva prekumerno ograni~uvawe na nivnite prava i<br />
slobodi, a istovremeno ne pretstavuva zagrozuvawe na nivnata pravna<br />
sigurnost, kako element na vladeewe na pravoto.<br />
Od analizata na celinata na osporenata odredba na ~l. 24 od Zakonot<br />
za biroto za razvoj na obrazovanieto proizleguva deka zakonodavecot<br />
na odredena kategorija na stru~ni dr`avni slu`benici im ovozmo`uval<br />
i ponatamu da gi vr{at rabotite na rabotnite mesta na koi se<br />
zateknati, toa zna~i deka odredbite od st. 1 na ovoj ~len ne se odnesuvaat<br />
na stru~nite dr`avni slu`benici ako na denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na pravoto<br />
na starosna penzija, kako {to predviduva st. 2 na osporeniot ~l. 24 od<br />
Zakonot.<br />
Ottuka, razgleduvaj}i go vo celina ~l. 24 od Zakonot, spored<br />
nas, ovoj ~len sam po sebe ne sozdava neednakvost me|u vrabotenite<br />
stru~ni dr`avni slu`benici. Imeno so re{enieto vo osporeniot ~len<br />
od Zakonot, ne se povreduva edno od osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot - pravoto na ednakvost predvideno vo ~l. 9 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija.<br />
215
Imeno, stru~nite dr`avni slu`benici imaat odgovorna rabota,<br />
a istovremeno i neposredno povrzana so rabotata na nastavnicite i<br />
u~enicite, vo taa smisla rabotata i odnesuvaweto na stru~nite dr`avni<br />
slu`benici treba da pridonesuva za ostvaruvawe na celite i zada~ite<br />
vo obrazovanieto i vospitanieto preku sovesno vr{ewe na rabotite,<br />
i ovie prava i obvrski se odnesuvaat na site vo ista pravna polo`ba.<br />
Trgnuvaj}i od navedenata ustavno sudska analiza smetame deka<br />
osporeniot ~l. 24 od Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto ne<br />
mo`e osnovano da se dovede pod somnenie po odnos na negovata soglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 9 od Ustavot na Republika Makedonija, poradi<br />
{to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na ~len<br />
24 od Zakonot za biroto na razvoj na obrazovanieto ("SV RM," br.<br />
37/2006 i 142/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 21 oktomvri 2009<br />
godina, donese<br />
216<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe ustavnosta na<br />
~len 24 od Zakonot za biroto na razvoj na obrazovanieto ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 37/2006 i 142/2008).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, obvrskata {to proizleguvala<br />
od osporeniot ~len 24 stav 1 od Zakonot im se nametnuvala samo<br />
na postojnite stru~ni dr`avni slu`benici na Biroto koi ne gi ispolnuvale<br />
posebnite uslovi od ~lenot 17 na ovoj zakon, {to pretstavuvalo<br />
prekumerno ograni~uvawe na nivnite prava i slobodi, a istovremeno<br />
pretstavuvala zagrozuvawe na nivnata pravna sigurnost, kako<br />
element na vladeeweto na pravoto.<br />
Imeno, ovoj ~len vo celina, sam po sebe ne sozdaval ednakvost<br />
me|u vrabotenite vo Biroto za razvoj na obrazovanieto.<br />
Poradi toa, podnositelot na inicijativata smeta deka osporeniot<br />
~len 24 od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~lenovite 8 stav 1 alineja<br />
3, ~len 9, ~len 32 stavovite 1 i 2, ~len 51 i ~len 52 stav 4 od Ust-
avot na Republika Makedonija i predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za negovata ustavnost.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 24 od Zakonot postojnite<br />
stru~ni dr`avni slu`benici na Biroto koi ne gi ispolnuvaat<br />
posebnite uslovi od ~lenot 17 na ovoj zakon, se dol`ni vo rok od<br />
dve godini od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon da gi ispolnat<br />
posebnite uslovi, vo sprotivno im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Odredbite od stavot 1 na ovoj ~len ne se odnesuvaat na stru~nite<br />
dr`avni slu`benici ako na denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon<br />
imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na pravoto na starosna penzija.<br />
4. Vo ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, kako temelna vrednost<br />
na ustavniot poredok e utvrden principot na vladeewe na pravoto.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata, nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
bezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored stavot<br />
2 od ovoj ~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno<br />
sekoe rabotno mesto, dodeka spored stavot 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektiven dogovor.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno so ~len 52 od Ustavot, zakonite i drugite propisi se<br />
objavuvaat pred da vlezat vo sila. Zakonite i drugite propisi se objavuvaat<br />
vo „Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“ najdocna vo rok<br />
od sedum dena od denot na nivnoto donesuvawe. Zakonite vleguvaat vo<br />
sila najrano osmiot den od denot na objavuvaweto, a po islku~ok, {to<br />
go utvrduva Sobranieto, so denot na objavuvaweto. Zakonite i drugite<br />
propisi ne mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu-<br />
~ai koga toa e popovolno za gra|anite.<br />
Podnositelot vo inicijativata go sporuva ~lenot 24 od Zakonot<br />
so navodi koi se odnesuvaat na ustavnite vrednosti za za{tita na<br />
pravoto na vrabotuvawe i sloboden izbor na rabotata i za{tita pri<br />
rabotatata, me|utoa tie ne mo`at da dovedat do problematizirawe na<br />
zakonskata odredba.<br />
Osporenata odredba ne ja zagrozuva pravnata sigurnost na postojnite<br />
dr`avni slu`benici na Biroto poradi {to ne se doveduva vo<br />
pra{awe principot na vladeeweto na pravoto.<br />
217
Nesporno e deka Sobranieto na Republika Makedonija, kako nositel<br />
na zakonodavnata vlast, mo`e da donesuva zakoni, me|u drugoto i<br />
za ureduvawe na pra{awa i odnosi povrzani so ostvaruvaweto na ustavno<br />
utvrdenoto pravo na obrazovanie. Vo ramkite na ureduvaweto na<br />
ovie pra{awa, zakonodavecot mo`e da gi propi{e i uslovite pod koi<br />
se izveduva vospitno-obrazovnata dejnost vo osnovnoto, srednoto i specijalisti~koto<br />
obrazovanie, obrazovanie na u~enicite so posebni<br />
obrazovni potrebi i za obrazovanieto na vozrasnite, a vo taa smisla<br />
Biroto za razvoj na obrazovanieto da organizira i sproveduva aktivnosti<br />
za profesionalniot razvoj na vospitno-obrazovnite i rabotnite<br />
kadri kako {to vpro~em toa i go napravil so ~lenot 5 od Zakonot za<br />
biroto za razvoj na obrazovanieto.<br />
So Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto se ureduvaat<br />
nadle`nostite na Biroto za razvoj na obrazovanieto, kako i drugi pra-<br />
{awa od zna~ewe za razvojot i unapreduvaweto na vospitanieto i<br />
obrazovanieto (~len 1).<br />
Spored ~len 3 od Zakonot, Biroto svoite nadle`nosti gi izr{-<br />
uva vrz osnova na na~elata na zakonitost, stru~nost, odgovornost, efikasnost<br />
i transarentnost. Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot,<br />
vr{eweto na rabotite od svojata nadle`nost, Biroto go zasnova vrz<br />
nau~ni i stru~ni metodi vo vospitanieto i obrazovanieto i vrz osnova<br />
na strate{kiot priod vo nivnoto sproveduvawe.<br />
Spored ~len 6 od Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto<br />
vo izvr{uvaweto na nadle`nostite utvrdeni so ovoj zakon Biroto:<br />
1) mu predlaga na ministerot za obrazovanie i nauka koncepti<br />
za razvoj na vospitno-obrazovniot sistem i mu predlaga nastavni planovi<br />
i programi za predu~ili{noto, osnovnoto, srednoto i specijalisti~koto<br />
obrazovanie, obrazovanie na u~enicite so posebni obrazovni<br />
potrebi i za obrazovanieto na vozrasnite;<br />
2) organizira i sproveduva aktivnosti za profesionalniot<br />
razvoj na vospitno-obrazovnite i rakovodnite kadri;<br />
3) vr{i i organizira istra`uvawa vo oblasta na obrazovanieto;<br />
4) vr{i sovetodavna stru~na rabota za podobruvawe na kvalitetot<br />
vo vospitno-obrazovnite ustanovi;<br />
5) izrabotuva obrazovni standardi, standardi na postigawata<br />
na u~enicite i sproveduva aktivnosti za vrednuvawe na postigawata<br />
na u~enicite;<br />
6) izrabotuva koncepcija za u~ebnik, programa za izdavawe na<br />
u~ebnici i metodologija za stru~no vrednuvawe na rakopisi na u~ebnik<br />
i za vrednuvawe na kvalitetot na u~ebnik;<br />
7) vr{i izdava~ka dejnost povrzana so razvojot na vospitnoobrazovnata<br />
dejnost i<br />
8) vospostavuva i razviva informativno-dokumentaciski sistem<br />
vo oblasta na obrazovanieto {to e vo negova nadle`nost.<br />
218
Cenej}i deka stru~nite dr`avni slu`benici imaat odgovorna<br />
rabota, a istovremeno se i neposredno povrzani so rabotata na nastavnicite<br />
i u~enicite, vo ~len 17 od Zakonot se uredeni posebni uslovi<br />
koi se cenat pri zasnovawe na rabotniot odnos, bidej}i edno od<br />
osnovnite na~ela na koi se zasnova Zakonot e izvr{uvawe na rabotite<br />
vrz principot na stru~nost i kompetentnost.<br />
Spored ~len 17 od Zakonot rabotite od ~lenot 6 na ovoj zakon<br />
od nadle`nost na Biroto gi izvr{uvaat dr`avni slu`benici koi pokraj<br />
op{tite uslovi za vrabotuvawe utvrdeni so Zakonot za dr`avnite<br />
slu`benici gi ispolnuvaat i slednive posebni uslovi:<br />
- imaat najmalku petgodi{no iskustvo vo vospitno-obrazovnata<br />
rabota;<br />
- imaat objaveno stru~ni, odnosno nau~ni trudovi koi se od<br />
zna~ewe za unapreduvawe na vospitanieto i obrazovanieto;<br />
- vr{at istra`uvawa i vladeat so metodologijata na nau~noistra`uva~kata<br />
rabota vo oblasta na vospitanieto i obrazovanieto;<br />
- u~estvuvale na nau~ni i stru~ni sobiri za obrazovanieto so<br />
svoi trudovi i<br />
- se slu`at so eden svetski jazik.<br />
Spored ~len 24 od Zakonot, postojnite stru~ni dr`avni slu-<br />
`benici na Biroto koi ne gi ispolnuvaat posebnite uslovi od ~lenot<br />
17 na ovoj zakon, se dol`ni vo rok od dve godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon da gi ispolnat posebnite uslovi, vo sprotivno<br />
im prestanuva rabotniot odnos (stav 1). Odredbite od stavot 1 na<br />
ovoj ~len ne se odnesuvaat na stru~nite dr`avni slu`benici ako na denot<br />
na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon imaat u{te pet godini do<br />
ostvaruvawe na pravoto na starosna penzija (stav 2).<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni i zakonski odredbi, kako i sodr`inata<br />
na osporeniot ~len 24 od Zakonot, spored Sudot, ovoj ~len od<br />
Zakonot po svojata sodr`ina i karakter vsu{nost pretstavuva preodna<br />
odredba, so koja se regulira preodniot re`im, odnosno na~inot na preminuvawe<br />
od postojnite pravni normi kon novite, poradi {to i istata<br />
e sodr`ana vo Glava VI od Zakonot so naslov "Preodni i zavr{ni<br />
odredbi." Obvrskata {to so osporeniot ~len 24 od Zakonot im se nametnuva<br />
samo na postojnite stru~ni dr`avni slu`benici, spored Sudot,<br />
ne e proporcionalna merka so celite za koi e utvrdena, so ogled na toa<br />
{to ne pretstavuva prekumerno ograni~uvawe na nivnite prava i slobodi,<br />
a istovremeno ne pretstavuva zagrozuvawe na nivnata pravna<br />
sigurnost, kako element na vladeewe na pravoto.<br />
Od analizata na celinata na osporenata odredba na ~lenot 24<br />
od Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto proizleguva deka zakonodavecot<br />
na odredena kategorija na stru~ni dr`avni slu`benici im<br />
ovozmo`uva i ponatamu da gi vr{at rabotite na rabotnite mesta na<br />
koi se zateknati, {to zna~i deka odredbite od stavot 1 na ovoj ~len ne<br />
se odnesuvaat na stru~nite dr`avni slu`benici ako na denot na vlegu-<br />
219
vaweto vo sila na ovoj zakon imaat u{te pet godini do ostvaruvawe na<br />
pravoto na starosna penzija, kako {to predviduva stavot 2 na osporeniot<br />
~len 24 od Zakonot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, a razgleduvaj}i go vo celina ~lenot<br />
24 od Zakonot, spored Sudot, ovoj ~len sam po sebe ne sozdava neednakvost<br />
me|u vrabotenite stru~ni dr`avni slu`benici. Imeno so re{enieto<br />
vo osporeniot ~len od Zakonot, ne se povreduva edno od osnovnite<br />
slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot - pravoto na ednakvost<br />
predvideno vo ~len 9 od Ustavot na Republika Makedonija. Imeno,<br />
stru~nite dr`avni slu`benici imaat odgovorna rabota, a istovremeno<br />
i neposredno povrzana so rabotata na nastavnicite i u~enicite, vo taa<br />
smisla rabotata i odnesuvaweto na stru~nite dr`avni slu`benici<br />
treba da pridonesuva za ostvaruvawe na celite i zada~ite vo obrazovanieto<br />
i vospitanieto preku sovesno vr{ewe na rabotite, a pravata i<br />
obvrskite se odnesuvaat na site koi se nao|aat vo ista pravna polo`ba.<br />
Trgnuvaj}i od navedenata ustavno sudska analiza Sudot oceni<br />
deka osporeniot ~len 24 od Zakonot za biroto za razvoj na obrazovanieto<br />
ne mo`e da se dovede pod somnenie po odnos na negovata soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 3 i ~len 9 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
220
17. U. br. 239/2009 (28. 09. 2009)<br />
Predmet na baraweto<br />
Za{tita na zabranata na diskriminacija na gra|anite po osnov<br />
na socijalna pripadnost opredelena vo ~l. 110 al. 3 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija.<br />
Prethodno, Sudot da utvrdi deka postoi povreda na pravata na<br />
podnositelot na baraweto predvideni vo ~l. 9, 15, 24 i 27 od Ustavot<br />
(ednakvosta, pravoto na `alba, pravoto na podnesuvawe pretstavki i<br />
dobivawe odgovori na niv i pravoto na slobodno dvi`ewe).<br />
Osporeni dejstvija<br />
(1) - nepoveduvaweto postapka po slu`bena dol`nost od Osnovniot<br />
javen obvinitel vo Gostivar Habil Iqazi za utvrduvawe na odgovornosta<br />
i za kaznuvawe na Vlatko Kekenovski i Blagoj~e Trpeski.<br />
(2) - spre~uvaweto od Osnovniot javen obvinitel vo Gostivar<br />
Habil Iqazi da se povede i vodi sudska postapka protiv Vlatko Kekenovski<br />
i Blagoj~e Trpeski posle podnesuvaweto na soodvetni akti od<br />
strana na Trajan Dimovski do nego;<br />
(3) - nedavaweto na odgovori i nepostapuvaweto na porane{niot<br />
pretsedatel na Osnovniot sud vo Gostivar m-r Branko Sekulovski<br />
posle soodvetnite akti podneseni do toj sud od strana na Trajan Dimovski.<br />
(4) - nedavaweto na odgovori i nepostapuvaweto na zamenikot<br />
pretsedatel na Osnovniot sud vo Tetovo Tomislav Bo{kovski posle<br />
soodvetnite akti dostaveni do toj sud od strana na Trajan Dimovski;<br />
(5) - nepostapuvaweto na Apelacioniot sud vo Skopje posle soodvetnite<br />
akti dostaveni do nego od strana na Trajan Dimovski i nedostavuvaweto<br />
na Re{enieto Kr. br. 135/05 so koe se opredeluva Osnovniot<br />
sud vo Tetovo da postapuva po predmetot K. br. 233/05 na Osnovniot<br />
sud vo Gostivar;<br />
(6) - pogre{noto postapuvawe na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija so Re{enieto Kr. br. 24/06, posle predlogot na Trajan<br />
Dimovski da se opredeli osnoven sud od podra~jeto na drug apelacionen<br />
sud da postapuva po predmetite K. br. 199/04 i K. br. 233/05 na<br />
Osnovniot sud vo Gostivar.<br />
Spored toa, se osporuvaat (1) dejstvijata (ne poedine~ni pravni<br />
akti) i (2) ne~inewe i ~inewe od (3) fizi~ki lica - nositeli na pravo-<br />
221
sudni funkcii i sudovite - Osnovniot sud vo Gostivar, Osnovniot sud<br />
vo Tetovo, Apelacioniot sud vo Skopje i Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija vo Skopje.<br />
222<br />
Pri~ini za osporuvawe na dejstvijata<br />
Podnositelot na baraweto naveduva deka posle nastanuvaweto<br />
na soobra}ajna nezgoda na 6 mart 2003 godina, koja se slu~ila na magistralniot<br />
pat Gostivar - Ki~evo taka {to toj udril so svoeto patni-<br />
~ko motorno vozilo vo zapreno tovarno motorno vozilo na JP "Makedonija<br />
pat" vo situacija koga kamionot go ras~istuval patot od odroni<br />
i koga nemalo soobra}aen znak za takva aktivnost na patot (posledica<br />
e, pokraj drugoto, skr{enica na raka na negovata sopruga), bil podnesen<br />
Obvinitelen predlog KO. br. 136/03 od Osnovnoto javno obvinitelstvo<br />
vo Gostivar protiv nego, namesto protiv JP "Makedonija pat,"<br />
Blagoj~e Trpeski - odgovorno lice vo Javnoto pretprijatie i Vlatko<br />
Kekenovski - voza~ na kamionot so ogled na toa {to tie ne go obele`ile<br />
vr{eweto na rabotite so soobra}aen znak, a {to bila obvrska<br />
spored Zakonot za bezbednost na soobra}ajot na pati{tata (toa e prvoto<br />
dejstvie {to se osporuva so baraweto na Trajan Dimovski upateno<br />
do Ustavniot sud zaradi za{tita na zabranata na diskriminacija). Vrz<br />
osnova na takvata postapka, Osnovniot sud vo Gostivar donel Presuda<br />
K. br. 268/03 od 19 dekemvri 2003 godina, so koja opredelil deka Trajan<br />
Dimovski e vinoven za storeno krivi~no delo "te{ko delo protiv bezbednosta<br />
na lu|eto i imotot vo soobra}ajot" i mu izrekol uslovna<br />
osuda - kazna zatvor vo traewe od 3 (tri) meseci, koja nema da se izvr-<br />
{i ako obvinetiot ne stori novo krivi~no delo vo rok od 1 (edna) godina<br />
od pravosilnosta na Presudata.<br />
Potoa toj podnel do Osnovniot sud vo Gostivar (1) barawe za<br />
poveduvawe na prekr{o~na postapka protiv JP "Makedonija pat," Blagoj~e<br />
Trpeski i Vlatko Kekenovski, za {to e formiran predmet Prk.<br />
br. 1243/04-II, (2) barawe za sproveduvawe na istraga protiv Vlatko Kekenovski<br />
i Blagoj~e Trpeski, za {to e formiran predmet Ki. br. 58/04<br />
i (3) susidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren obvinitelen akt<br />
protiv Vlatko Kekenovski i Blagoj~e Trpeski, za {to e formiran<br />
predmet K. br. 199/04, a do Osnovnoto javno obvinitelstvo vo Gostivar<br />
podnel i krivi~na prijava protiv Vlatko Kekenovski i Blagoj~e Trpeski.<br />
No, Osnovniot sud vo Gostivar ne postapuval po navedenite barawa<br />
i supsidijarni obvinitelni akti, tuku toga{niot pretsedatel na<br />
toj sud gi dostavil do Osnovnoto javno obvinitelstvo vo Gostivar, koe<br />
pak donelo Re{enie KO. br. 181/04 od 6 dekemvri 2004 godina, za otfrlawe<br />
na (1) krivi~nata prijava, (2) baraweto za poveduvawe na prekr-<br />
{o~na postapka i (3) supsidijarniot obvinitelen predlog i supsidijarniot<br />
obvinitelen akt (ova se vtoroto i tretoto dejstvie {to se<br />
osporuvaat so baraweto do Ustavniot sud).
Poradi takvoto postapuvawe, Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren<br />
obvinitelen akt protiv Osnovniot javen obvinitel vo Gostivar<br />
Habil Iqazi, za krivi~no delo "povreda na ramnopravnosta na gra-<br />
|anite" od ~l. 137 na KZ i protiv porane{niot pretsedatel na Osnovniot<br />
sud vo Gostivar m-r Branko Sekulovski, za krivi~no delo "zloupotreba<br />
na slu`benata polo`ba i ovlastuvawe" od ~l. 353 na KZ, za<br />
{to e formiran predmet K. br. 233/05. Istovremeno, Trajan Dimovski<br />
pobaral od Apelacioniot sud vo Skopje da opredeli drug osnoven sud<br />
nadvor od gostivarsko-tetovskiot region da postapuva po navedeniot<br />
predmet, no ne dobil re{enie za takvoto barawe od toj sud, nitu pak od<br />
zamenikot pretsedatel na Osnovniot sud vo Tetovo Tomislav Bo{kovski<br />
otkako go dobil Re{enieto K. br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo,<br />
so koe se otfrlaat supsidijarnite obvinitelni akti na Trajan Dimovski<br />
protiv Habil Iqazi i m-r Branko Sekulovski. Osven toa,<br />
zamenikot pretsedatel na Osnovniot sud vo Tetovo ne mu odgovoril<br />
nitu na drugi podnesoci kako na primer: do kade e postapkata po negovata<br />
`alba protiv Re{enieto K. br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo,<br />
nitu pak dobil odluka po `albata protiv toa re{enie; ili, zamenikot<br />
pretsedatel Tomislav Bo{kovski prifatil kako osnova falsifikuvan<br />
potpis od Trajan Dimovski na po{tenskata povratnica za<br />
priem na Re{enieto K. br. 395/05 od Osnovniot sud vo Tetovo, pa donel<br />
Re{enie za otfrlawe na `albata kako neblagovremena iako znael<br />
deka sostojbata bila poinakva (ova se ~etvrtoto i pettoto dejstvie<br />
{to se osporuvaat so baraweto do Ustavniot sud).<br />
Pri seto toa, Trajan Dimovski se obratil i do Vrhovniot sud na<br />
Republika Makedonija za opredeluvawe na osnoven sud od podra~jeto<br />
na drug apelacionen sud koj bi postapuval po predmetite K. br. 199/04 i<br />
K. br. 233/05 na Osnovniot sud vo Gostivar, no namesto za tie predmeti<br />
Vrhovniot sud se proiznel, so Re{enie Kr. br. 24/06, za predmetot K.<br />
br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo (ova e {estoto dejstvie {to se<br />
osporuva so baraweto do Ustavniot sud).<br />
Vrz osnova na site ovie dejstvija, podnositelot na baraweto<br />
smeta deka e povredena ednakvosta na gra|anite, pravoto na `alba, pravoto<br />
na podnesuvawe na pretstavki i dobivawe odgovori na niv i pravoto<br />
na slobodno dvi`ewe, a posledica na tie povredi e negovoto diskriminirawe<br />
po osnov na socijalna pripadnost, poradi {to bara ustavnosudska<br />
za{tita na zabranata na diskriminacija.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Na 6 mart 2003 godina nastanala soobra}ajna nezgoda na magistralniot<br />
pat Gostivar - Ki~evo. Za toj nastan Osnovnoto javno obvinitelstvo<br />
podnelo Obvinitelen predlog, KO. br. 136/03 od 10 noemvri<br />
2003 godina, protiv Trajan Dimovski za storeno krivi~no delo "te{ko<br />
223
delo protiv bezbednosta na lu|eto i imotot vo soobra}ajot“ od ~l. 300<br />
na KZ. Vo Obvinitelniot predlog, pokraj drugoto, se naveduva deka<br />
tovarnoto motorno vozilo upravuvano od Vlatko Kekenovski "vo<br />
momentot na udarot bil zastanat so vklu~eno `olto rotaciono svetlo<br />
za predupreduvawe na drugite u~esnici vo soobra}ajot."<br />
Na 19 dekemvri 2003 godina Osnovniot sud vo Gostivar donel<br />
Presuda K. br. 268/2003 so koja utvrdi vina na Trajan Dimovski za krivi~no<br />
delo "te{ko delo protiv bezbednosta na lu|eto i imotot vo soobra}ajot"<br />
od ~l. 300 na KZ i na obvinetiot mu izre~e uslovna osuda -<br />
kazna zatvor od 3 (tri) meseci, koja kazna nema da se izvr{i ako obvinetiot<br />
ne stori novo krivi~no delo vo rok od 1 (edna) godina. Vo Presudata,<br />
pokraj drugoto, se utvrduva deka tovarnoto motorno vozilo so<br />
koe upravuval Vlatko Kekenovski "vo momentot na udarot bil<br />
zastanat so vklu~eno `olto rotaciono svetlo za predupreduvawe na<br />
drugite u~esnici vo soobra}ajot."<br />
Na 24 fevruari 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar barawe za poveduvawe na prekr{o~na postapka<br />
protiv JP "Makedonija pat," Blagoj~e Trpeski - odgovornoto lice vo<br />
Javnoto pretprijatie i Vlatko Kekenovski-voza~ na tovarnoto motorno<br />
vozilo, za {to e formiran predmet Prk. br. 1243/04-II.<br />
Na 18 mart 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovnoto<br />
javno obvinitelstvo vo Gostivar krivi~na prijava protiv Vlatko Kekenovski<br />
i odgovornoto lice vo JP "Makedonija pat."<br />
Na 31 mart 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar barawe za sproveduvawe na istraga protiv Vlatko<br />
Kekenovski i odgovornoto lice vo JP "Makedonija pat," za {to e formiran<br />
predmet Ki. br. 58/04.<br />
Na 16 juni 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren obvinitelen<br />
akt protiv Vlatko Kekenovski i Blagoj~e Trpeski, za {to e<br />
formiran predmet K. br. 199/04.<br />
Na 18 oktomvri 2004 godina pretsedatelot na Osnovniot sud vo<br />
Gostivar m-r Branko Sekulovski go izvestil Trajan Dimovski deka<br />
"predmetite Prk. br. 1243/04-II, Ki. br. 58/04 i K.br. 199/04 se isprateni<br />
na prethodna postapka do Osnovnoto javno obvinitelstvo vo Gostivar<br />
kako nadle`en organ koj postapuva po slu`bena dol`nost od<br />
pri~ina {to Vie se nemate steknato so pravo na ovlasten tu`itel se<br />
dodeka Osnovnoto javno obvinitelstvo Gostivar ne se otka`e od<br />
gonewe.<br />
Na 6 dekemvri 2004 godina Osnovnoto javno obvinitelstvo vo<br />
Gostivar donelo Re{enie, KO. br. 181/04, so koe "se otfrla krivi~nata<br />
prijava kon koja se priklu~eni i baraweto za poveduvawe na prekr{o~na<br />
postapka otstapeno od Osnovniot sud vo Gostivar i supsidijarniot<br />
obvinitelen predlog i obvinitelen akt otstapeni na nadle`nost<br />
i postapuvawe od Osnovniot sud vo Gostivar“. Pri~inata za otf-<br />
224
laweto e: prijavenite dela ne se krivi~ni dela za koi goneweto se<br />
prezema po slu`bena dol`nost. Kako pouka se naveduva deka o{teteniot<br />
mo`e da go prezeme goneweto vo rok od 8 dena od priemot na<br />
Re{enieto.<br />
Na 20 maj 2005 godina Trajan Dimovski podnel do Javnoto obvinitelstvo<br />
na Republika Makedonija krivi~na prijava protiv Javniot<br />
obvinitel vo Gostivar i pretsedatelot na Osnovniot sud vo Gostivar<br />
za storeni krivi~ni dela "povreda na ramnopravnosta na gra|anite" od<br />
~l. 137 na KZ i "zloupotreba na slu`benata polo`ba i ovlastuvawa"<br />
od ~l. 353 na KZ.<br />
Na 25 juli 2005 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren obvinitelen<br />
akt protiv Javniot obvinitel vo Gostivar i pretsedatelot<br />
na Osnovniot sud vo Gostivar za navedenite storeni krivi~ni dela, za<br />
{to e formiran predmet K. br. 233/05, a na istiot den podnel i predlog<br />
do Apelacioniot sud vo Skopje za opredeluvawe na drug stvarno nadle-<br />
`en sud za postapuvawe po navedeniot predmet.<br />
Na 4 avgust 2005 godina Apelacioniot sud vo Skopje donel Re-<br />
{enie, Kr. br. 135/05, so koe go opredelil Osnovniot sud vo Tetovo da<br />
postapuva po predmetot K. br. 233/05 na Osnovniot sud vo Gostivar, pri<br />
{to so dopis, POP. br. 377/05 od 2 dekemvri 2005 godina, Apelacioniot<br />
sud vo Skopje go izvestil Trajan Dimovski za toa postapuvaj}i po<br />
negovata poplaka.<br />
Na 19 oktomvri 2005 godina Osnovniot sud vo Tetovo donel Re-<br />
{enie, K. br. 395/05, so koe se otfrla supsidijarniot obvinitelen akt<br />
i predlog protiv Javniot obvinitel vo Gostivar Habil Iqazi i sudijata<br />
na Osnovniot sud vo Gostivar m-r Branko Sekulovski poradi nemawe<br />
na osnovi so ogled na toa {to "vo dejstvijata na obvinetite ne se<br />
sodr`ani obele`jata na zakonskite bitija na krivi~nite dela {to im<br />
se stavaat na tovar" i "dejstvijata navedeni vo obvinenieto se<br />
odnesuvaat na doneseni odluki, dadeni mislewa, izvestuvawa i<br />
dejstvija prezemeni od strana na obvinetite vo svojstvo na Osnoven<br />
javen obvinitel i pretsedatel na sud ..."<br />
Na 7 mart 2006 godina Trajan Dimovski podnel predlog do Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija za opredeluvawe na stvarno nadle`en<br />
osnoven sud od podra~jeto na drug apelacionen sud za postapuvawe<br />
po predmetite K. br. 199/04 i K. br. 233/05 na Osnovniot sud vo<br />
Gostivar.<br />
Na 6 april 2006 godina Vrhovniot sud na Republika Makedonija<br />
donel Re{enie Kr. br. 24/2006, so koe go otfrli kako nedozvolen predlogot<br />
za opredeluvawe na drug stvarno nadle`en sud da postapuva po<br />
predmetot K. br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo.<br />
Od sodr`inata na site navedeni sudski akti proizleguva deka<br />
tie se odnesuvaat na materijalnata strana na nastanot - soobra}ajnata<br />
nezgoda od 6 mart 2003 godina i na postapkata vo vrska so toj nastan<br />
225
pred site navedeni sudovi, a ne deka tie akti, i dejstvijata povrzani so<br />
niv, se prezemaat zaradi diskriminirawe na podnositelot na baraweto<br />
po osnov na negovata socijalna pripadnost.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 al. 3 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to<br />
se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabranata<br />
na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol, rasa, verska,<br />
nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost."<br />
Vo ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br.70/1992) se opredeluva deka Ustavniot sud }e<br />
go otfrli baraweto ako ne e nadle`en da odlu~uva po nego.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija e nadle`en da odlu~uva za tri grupi na slobodi<br />
i prava na ~ovekot i gra|aninot i toa se onie koi se odnesuvaat<br />
na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na<br />
mislata, potoa na onie povrzani so politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe<br />
i, treto, zabranata na diskriminacija po osnov na pol, rasa,<br />
verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost. Delovni~kata<br />
odredba, pak, opredeluva deka barawata za koi Ustavniot sud ne e nadle`en<br />
da odlu~uva se otfrlaat.<br />
So ogled na toa {to vo konkretniot slu~aj se bara Sudot da utvrdi<br />
postoewe povredi na ustavni prava na gra|anite nadvor od onie<br />
koi se delokrug na Ustavniot sud na Republika Makedonija spored ~l.<br />
110 al. 3 od Ustavot odnosno nadvor od negovata nadle`nost, kako i<br />
{to od iznesenata fakti~ka sostojba ne proizleguva deka osporenite<br />
dejstvija se zasnovaat na diskriminacija na podnositelot na baraweto<br />
po osnov na negovata socijalna pripadnost, tuku tie dejstvija taka se<br />
interpretiraat so cel da se izvle~e instanciono proiznesuvawe na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, {to e isto taka nadvor od negovata<br />
nadle`nost spored ~l. 110 od Ustavot, proizleguva deka takvoto<br />
barawe ne e od nadle`nost na Sudot, poradi {to treba da se otfrli<br />
soglasno na navedenite ustavni i delovni~ki odredbi.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da odlu~i da go otfrli baraweto na Trajan Dimovski<br />
za za{tita na zabranata na diskriminacija po osnov na socijalna pripadnost<br />
povredena so ~inewe ili ne~inewe od Osnovnite sudovi vo Gostivar<br />
i Tetovo, Apelacioniot sud vo Skopje i Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija.<br />
226
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71<br />
alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 70/1992) na sednicata<br />
odr`ana na 28 oktomvri 2009 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto na Trajan Dimovski od Skopje za za{-<br />
tita na zabranata na slobodite i pravata na ~ovekot i gra\aninot {to<br />
se odnesuvaat na diskriminacija na gra|anite po osnov na socijalna<br />
pripadnost opredelena vo ~len 110 alineja 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
2. Trajan Dimovski od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese barawe za za{tita na zabranata na diskriminacija<br />
na gra|anite po osnov na socijalna pripadnost opredelena vo<br />
~len 110 alineja 3 od Ustavot, nastanata so dejstvija na ne~inewe i ~inewe<br />
od fizi~ki lica nositeli na pravosudni funkcii i od Osnovniot<br />
sud vo Gostivar, Osnovniot sud vo Tetovo, Apelacioniot sud vo<br />
Skopje i Vrhovniot sud na Republika Makedonija.<br />
Vo baraweto se naveduva deka posle nastanuvaweto na soobra}ajna<br />
nezgoda na 6 mart 2003 godina, koja se slu~ila na magistralniot pat<br />
Gostivar - Ki~evo taka {to podnositelot na baraweto udril so svoeto<br />
patni~ko motorno vozilo vo zapreno tovarno motorno vozilo na JP<br />
"Makedonija pat" vo situacija koga kamionot go ras~istuval patot od<br />
odroni i koga nemalo soobra}aen znak za takva aktivnost na patot (posledica<br />
e, pokraj drugoto, skr{enica na raka na negovata sopruga), bil<br />
podnesen Obvinitelen predlog KO. br. 136/03 od Osnovnoto javno<br />
obvinitelstvo vo Gostivar protiv nego, namesto protiv JP "Makedonija<br />
pat", Blagoj~e Trpeski - odgovorno lice vo Javnoto pretprijatie<br />
i Vlatko Kekenovski - voza~ na kamionot so ogled na toa {to tie ne go<br />
obele`ile vr{eweto na rabotite so soobra}aen znak, a {to bila<br />
obvrska spored Zakonot za bezbednost na soobra}ajot na pati{tata.<br />
Vrz osnova na takvata postapka, Osnovniot sud vo Gostivar donel<br />
Presuda K. br. 268/03 od 19 dekemvri 2003 godina, so koja opredelil<br />
deka Trajan Dimovski e vinoven za storeno krivi~no delo "te{ko delo<br />
protiv bezbednosta na lu|eto i imotot vo soobra}ajot" i mu izrekol<br />
uslovna osuda - kazna zatvor vo traewe od 3 (tri) meseci, koja nema da<br />
se izvr{i ako obvinetiot ne stori novo krivi~no delo vo rok od 1<br />
(edna) godina od pravosilnosta na Presudata.<br />
Potoa toj podnel do Osnovniot sud vo Gostivar (1) barawe za<br />
poveduvawe na prekr{o~na postapka protiv JP "Makedonija pat," Blagoj~e<br />
Trpeski i Vlatko Kekenovski, za {to e formiran predmet Prk.<br />
br. 1243/04-II, (2) barawe za sproveduvawe na istraga protiv Vlatko<br />
227
Kekenovski i Blagoj~e Trpeski, za {to e formiran predmet Ki. br.<br />
58/04 i (3) supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren obvinitelen<br />
akt protiv Vlatko Kekenovski i Blagoj~e Trpeski, za {to e formiran<br />
predmet K.br.199/04, a do Osnovnoto javno obvinitelstvo vo Gostivar<br />
podnel i krivi~na prijava protiv Vlatko Kekenovski i Blagoj~e<br />
Trpeski. No, Osnovniot sud vo Gostivar ne postapuval po navedenite<br />
barawa i supsidijarni obvinitelni akti, tuku toga{niot pretsedatel<br />
na toj sud gi dostavil do Osnovnoto javno obvinitelstvo vo Gostivar,<br />
koe pak donelo Re{enie KO. br. 181/04 od 6 dekemvri 2004 godina, za<br />
otfrlawe na (1) krivi~nata prijava, (2) baraweto za poveduvawe na<br />
prekr{o~na postapka i (3) supsidijarniot obvinitelen predlog i<br />
supsidijarniot obvinitelen akt.<br />
Poradi takvoto postapuvawe, Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren<br />
obvinitelen akt protiv Osnovniot javen obvinitel vo Gostivar<br />
Habil Iqazi, za krivi~no delo "povreda na ramnopravnosta na gra|anite"<br />
od ~len 137 na KZ i protiv porane{niot pretsedatel na Osnovniot<br />
sud vo Gostivar m-r Branko Sekulovski, za krivi~no delo "zloupotreba<br />
na slu`benata polo`ba i ovlastuvawe" od ~len 353 na KZ, za<br />
{to e formiran predmet K. br. 233/05. Istovremeno, Trajan Dimovski<br />
pobaral od Apelacioniot sud vo Skopje da opredeli drug osnoven sud<br />
von gostivarsko-tetovskiot region da postapuva po navedeniot predmet,<br />
no ne dobil re{enie za takvoto barawe od toj sud, nitu pak od zamenikot<br />
pretsedatel na Osnovniot sud vo Tetovo Tomislav Bo{kovski<br />
otkako go dobil Re{enieto K. br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo,<br />
so koe se otfrlaat supsidijarnite obvinitelni akti na Trajan Dimovski<br />
protiv Habil Iqazi i m-r Branko Sekulovski. Osven toa, zamenikot<br />
pretsedatel na Osnovniot sud vo Tetovo ne mu odgovoril nitu na<br />
drugi podnesoci kako na primer: do kade e postapkata po negovata `alba<br />
protiv Re{enieto K. br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo, nitu<br />
pak dobil odluka po `albata protiv toa re{enie; ili, zamenikot pretsedatel<br />
Tomislav Bo{kovski prifatil kako osnova falsifikuvan<br />
potpis od Trajan Dimovski na po{tenskata povratnica za priem na<br />
Re{enieto K. br. 395/05 od Osnovniot sud vo Tetovo, pa donel Re{enie<br />
za otfrlawe na `albata kako neblagovremena iako znael deka sostojbata<br />
bila poinakva.<br />
Trajan Dimovski se obratil i do Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija za opredeluvawe na osnoven sud od podra~jeto na drug<br />
apelacionen sud koj bi postapuval po predmetite K. br. 199/04 i K. br.<br />
233/05 na Osnovniot sud vo Gostivar, no namesto za tie predmeti<br />
Vrhovniot sud se proiznel, so Re{enie Kr. br. 24/06, za predmetot K.<br />
br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo.<br />
Vrz osnova na site ovie dejstvija, podnositelot na baraweto<br />
smeta deka e povredena ednakvosta na gra|anite, pravoto na `alba, pravoto<br />
na podnesuvawe na pretstavki i dobivawe odgovori na niv i pra-<br />
228
voto na slobodno dvi`ewe, a posledica na tie povredi e negovoto diskriminirawe<br />
po osnov na socijalna pripadnost, poradi {to bara ustavno-sudska<br />
za{tita na zabranata na diskriminacija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka na 6 mart 2003 godina nastanala<br />
soobra}ajna nezgoda na magistralniot pat Gostivar – Ki~evo. Za<br />
toj nastan Osnovnoto javno obvinitelstvo podnelo Obvinitelen predlog,<br />
KO. br. 136/03 od 10 noemvri 2003 godina, protiv Trajan Dimovski<br />
za storeno krivi~no delo „te{ko delo protiv bezbednosta na lu|eto i<br />
imotot vo soobra}ajot“ od ~len 300 na KZ. Vo Obvinitelniot predlog,<br />
pokraj drugoto, se naveduva deka tovarnoto motorno vozilo upravuvano<br />
od Vlatko Kekenovski "vo momentot na udarot bil zastanat so vklu-<br />
~eno `olto rotaciono svetlo za predupreduvawe na drugite u~esnici<br />
vo soobra}ajot."<br />
Na 19 dekemvri 2003 godina Osnovniot sud vo Gostivar donel<br />
Presuda K. br. 268/2003 so koja utvrdi vina na Trajan Dimovski za krivi~no<br />
delo "te{ko delo protiv bezbednosta na lu|eto i imotot vo<br />
soobra}ajot" od ~len 300 na KZ i na obvinetiot mu izrekol uslovna<br />
osuda - kazna zatvor od 3 (tri) meseci, koja kazna nema da se izvr{i ako<br />
obvinetiot ne stori novo krivi~no delo vo rok od 1 (edna) godina. Vo<br />
Presudata, pokraj drugoto, se utvrduva deka tovarnoto motorno vozilo<br />
so koe upravuval Vlatko Kekenovski "vo momentot na udarot bil zastanat<br />
so vklu~eno `olto rotaciono svetlo za predupreduvawe na drugite<br />
u~esnici vo soobra}ajot."<br />
Na 24 fevruari 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar barawe za poveduvawe na prekr{o~na postapka<br />
protiv JP "Makedonija pat“, Blagoj~e Trpeski-odgovornoto lice vo Javnoto<br />
pretprijatie i Vlatko Kekenovski-voza~ na tovarnoto motorno<br />
vozilo, za {to e formiran predmet Prk. br. 1243/04-II.<br />
Na 18 mart 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovnoto<br />
javno obvinitelstvo vo Gostivar krivi~na prijava protiv Vlatko Kekenovski<br />
i odgovornoto lice vo JP "Makedonija pat."<br />
Na 31 mart 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar barawe za sproveduvawe na istraga protiv Vlatko Kekenovski<br />
i odgovornoto lice vo JP "Makedonija pat," za {to e formiran<br />
predmet Ki. br. 58/2004.<br />
Na 16 juni 2004 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren obvinitelen<br />
akt protiv Vlatko Kekenovski i Blagoj~e Trpeski, za {to e<br />
formiran predmet K. br. 199/2004.<br />
Na 18 oktomvri 2004 godina pretsedatelot na Osnovniot sud vo<br />
Gostivar m-r Branko Sekulovski go izvestil Trajan Dimovski deka:<br />
"predmetite Prk. br. 1243/04-II, Ki. br. 58/04 i K.br. 199/04 se isprateni<br />
na prethodna postapka do Osnovnoto javno obvinitelstvo vo Gostivar<br />
kako nadle`en organ koj postapuva po slu`bena dol`nost od pri~ina<br />
229
{to Vie se nemate steknato so pravo na ovlasten tu`itel se dodeka<br />
Osnovnoto javno obvinitelstvo Gostivar ne se otka`e od gonewe“.<br />
Na 6 dekemvri 2004 godina Osnovnoto javno obvinitelstvo vo<br />
Gostivar donelo Re{enie, KO. br. 181/04, so koe "se otfrla krivi~nata<br />
prijava kon koja se priklu~eni i baraweto za poveduvawe na prekr-<br />
{o~na postapka otstapeno od Osnovniot sud vo Gostivar i supsidijarniot<br />
obvinitelen predlog i obvinitelen akt otstapeni na nadle`nost<br />
i postapuvawe od Osnovniot sud vo Gostivar“. Pri~inata za otfrlaweto<br />
e: prijavenite dela ne se krivi~ni dela za koi goneweto se prezema<br />
po slu`bena dol`nost. Kako pouka se naveduva deka o{teteniot<br />
mo`e da go prezeme goneweto vo rok od 8 dena od priemot na Re{enieto.<br />
Na 20 maj 2005 godina Trajan Dimovski podnel do Javnoto obvinitelstvo<br />
na Republika Makedonija krivi~na prijava protiv Javniot<br />
obvinitel vo Gostivar i pretsedatelot na Osnovniot sud vo Gostivar<br />
za storeni krivi~ni dela "povreda na ramnopravnosta na gra|anite" od<br />
~len 137 na KZ i "zloupotreba na slu`benata polo`ba i ovlastuvawa"<br />
od ~len 353 na KZ.<br />
Na 25 juli 2005 godina Trajan Dimovski podnel do Osnovniot<br />
sud vo Gostivar supsidijaren obvinitelen predlog i supsidijaren obvinitelen<br />
akt protiv Javniot obvinitel vo Gostivar i pretsedatelot na<br />
Osnovniot sud vo Gostivar za navedenite storeni krivi~ni dela, za<br />
{to e formiran predmet K. br. 233/05, a na istiot den podnel i predlog<br />
do Apelacioniot sud vo Skopje za opredeluvawe na drug stvarno nadle-<br />
`en sud za postapuvawe po navedeniot predmet.<br />
Apelacioniot sud vo Skopje donel Re{enie, Kr. br. 135/05, na 4<br />
avgust 2005 godina, so koe go opredelil Osnovniot sud vo Tetovo da postapuva<br />
po predmetot K. br. 233/05 na Osnovniot sud vo Gostivar, pri<br />
{to so dopis, POP. br. 377/05 od 2 dekemvri 2005 godina, Apelacioniot<br />
sud vo Skopje go izvestil Trajan Dimovski za toa postapuvaj}i po<br />
negovata poplaka.<br />
Na 19 oktomvri 2005 godina Osnovniot sud vo Tetovo donel Re-<br />
{enie, K. br. 395/05, so koe se otfrla supsidijarniot obvinitelen akt<br />
i predlogot protiv Javniot obvinitel vo Gostivar Habil Iqazi i sudijata<br />
na Osnovniot sud vo Gostivar m-r Branko Sekulovski poradi nemawe<br />
na osnovi so ogled na toa {to "vo dejstvijata na obvinetite ne se<br />
sodr`ani obele`jata na zakonskite bitija na krivi~nite dela {to im<br />
se stavaat na tovar" i "dejstvijata navedeni vo obvinenieto se<br />
odnesuvaat na doneseni odluki, dadeni mislewa, izvestuvawa i<br />
dejstvija prezemeni od strana na obvinetite vo svojstvo na Osnoven<br />
javen obvinitel i pretsedatel na sud ..."<br />
Na 7 mart 2006 godina Trajan Dimovski podnel predlog do Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija za opredeluvawe na stvarno nadle-<br />
`en osnoven sud od podra~jeto na drug apelacionen sud za postapuvawe<br />
230
po predmetite K. br. 199/04 i K. br. 233/05 na Osnovniot sud vo Gostivar.<br />
Na 6 april 2006 godina Vrhovniot sud na Republika Makedonija<br />
donel Re{enie Kr. br. 24/2006, so koe go otfrli kako nedozvolen predlogot<br />
za opredeluvawe na drug stvarno nadle`en sud da postapuva po<br />
predmetot K. br. 395/05 na Osnovniot sud vo Tetovo.<br />
Od sodr`inata na site navedeni sudski akti proizleguva deka<br />
tie se odnesuvaat na materijalnata strana na nastanot - soobra}ajnata<br />
nezgoda od 6 mart 2003 godina i na postapkata vo vrska so toj nastan<br />
pred site navedeni sudovi, a ne deka tie akti, i dejstvijata povrzani so<br />
niv, se prezemaat zaradi diskriminirawe na podnositelot na baraweto<br />
po osnov na negovata socijalna pripadnost.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 3 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra-<br />
|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata<br />
i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe<br />
i zabranata na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol,<br />
rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Vo ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 70/<br />
1992) se opredeluva deka Ustavniot sud }e go otfrli baraweto ako ne e<br />
nadle`en da odlu~uva po nego.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija e nadle`en da odlu~uva za tri grupi na slobodi<br />
i prava na ~ovekot i gra|aninot i toa se onie koi se odnesuvaat<br />
na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na<br />
mislata, potoa na onie povrzani so politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe<br />
i, treto, zabranata na diskriminacija po osnov na pol, rasa,<br />
verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost. Delovni~kata<br />
odredba, pak, opredeluva deka barawata za koi Ustavniot sud ne e nadle`en<br />
da odlu~uva se otfrlaat.<br />
So ogled na toa {to vo konkretniot slu~aj se bara Sudot da utvrdi<br />
postoewe povredi na ustavni prava na gra|anite nadvor od onie<br />
koi se vo delokrug na Ustavniot sud na Republika Makedonija spored<br />
~len 110 alineja 3 od Ustavot odnosno nadvor od negovata nadle`nost,<br />
kako i {to od iznesenata fakti~ka sostojba ne proizleguva deka osporenite<br />
dejstvija se zasnovaat na diskriminacija na podnositelot na baraweto<br />
po osnov na negovata socijalna pripadnost, tuku tie dejstvija<br />
taka se interpretiraat so cel da se izvle~e instanciono proiznesuvawe<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, {to e isto taka nadvor<br />
od negovata nadle`nost spored ~len 110 od Ustavot, Sudot oceni deka<br />
takvoto barawe ne e vo nadle`nost na Sudot, poradi {to go otfrli<br />
baraweto.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
231
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
232
18. U. br. 95/2009 (28. 10. 2009)<br />
Akt {to se osporuva<br />
1. ^len 22 st. 1 t. 1 vo delot "izdavaweto na odobrenie za gradewe<br />
na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeno so zakon" od Zakonot za<br />
lokalnata samouprava ("SV RM," br. 5/2002).<br />
2. ^len 50 st. 10 vo delot "a urbanisti~kiot proekt od st. 3 na<br />
ovoj ~len so re{enie go odobruva ministerot koj rakovodi so organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na<br />
ureduvawe na prostorot," ~l. 50 st. 12 i ~l. 52 st. 2 od Zakonot za prostornoto<br />
i urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 51/2005, 137/2007,<br />
151/2007 ispravka i 24/2008 - pre~isten tekst.<br />
3. ^len 51 st. 1 i 2 vo delot "od treta, ~etvrta i petta kategorija"<br />
od Zakonot za gradewe ("SV RM," br. 51/2005, 82/2008 i 106/2008-<br />
ispravka).<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi<br />
1. Vo ~l. 22 st. 1 t. 1 od Zakonot za lokalnata samouprava e predvideno<br />
deka op{tinite se nadle`ni za vr{ewe pokraj drugoto i za<br />
"urbanisti~ko (urbano i ruralno planirawe), izdavaweto na odobrenie<br />
za gradewe na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon (osporen<br />
del) ureduvaweto na prostorot i ureduvaweto na grade`noto<br />
zemji{te.<br />
2. Vo ~l. 50 st. 10 vo delot od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe koj e osporen so inicijativata e predvideno "a<br />
urbanisti~kiot proekt od st. 3 na ovoj ~len so re{enie go odobruva<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot."<br />
Vo st. 12 na ~l. 10 od navedeniot zakon e predvideno deka "izraboteniot<br />
urbanisti~ki proekt od st. 3 na ovoj ~len i stru~nata revizija<br />
se predavaat na organot na dr`avnata uprava nadle`en za izgradba<br />
na komunalnata infrastruktura i do nadle`nite organi za za{tita na<br />
kulturnoto nasledstvo, prirodnite blaga i retkosti kako i od Agencijata<br />
za elektronski komunikacii koga urbanisti~kiot proekt se odnesuva<br />
za gradba na elektronski komunikaciski mre`i i sredstva. Mislewata<br />
treba da se izdadat vo rok od deset dena od priemot, a dokolku<br />
ne se odgovori vo opredeleniot rok, organot na dr`avnata uprava nad-<br />
233
le`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto na prostoroto<br />
}e ja prodol`i postapkata kako da e dadeno pozitivno mislewe."<br />
Vo ~l. 52 st. 2 od navedeniot zakon e predvideno "Re{enieto za<br />
lokaciski uslovi za gradbi od zna~ewe za Republikata utvrdeni so zakon<br />
i za gradbite od ~l. 50 st. 3 na ovoj zakon, go donesuva ministerot koj<br />
rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od<br />
oblasta na ureduvawe na prostorot, koj za vodewe na postapkata ovlastuva<br />
lice, diplomiran in`ener arhitekt so rabotno iskustvo od najmalku<br />
tri godini od oblasta na urbanisti~koto planirawe.<br />
3. Vo ~l. 51 st. 1 pomesten vo delot "Nadle`ni organi za izdavawe<br />
odobrenie za gradewe“ od Zakonot za gradewe e predvideno "Gradbite<br />
od prva i vtora kategorija od ~lenot 50 na ovoj zakon se gradbi od<br />
zna~ewe na Repubikata i odobrenie za gradewe izdava organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto<br />
na prostorot.<br />
Vo st. 2 na ~l. 51 od zakonot e predvideno deka gradbite od<br />
treta, ~etvrta i petta kategorija (osporen del) od ~l. 50 na ovoj zakon<br />
se gradbi od lokalno zna~ewe i odobrenie za gradewe izdava gradona~alnikot<br />
na op{tinata, odnosno gradona~alnicite na op{tinite na<br />
gradot Skopje.<br />
234<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata so osporenite<br />
~lenovi od Zakonot za lokalnata samouprava, Zakonot za prostornoto<br />
i urbanisti~ko planirawe i Zakonot za gradewe se povreduvale<br />
temelnite vrednosti na ustavniot poredok za vladeewe na pravoto,<br />
lokalnata samouprava i ureduvaweto i humanizacija na prostorot od<br />
~l. 8 st. 1 al. 3, 8 i 9 od Ustavot na Republika Makedonija, kako i so ~l.<br />
115 st. 1 od Ustavot so koj se obezbeduva celosno i isklu~iva nadle`nost<br />
na edinicite na lokalnata samouprava vo oblasta na urbanizmot<br />
i ruralnoto planirawe.<br />
Imeno, spored podnositelot ustavnata formulacija od ~l. 115<br />
st. 1 od Ustavot vo Zakonot za lokalnata samouprava e pogre{no interpretiran<br />
na na~in sprotiven na zna~eweto koe go ima vo Ustavot,<br />
taka {to so ~l. 22 st. 1 t. 1 se ograni~uvala nadle`nosta na lokalnata<br />
samouprava vo sproveduvaweto na urbanisti~kite planovi samo na izdavawe<br />
na odobrenie na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon.<br />
Urbanizmot i ruralnoto planirawe kako nadle`nost se sostoele<br />
od procesi na izgotvuvawe, donesuvawe i sproveduvawe na urbanisti~kite<br />
planovi (za gradovite, selata i nadvor od naseleni mesta), a<br />
izdavaweto na odobrenie za gradewe na objekti bilo samo edna upravna<br />
faza vo sproveduvaweto na urbanisti~kite planovi, pa spored Ustavot<br />
taa faza bila integralna vo nadle`nost na lokalnata samouprava i ne<br />
mo`ela so zakon da se ograni~uva.
Neustavnosta na ograni~uvaweto na orginernata nadle`nost na<br />
lokalnata samouprava vo osoreniot ~l. 22 od Zakonot za lokalnata<br />
samouprava bilo potencirano so pravnata praznina koja so istiot<br />
~len se sozdavala vo oblasta na urbanisti~koto planirawe. So toa,<br />
implicitno se sozdavala neustavna kategorija objekti koi ne se od lokalno<br />
zna~ewe, kategorija na objekti koja se definira vo Zakonot za<br />
gradewe kako kategorija na objekti od zna~ewe za Republikata za koi<br />
soglasno Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe i Zakonot<br />
za gradewe nadle`na bila Vladata na Republika Makedonija i<br />
Ministerstvoto nadle`no za raboti od oblasta na urbanizmot.<br />
So osporenite ~lenovi od navedenite zakoni ministerstvoto od<br />
oblasta na urbanizamot gi prezemalo nadle`nostite za izrabotka i<br />
odobruvawe na urbanisti~kite proekti, izdavawe na re{enie za lokaciski<br />
uslovi, izdavawe na odobrenie za gradewe i odobrenie za upotreba<br />
na site objekti od zna~ewe za Republikata iako toa bilo sprotivno<br />
na ustavnata podelba na nadle`nostite.<br />
Spored ~l. 91 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija, Vladata<br />
na Republika Makedonija e nadle`na samo i isklu~ivo za prostornoto<br />
planirawe, a ne i za urbanisti~koto planirawe i sprotivno -<br />
edinicite na lokalnata samouprava soglasno ~l. 115 se nadle`ni osobeno<br />
i isklu~ivo za oblast na urbanisti~ko planirawe.<br />
Ponatamu, spored podnositelot na inicijativata ustavnata<br />
definicija od oblasta na urbanizam i ruralnoto planirawe koja se sostoela<br />
od izgotvuvawe, donesuvawe i sproveduvawe na urbanisti~kite<br />
planovi so osporeniot ~len od Zakonot za lokalnata samouprava se<br />
ograni~uvala samo na izdavaweto na odobrenie za gradewe i toa samo<br />
za objekti od lokalno zna~ewe.<br />
Ottuka, so osporenite ~lenovi se naru{uvale i vladeeweto na<br />
pravoto i ureduvaweto i humanizacija na prostorot kako temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok. Ova zatoa {to site povr{ini na koi<br />
se nao|aat lokaciite na t.n. objekti od zna~ewe za Republikata bile<br />
povr{ini opfateni so urbanisti~kite planovi odnosno bile od ustavna<br />
nadle`nost na edinicite na lokalnata samouprava.<br />
Od druga strana, pak, ako se imalo predvid deka ovie lokacii<br />
bile konstantno promenlivi odnosno se sozdavalet i menuvale vo<br />
urbanisti~kite planovi, odnosno tie se poklopuvale so povr{inite<br />
od objekti od t.n. lokalno zna~ewe, spored podnositelot osporenite<br />
~lenovi neprekidno generirale sudir na nadle`nosti pome|u edinicata<br />
na lokalnata samouprava i centralnata vlast.<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
- dali ustavnata odredba od ~l. 115 od Ustavot treba da se tolkuva<br />
vo smisla na toa deka vo procesot na planirawena prostorot edinstveno<br />
i isklu~ivo e nadle`na edinicata na lokalnata samouprava,<br />
235
- dali vo procesot na planiraweto na prostorot centralnata<br />
vlast treba da se isklu~i pri {to i za urbanisti~kiot proekt za gradbi<br />
od zna~ewe za Republikata re{enie treba da donese nadle`en<br />
organ na edinicata na lokalnata samouprava, a ne ministerot koj rakovodi<br />
so organot na dr`avnata uprava od oblasta na ureduvawe na prostorot.<br />
- dali so predviduvaweto deka za gradbite od treta, ~etvrta i<br />
petta kategorija se gradbi od lokalno zna~ewe i nadle`niot organ za<br />
izdavawe na odobrenie za gradewe e gradona~alnikot na op{tinata<br />
odnosno gradona~alnicite na op{tinite na gradot Skopje, a za gradba<br />
od prva i vtora kategorija koi se od zna~ewe za Republikata nadle`en<br />
organ za izdavawe na odobrenie za gradewe e organot na dr`avnata<br />
uprava se doveduva vo pra{awe nadle`nosta na edinicata na lokalnata<br />
samouprava.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
- Ustavniot sud na Republika Makedonija po predmetot U. br.<br />
214/1998 od 17. 11. 1999 godina vo koj predmet na ocena na ustavnosta<br />
bil ~l. 22 st. 2 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe<br />
("SV RM," U. br. 4/1996, 28/1997 i 18/1999) izrazil stav deka urbanisti~koto<br />
planirawe e podelena sfera pome|u dr`avata i edinicite<br />
na lokalnata samouprava i vo osnova kolku i pripa|a na edinicata<br />
tolku i pripa|a na drugata strana Zakonot ja uva`uva ustavnata norma<br />
od ~l. 115 od Ustavot so koja gra|anite vo edinicite na lokalnata samouprava<br />
odlu~uvaat i za pra{awa od urbanizmot, no go za{tituva i<br />
dr`avniot interes (od ~l. 8 st. 1 al. 10 od Ustavot) preku propi{uvawe<br />
na obvrska za dobivawe soglasnost na sekoj urbanisti~ki plan {to go<br />
donesuva op{tinata odnosno gradot Skopje.<br />
- Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 46/<br />
2008 od 9. 06. 2008 godina, ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 50 st. 10 vo delot "a urbanisti~ki proekt od st. 3 na ovoj ~len<br />
so re{enie go odobruva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe<br />
na prostorot."<br />
Vo obrazlo`enieto na re{enieto se naveduva deka so ostanatite<br />
odredbi od ~l. 50 od Zakonot, e razraboten institutot urbanisti-<br />
~ki proekt za koj vo celina nema ustavna pre~ka da postoi koga urbanisti~ka<br />
razrabotka na prostorot za gradba von planskite opfati na<br />
urbanisti~kite planovi, a se vo soglasnost so Prostorniot plan na<br />
Republikata poradi toa Sudot ocenil deka za niv ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta so Ustavot.<br />
236
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 9 i 10 od Ustavot, lokalnata samouprava i<br />
ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{titata i unapreduvaweto<br />
na `ivotnata sredina i prirodata se temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored Amandmanot XVII t. 1 na Ustavot, vo edinicite na lokalnata<br />
samouprava gra|anite neposredno i preku pretstavnici u~estvuvaat<br />
vo odlu~uvaweto za pra{awa od lokalno zna~ewe, a osobeno vo<br />
oblastite na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto planirawe, za{-<br />
tita na okolinata, lokalniot ekonomski razvoj, lokalnoto finansirawe,<br />
komunalnite dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata i detskata<br />
za{tita, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo drugi oblasti utvrdeni<br />
so zakon.<br />
Spored t. 2 od istiot Amandman na Ustavot, vo gradot Skopje<br />
gra|anite neposredno i preku pretstavnici u~estvuvaat vo odlu~uvaweto<br />
za pra{awa od zna~ewe za gradot Skopje, a osobeno vo oblastite<br />
na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto planirawe, za{tita na<br />
okolinata, lokalniot ekonomski razvoj, lokalnoto finansirawe, komunalnite<br />
dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata i detskata za{tita,<br />
obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo drugi oblasti utvrdeni so<br />
zakon.<br />
Spored ~l. 115 st. 2 od Ustavot, op{tinata e samostojna vo vr{-<br />
eweto na nadle`nostite utvrdeni so Ustavot i so zakon, a nadzorot nad<br />
zakonitosta na nejzinata rabota go vr{i Republikata.<br />
Spored ~l. 115 st. 3 od Ustavot, Republikata so zakon mo`e da i<br />
doveri vr{ewe na opredeleni raboti na op{tinata.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za lokalnata samouprava, so ovoj zakon<br />
se ureduvaat: nadle`nostite na op{tinata; neposrednoto u~estvo na<br />
gra|anite vo odlu~uvaweto; organizacijata i rabotata na organite na<br />
op{tinata; op{tinskata administracija; aktite na organite; imot -<br />
sopstvenost na op{tinata; nadzorot nad rabotata na organite na op{-<br />
tinata; raspu{taweto na sovetot na op{tinata; mehanizmite na sorabotka<br />
me|u op{tinite i Vladata na Republika Makedonija; mesnata<br />
samouprava; za{titata na lokalnata samouprava; utvrduvawe na slu`beni<br />
jazici vo op{tinite i drugi pra{awa od zna~ewe za lokalnata samouprava.<br />
Spored ~l. 21 st. 1 od ovoj zakon, op{tinite samostojno, vo ramkite<br />
na zakonot, gi ureduvaat i vr{at rabotite od javen interes od lokalno<br />
zna~ewe, utvrdeni so ovoj ili drug zakon i se odgovorni za nivnoto<br />
izvr{uvawe.<br />
Spored st. 3 od ovoj ~len od Zakonot, nadle`nostite od st. 1 na<br />
ovoj ~len po pravilo se celosni i isklu~ivi i ne smeat da bidat odzemeni<br />
ili ograni~eni, osven vo slu~aite utvrdeni so zakon.<br />
237
Vo ramkite na listata na nadle`nosti od ~l. 22 st. 1 t. 1 od Zakonot<br />
za lokalnata samouprava, op{tinite se nadle`ni za urbanisti-<br />
~koto (urbano i ruralno) planirawe, izdavaweto na odobrenie za gradewe<br />
na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon, ureduvaweto na<br />
prostorot i ureduvaweto na grade`noto zemji{te.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi i analizata na Zakonot<br />
za lokalnata samouprava nasprema navodite vo inicijativata<br />
deka nadle`nosta na edinicata na lokalna samouprava vo oblast na<br />
urbanizmot se sveduvaat samo na izdavawe na odobrenie za gradewe na<br />
objekti od lokalno zna~ewe utvrdi so zakon se neosnovani.<br />
Imeno od samata sodr`ina na ~l. 22 od Zakonot za lokalnata samouprava<br />
nedvosmisleno, jasno i precizno e utvrdeno deka op{tinite<br />
se nadle`ni za urbanisti~ko planirawe kako kontinuiran proces koj<br />
se obezbeduva so izrabotuvawe, donesuvawe i sproveduvawe na urbanisti~ki<br />
planovi, obezbeduva ureduvawe i humanizacija na prostorot i<br />
ureduvawe na grade`noto zemji{te, a ne samo izdavawe na odobrenie za<br />
gradewe na objekti od lokalno zna~ewe kako {to naveduva podnositelot<br />
na inicijativata.<br />
Vpro~em vakvoto tvrdewe proizleguva i od odredbite od Zakonot<br />
za prostorno i urbanisti~ko planirawe i Zakonot za gradewe.<br />
So Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe e uvrdeno<br />
deka izrabotuvaweto, donesuvaweto i sproveduvaweto na Prostorniot<br />
plan na Republika Makedonija i na urbanisti~ki planovi se raboti<br />
od javen interes. Vo zavisnost od prostorot koj e predmet na planirawe<br />
se donesuvaat: Prostoren plan na Republika Makedonija za celata<br />
teritorija na Republikata i toj pretstavuva strategija za prostoren<br />
razvoj na Republikata koj dava nasoki za namenata, koristeweto,<br />
za{titata, organizacijata, ureduvaweto i upravuvaweto so prostorot<br />
na Republikata (~l. 7 t. 1).<br />
Prostorniot plan na Republikata se razrabotuva preku prostoren<br />
plan za region i prostoren plan za poddra~je od poseben interes na<br />
Republikata (~l. 7 t. 1 i ~l. 8). Urbanisti~kite planovi i toa: Generalniot<br />
urbanisti~ki plan za grad Skopje i za gradovite koi se sedi-<br />
{ta na op{tinite utvrdeni so zakon; detalen urbanisti~ki plan, urbanisti~ki<br />
plan za selo i urbanisti~ki plan von naseleno mesto (~l. 7 t.<br />
2).<br />
Na planovite od ~l. 7 t. 2 na ovoj zakon izraboteni vo formata<br />
na nacrt-plan se dava mislewe od organot na dr`avnata uprava nadle-<br />
`na za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot zaradi sogleduvawe<br />
na stepenot na usoglasenosta na planovite so odredbite na<br />
ovoj zakon i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon, a na planovite<br />
od navedeniot ~len izraboteni vo forma na predlog - plan se<br />
dava soglasnost od organot nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvawe<br />
na prostorot, so koj se potvrduva deka planovite se izraboteni<br />
238
soglasno so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni vrz osnova<br />
na ovoj zakon.<br />
Vo delot <strong>III</strong> od Zakonot "Sproveduvawe na planovite" vo ~lenot<br />
50 se sodr`ani odredbi koi se odnesuvat na "urbanisti~ki proekt." Vo<br />
slu~aj koga vo Detalniot urbanisti~ki plan, urbanisti~kiot plan za<br />
selo i urbanisti~kiot plan von naseleni mesta i vo urbanisti~ki proekti<br />
od st. 3 na ovoj ~len (gradbi od zna~ewe za Republikata) na edna<br />
grade`na parcela e utvrdena aproksimativna povr{ina za gradewe nameneta<br />
za kompleksna gradba ili kompleks na gradbi se izrabotuva<br />
arhitektonsko - urbanisti~ki proekt vo koj se primenuvaat planskite<br />
odredbi utvrdeni vo urbanisti~kiot plan i urbanisti~kiot proekt i<br />
tie ne mo`at da se menuvaat Potrebata od izrabotka na arhitektonsko-urbanisti~ki<br />
proekt se utvrduva vo urbanisti~kiot plan i urbanisti~kiot<br />
proekt od stav 3 na ovoj ~len.<br />
Ponatamu vo ~l. 50 st. od 3 do 9 se uredeni pra{awata koi se<br />
odnesuvaat na toa vo koi slu~ai se izrabotuva urbanisti~ki proekt i<br />
ovlastenite lica koi mo`at da gi izrabotuvaat urbanisti~kite proekti.<br />
Vo st. 10, pak, na ~l. 50 e uredeno pra{aweto spored koe arhitektonsko<br />
urbanisti~ki proekti od stav 1 i urbanisti~kiot proekt od<br />
st. 4 na ovoj ~len so re{enie go odobruva gradona~alnikot na op{tinata,<br />
a urbanisti~kiot proekt od st. 3 na ovoj ~len so re{enie go odobruva<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle-<br />
`en za vr{ewe na raboti od oblasta na ureduvawe na prostorot (osporen<br />
del).<br />
Urbanisti~kiot proekt od st. 3 na ~l. 50 (izraboten od proektantot<br />
so ovlastuvawe za izrabotka na proektna dokumentacija ~l. 50<br />
st. 2) se dostavuva do pravnoto lice za vr{ewe na stru~na revizija koja<br />
e zadol`itelna (~l. 50 st. 7 i 8).<br />
Vo osporeniot st. 12 na ~l. 50 od Zakonot e predvideno deka<br />
izraboteniot urbanisti~ki plan od stavot 3 na ovoj ~len i stru~nata<br />
revizija vo 6 primeroci i se predavaat do organot nadle`en za vr{ewe<br />
na rabotite od oblasta za ureduvawe na prostorot, i ovoj organ gi ispra}a<br />
na mislewe do pravnite lica navedeni vo zakonot, koi vo rok od<br />
10 dena treba da dadat mislewe, a dokolku vo predvideniot rok ne dostavi<br />
mislewe organot na dr`avnata uprava }e ja prodol`i postapkata<br />
kako da e dadeno pozitivno mislewe.<br />
Vo osporeniot ~l. 52 st. 2 pomesten vo delot "Re{enie za lokaciski<br />
uslovi“ e predvideno deka Re{enieto za lokaciski uslovi za<br />
gradbi od zna~ewe za Republikata utvrdeni so zakon i za gradbite od<br />
~l. 50 st. 3 od ovoj zakon go donesuva ministerot koj rakovodi so organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto so prostorot, koj za vodewe na postapkata ovlastuva<br />
lice, diplomiran in`ener so rabotno iskustvo od najmalku tri godini<br />
vo oblasta na urbanisti~koto planirawe.<br />
239
Trgnuvaj}i od odredbite od ~l. 8 st. 1 al. 10 i ~l. 115 od Ustavot<br />
kako i analizata na Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe<br />
vo celina i osporenite odredbi nasprema navodite od inicijatiata<br />
deka so osporenite ~lenovi ministerstvoto nadle`no za raboti od<br />
oblasta na ureduvaweto na prostorot gi prezema nadle`nostite za<br />
izrabotka i odobruvawe na urbanisti~kite proekti i izdavawe na re-<br />
{enie za lokaciski uslovi, smetame deka ne se osnovani. Ova zatoa<br />
{to spored na{e mislewe site aktivnosti kako {to se: izrabotuvaweto,<br />
donesuvaweto i sproveduvawe na Prostorniot plan na Republika<br />
Makedonija i na urbanisti~kite planovi koi se raboti od javen<br />
interes, {to so prostornoto i urbanisti~koto planirawe odnosno vo<br />
procesot na planirawe i ureduvawe na prostorot se obezbeduva ramnomeren<br />
prostoren razvoj, racionalno ureduvawe i koristewe na prostorot,<br />
uslovi za humano `iveewe i rabota na gra|anite, za{tita i unapreduvawe<br />
na `ivotnata sredina i prirodata, za{tita na nedvi`noto<br />
kulturno nasledstvo, usoglasenost so evropskite normativi i standardi<br />
i drugo, {to davaweto na mislewe po nacrt urbanisti~kiot<br />
plan odnosno soglasnost po predlog-planot od strana na nadle`niot<br />
organ na dr`avnata uprava e vo nasoka na planski razvoj i usoglasenost<br />
na planovite.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, smetame deka so propi{uvaweto<br />
na u~estvoto na dr`avata vo sferata na prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe, odnosno podelenata nadle`nost pome|u dr`avata i edinicite<br />
na lokalnata samouprava koja vo osnova pripa|a na dvete strani ne<br />
samo {to se uva`uva ustavnata norma od ~l. 115 od Ustavot so koja gra-<br />
|anite vo edinicite na lokalnata samouprava odlu~uvaat i za pra{wa<br />
od urbanizmot, tuku se za{tituva i dr`avniot interes od ~l. 8 st. 1 al.<br />
10 od Ustavot.<br />
Ottuka, prifa}ajki go konceptot na zakonodavecot za podelenata<br />
nadle`nost na dr`avata i edinicata na lokalnata samouprava, odnosno<br />
davaweto na mislewe na nacrt planot odnosno soglasnost na predlog<br />
planot od organot na dr`avnata uprava koj go donesuva edinicata<br />
na lokalnata samouprava na urbanisti~kite planovi za podra~jeto na<br />
edinicata na lokalnata samouprava ili t.n. urbanisti~ko planirawe<br />
od lokalno zna~ewe od edna strana i donesuvaweto na re{enie za urbanisti~ki<br />
proekt za gradba od zna~ewe na Republikata i gradbi od prva<br />
i vtora kategorija kako i donesuvaweto na re{enie za lokaciski uslovi<br />
za navedenite objekti, od strana na ministerot koj rakovodi so organot<br />
nadle`en za raboti od oblasta na ureduvaweto na prostorot, ne se<br />
doveduva vo pra{awe ustavnata postavenost i nadle`nost na edinicate<br />
na lokalnata samouprava.<br />
Logikata na podelenata nadle`nost pome|u dr`avata i edinicata<br />
na lokalnata samouprava ja sledi i Zakonot za gradewe.<br />
Imeno so ovoj zakon se ureduvaat, gradeweto, osnovnite barawa<br />
na gradbata, pravata i obvrskite na u~esnicite vo izgradbata, proek-<br />
240
tnata dokumentacija, gradili{teto, upotrebata, odr`uvaweto, zdru-<br />
`uvawe vo komora i drugi pra{awa od zna~ewe za gradeweto.<br />
Spored ~l. 50 od Zakonot, gradbite spored vidot, nivnata specifi~nost,<br />
namena, slo`enost na konstruktivniot sistem i tehni~kotehnolo{ki<br />
uslovi se opredeluvaat po kategorii i toa; Gradbiod prva,<br />
vtora, treta, ~etvrta i petta kategorija.<br />
Vo oporeniot ~l. 51 st. 1 od Zakonot, pomesten vo delot "nadle-<br />
`en organ za izdavawe na odobrenie za gradewe e predvideno deka "za<br />
gradbite od I i II kategorija od ~l. 50 koi se gradbi od zna~ewe na Republikata<br />
odobrenie izdava organot na dr`avata nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot, a spored st. 2 na ovoj ~len za<br />
gradbite od (treta, ~etvrta i petta kategorija - osporen del) od ~l. 50<br />
na ovoj zakon se gradbi od lokalno zna~ewe i odobrenie izdava gradona~alnikot<br />
na op{tinata, odnosno gradona~alnikot na op{tinite i<br />
gradot Skopje.<br />
Vo navedeniot zakonot, isto taka, e predvideno deka Ministerstvoto<br />
za transport i vrski izdava licenci i toa za proektantot (~l.<br />
15), izveduva~ot (~l. 22), nadzorniot in`ener (~l. 28) i upravitelot na<br />
odr`uvawe (~l. 84) pri {to prihodite od licencata se prihodi na Buxetot<br />
na Republika Makedonija.<br />
Imaj}i gi predvid navedenite odredbi od Zakonot za gradewe,<br />
spored koi i vo oblasta na gradeweto kako del od procesot na ureduvaweto<br />
na prostorot, dr`avata ima aktivna uloga nasproti navodite<br />
vo inicijativata so koi vo su{tina podnositelot bara so intervencija<br />
na Ustavniot sud vo ~l. 51 st. 1 i ~l. 51 st. 2 vo delot: treta, ~etvrta,<br />
petta kategorija, nadle`en organ za izdavawe na odobrenie da bide<br />
samo gradona~alnikot na op{tinata odnosno gradot Skopje, smetame<br />
deka se neosnovani i neodr`livi.<br />
Imerno, spored na{e mislewe, podnositelot na inicijativata<br />
koj pove}e pati osporuva odredbite od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe i Zakonot za gradewe vo su{tina go spori celiot<br />
zakonodaven koncept na postavenosta na odnosot na dr`avata i<br />
edinicata na lokalnata samouprava vo oblasta na urbanizmot, {to e<br />
mnogu, neerazumno i neosnovano. Ova zatoa {to vo slu~aj na izrazuvawe<br />
na somnenie za neustavnosta na osporenite ~lenovi odnosno vo<br />
slu~aj na intervencija, spored nas Sudot bi se vpu{til vo su{tinata<br />
vo kreirawe na poseben model ili t.n. koncept na planirawe na prostorot<br />
vo koj edinicata na lokalnata samouprava odnosno nejzinite<br />
organi bi odlu~uvale za se vo oblasta na urbanizmot bez ogled na vidot,<br />
zna~eweto, specifi~nosta, namenata, slo`enosta i drugi elementi<br />
koi gi obele`at i gi definiraat gradbite {to e sprotivno na duhot<br />
na ustavniot koncept za ureduvawe i humanizacija na prostorot kako<br />
temelna vrednost na poredokot na Republika Makedonija.<br />
So ogled na navedenoto, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenite ~lenovi od Zakonot za lokal-<br />
241
nata samouprava, Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe i<br />
Zakonot za gradewe so odredbi od Ustavot na koi se povikuva podnositelot<br />
na inicijativata.<br />
- [to se odnesuva do navodite vo inicijativata so koj se osporuva<br />
~l. 50 st. 10 vo delot „a urbanisti~ki proekti od st. 3 na ovoj ~len<br />
so re{enie go odobruva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe<br />
na prostorot“, a koj del bil osporen od istiot podnositel, vo predmetot<br />
U. br. 46/2008 od 9. 07. 2008 godina, smetame deka se ispolneti<br />
uslovite od ~l. 28 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
za otfrlawe na inicijativata.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na:<br />
a) ^l. 22 st. 1 t. 1 vo delot "izdavaweto na odobrenie za gradewe<br />
na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeno so zakon" od Zakonot za lokalnata<br />
samouprava ("SV RM,"br. 5/2002).<br />
b) ^l. 50 st. 12 i ~l. 52 st. 2 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe ("SV RM,"br. 51/2005, 137/2007, 151/2007 ispravka<br />
i 24/2008 - pre~isten tekst.<br />
v) ^l. 51 st. 1 i 2 vo delot "od treta, ~etvrta i petta kategorija,"<br />
od Zakonot za gradewe (SV RM," br. 51/2005, 82/2008 i 106/ 2008-<br />
ispravka).<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe ustavnosta na<br />
~l. 50 st. 10 vo delot "a urbanisti~kiot proekt od st. 3 na ovoj ~len so<br />
re{enie go odobruva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite oblasta na ureduvawe na<br />
prostorot" od zakonot ozna~en vo t. 2-b od predlogot.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 i 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 28 oktomvri<br />
2009 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na:<br />
a) ^len 22 stav 1 to~ka 1 vo delot "izdavaweto na odobrenie za<br />
gradewe na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon" od Zakonot<br />
za lokalnata samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 5/2002).<br />
242
) ^len 50 stav 12 i ~len 52 stav 2 od Zakonot za prostornoto i<br />
urbanisti~ko planirawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 51/2005, 137/2007, 151/2007 ispravka i 24/2008 - pre~isten tekst.<br />
v) ^len 51 stav 1 i stav 2 vo delot "od treta, ~etvrta i petta<br />
kategorija" od Zakonot za gradewe ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 51/2005, 82/2008 i 106/2008-ispravka).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~len 50 stav 10 vo delot: "a urbanisti~kiot<br />
proekt od stav 3 na ovoj ~len so re{enie go oddobruva ministerot koj<br />
rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na<br />
rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot" od zakonot ozna~en vo<br />
to~kata 1-b od ova re{enie.<br />
3. Miroslav Gr~ev od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na navedenite ~lenovi od Zakonot za lokalnata<br />
samouprava, Zakonot za prostorno i urbanisti~koto planirawe i Zakonot<br />
za gradewe.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata so osporenite<br />
~lenovi od Zakonot za lokalnata samouprava, Zakonot za prostornoto<br />
i urbanisti~ko planirawe i Zakonot za gradewe se povreduvale<br />
temelnite vrednosti na ustavniot poredok za vladeewe na pravoto,<br />
lokalnata samouprava i ureduvaweto i humanizacija na prostorot od<br />
~len 8 stav 1 alineite 3, 8 i 9 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
kako i ~len 115 stav 1 od Ustavot so koj se obezbeduva celosno i isklu~iva<br />
nadle`nost na edinicite na lokalnata samouprava vo oblasta<br />
na urbanizmot i ruralnoto planirawe.<br />
Spored podnositelot na inicijativata ustavnata formulacija<br />
od ~len 115 stav 1 od Ustavot, vo Zakonot za lokalnata samouprava<br />
bila pogre{no interpretiran na na~in sprotiven na zna~eweto koe go<br />
ima vo Ustavot, taka {to so ~len 22 stav 1 to~ka 1 od Zakonot se ograni~uvala<br />
nadle`nosta na lokalnata samouprava vo sproveduvaweto na<br />
urbanisti~kite planovi samo na izdavawe na odobrenie na objekti od<br />
lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon. Urbanizmot i ruralnoto planirawe<br />
kako nadle`nost se sostoele od procesi na izgotvuvawe, donesuvawe<br />
i sproveduvawe na urbanisti~kite planovi (za gradovite, selata i<br />
von naseleni mesta), a izdavaweto na odobrenie za gradewe na objekti<br />
bilo samo edna upravna faza vo sproveduvaweto na urbanisti~kite<br />
planovi, pa spored Ustavot taa faza bila integralna vo nadle`nost na<br />
lokalnata samouprava i ne mo`ela so zakon da se ograni~uva.<br />
Neustavnosta na ograni~uvaweto na orginernata nadle`nost na<br />
lokalnata samouprava vo osporeniot ~len 22 od Zakonot za lokalnata<br />
samouprava bilo potencirano so pravnata praznina koja so istiot<br />
~len se sozdavala vo oblasta na urbanisti~koto planirawe. So toa,<br />
implicitno se sozdavala neustavna kategorija objekti koi ne se od lokalno<br />
zna~ewe, kategorija na objekti koja se definira vo Zakonot za<br />
243
gradewe kako kategorija na objekti od zna~ewe za Republikata za koi<br />
soglasno Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe i Zakonot<br />
za gradewe nadle`na bila Vladata na Republika Makedonija i ministerstvoto<br />
nadle`no za raboti od oblasta na urbanizmot.<br />
So osporenite ~lenovi od navedenite zakoni ministerstvoto od<br />
oblasta na urbanizmot gi prezemalo nadle`nostite za izrabotka i<br />
odobruvawe na urbanisti~kite proekti, izdavawe na re{enie za lokaciski<br />
uslovi, izdavawe na odobrenie za gradewe i odobrenie za upotreba<br />
na site objekti od zna~ewe za Republikata iako toa bilo sprotivno<br />
na ustavnata podelba na nadle`nostite. Spored ~len 91 alineja 3<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, Vladata na Republika Makedonija<br />
e nadle`na samo i isklu~ivo za prostornoto planirawe, a ne i za<br />
urbanisti~koto planirawe i sprotivno - edinicite na lokalnata samouprava<br />
soglasno ~len 115 se nadle`ni osobeno i isklu~ivo za oblast<br />
na urbanisti~ko planirawe.<br />
Spored podnositelot na inicijativata ustavnata definicija od<br />
oblasta na urbanizmot i ruralnoto planirawe koja se sostoela od<br />
izgotvuvawe, donesuvawe i sproveduvawe na urbanisti~kite planovi<br />
so osporeniot ~len od Zakonot za lokalnata samouprava se ograni~uvala<br />
samo na izdavaweto na odobrenie za gradewe i toa samo za objekti<br />
od lokalno zna~ewe. Ottuka, so osporenite ~lenovi se naru{uvale i<br />
vladeeweto na pravoto i ureduvaweto i humanizacija na prostorot<br />
kako temelni vrednosti na ustavniot poredok. Ova zatoa {to site povr{ini<br />
na koi se nao|ale lokaciite na t.n. objekti od zna~ewe za Republikata<br />
bile povr{ini opfateni so urbanisti~kite planovi odnosno<br />
bile od ustavna nadle`nost na edinicite na lokalnata samouprava. Od<br />
druga strana, pak, ako se imalo predvid deka ovie lokacii bile konstantno<br />
promenlivi odnosno se sozdavale i menuvale vo urbanisti~kite<br />
planovi, odnosno tie se poklopuvale so povr{inite od objekti od t.n.<br />
lokalno zna~ewe, spored podnositelot osporenite ~lenovi neprekinato<br />
generirale sudir na nadle`nosti pome|u edinicata na lokalnata samouprava<br />
i centralnata vlast.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~lenot 22 stav 1 to~ka 1 od<br />
Zakonot za lokalnata samouprava e predvideno deka op{tinite se nadle`ni<br />
za vr{ewe pokraj drugoto i za „urbanisti~ko (urbano i ruralno<br />
planirawe), izdavaweto na odobrenie za gradewe na objekti od lokalno<br />
zna~ewe utvrdeni so zakon“ ureduvaweto na prostorot i ureduvaweto<br />
na grade`noto zemji{te.”<br />
Sudot ponatamu utvrdi deka vo ~lenot 50 stav 10 vo delot od<br />
Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe koj e osporen so<br />
inicijativata e predvideno "a urbanisti~kiot proekt od stavot 3 na<br />
ovoj ~len so re{enie go odobruva ministerot koj rakovodi so organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na<br />
ureduvawe na prostorot."<br />
244
Vo stavot 12 na ~len 10 od navedeniot zakon e predvideno deka<br />
"izraboteniot urbanisti~ki proekt od stavot 3 na ovoj ~len i stru-<br />
~nata revizija se predavaat na organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za izgradba na komunalnata infrastruktura i do nadle`nite organi za<br />
za{tita na kulturnoto nasledstvo, prirodnite blaga i retkosti kako i<br />
do Agencijata za elektronski komunikacii koga urbanisti~kiot proekt<br />
se odnesuva za gradba na elektronski komunikaciski mre`i i sredstva.<br />
Mislewata treba da se izdadat vo rok od deset dena od priemot,<br />
a dokolku ne se odgovori vo opredeleniot rok, organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto na<br />
prostorot }e ja prodol`i postapkata kako da e dadeno pozitivno mislewe“.<br />
Vo ~lenot 52 stav 2 od navedeniot zakon e predvideno "Re{enieto<br />
za lokaciski uslovi za gradbi od zna~ewe za Republikata utvrdeni<br />
so zakon i za gradbite od ~lenot 50 stav 3 na ovoj zakon, go donesuva<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle-<br />
`en za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot, koj za vodewe<br />
na postapkata ovlastuva lice, diplomiran in`ener arhitekt so rabotno<br />
iskustvo od najmalku tri godini od oblasta na urbanisti~koto<br />
planirawe.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka vo ~lenot 51 stav 1 pomesten vo<br />
delot "Nadle`ni organi za izdavawe odobrenie za gradewe" od Zakonot<br />
za gradewe e predvideno "Gradbite od prva i vtora kategorija od<br />
~lenot 50 na ovoj zakon se gradbi od zna~ewe na Repubikata i odobrenie<br />
za gradewe izdava organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe<br />
na rabotite od oblasta na ureduvaweto na prostorot.<br />
Vo stavot 2 na ~len 51 od Zakonot e predvideno deka gradbite od<br />
"treta, ~etvrta i petta kategorija" (osporen del) od ~lenot 50 na ovoj<br />
zakon se gradbi od lokalno zna~ewe i odobrenie za gradewe izdava gradona~alnikot<br />
na op{tinata, odnosno gradona~alnicite na op{tinite<br />
na gradot Skopje.<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alinei 9 i 10 od Ustavot, lokalnata samouprava<br />
i ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{titata i<br />
unapreduvaweto na `ivotnata sredina i prirodata se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored Amandmanot XVII to~ka 1 na Ustavot, vo edinicite na<br />
lokalnata samouprava gra|anite neposredno i preku pretstavnici u~estvuvaat<br />
vo odlu~uvaweto za pra{awa od lokalno zna~ewe, a osobeno<br />
vo oblastite na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto planirawe,<br />
za{tita na okolinata, lokalniot ekonomski razvoj, lokalnoto finansirawe,<br />
komunalnite dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata i detskata<br />
za{tita, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo drugi oblasti<br />
utvrdeni so zakon.<br />
Spored to~kata 2 od istiot Amandman na Ustavot, vo gradot<br />
Skopje gra|anite neposredno i preku pretstavnici u~estvuvaat vo<br />
245
odlu~uvaweto za pra{awa od zna~ewe za gradot Skopje, a osobeno vo<br />
oblastite na javnite slu`bi, urbanizmot i ruralnoto planirawe, za{-<br />
tita na okolinata, lokalniot ekonomski razvoj, lokalnoto finansirawe,<br />
komunalnite dejnosti, kulturata, sportot, socijalnata i detskata<br />
za{tita, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo drugi oblasti<br />
utvrdeni so zakon.<br />
Spored ~len 115 stav 2 od Ustavot, op{tinata e samostojna vo<br />
vr{eweto na nadle`nostite utvrdeni so Ustavot i so zakon, a nadzorot<br />
nad zakonitosta na nejzinata rabota go vr{i Republikata.<br />
Spored ~len 115 stav 3 od Ustavot, Republikata so zakon mo`e<br />
da i doveri vr{ewe na opredeleni raboti na op{tinata.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za lokalnata samouprava, so ovoj zakon<br />
se ureduvaat: nadle`nostite na op{tinata; neposrednoto u~estvo<br />
na gra|anite vo odlu~uvaweto; organizacijata i rabotata na organite<br />
na op{tinata; op{tinskata administracija; aktite na organite; imot -<br />
sopstvenost na op{tinata; nadzorot nad rabotata na organite na op{-<br />
tinata; raspu{taweto na sovetot na op{tinata; mehanizmite na sorabotka<br />
me|u op{tinite i Vladata na Republika Makedonija; mesnata samouprava;<br />
za{titata na lokalnata samouprava; utvrduvawe na slu`beni<br />
jazici vo op{tinite i drugi pra{awa od zna~ewe za lokalnata samouprava.<br />
Spored ~len 21 stav 1 od ovoj zakon, op{tinite samostojno, vo<br />
ramkite na zakonot, gi ureduvaat i vr{at rabotite od javen interes od<br />
lokalno zna~ewe, utvrdeni so ovoj ili drug zakon i se odgovorni za<br />
nivnoto izvr{uvawe.<br />
Spored stavot 3 od ovoj ~len od Zakonot, nadle`nostite od stavot<br />
1 na ovoj ~len po pravilo se celosni i isklu~ivi i ne smeat da<br />
bidat odzemeni ili ograni~eni, osven vo slu~aite utvrdeni so zakon.<br />
Vo ramkite na listata na nadle`nosti od ~lenot 22 stav 1 to~ka<br />
1 od Zakonot za lokalnata samouprava, op{tinite se nadle`ni za urbanisti~koto<br />
(urbano i ruralno) planirawe, izdavaweto na odobrenie za<br />
gradewe na objekti od lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon, ureduvaweto<br />
na prostorot i ureduvaweto na grade`noto zemji{te.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi i analizata na Zakonot<br />
za lokalnata samouprava nasprema navodite vo inicijativata<br />
deka nadle`nosta na edinicata na lokalna samouprava vo oblast na<br />
urbanizmot se sveduvalo samo na izdavawe na odobrenie za gradewe na<br />
objekti od lokalno zna~ewe utvrdeni so zakon se neosnovani. Imeno,<br />
od samata sodr`ina na ~lenot 22 od Zakonot za lokalnata samouprava<br />
nedvosmisleno, jasno i precizno e utvrdeno deka op{tinite se nadle`ni<br />
za urbanisti~ko planirawe kako kontinuiran proces koj se obezbeduva<br />
so izrabotuvawe, donesuvawe i sproveduvawe na urbanisti~ki<br />
planovi, obezbeduva ureduvawe i humanizacija na prostorot i ureduvawe<br />
na grade`noto zemji{te, a ne samo izdavawe na odobrenie za grad-<br />
246
ewe na objekti od lokalno zna~ewe, kako {to naveduva podnositelot<br />
na inicijativata.<br />
Navedenoto stanovi{te, spored Sudot proizleguva i od odredbite<br />
od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe i Zakonot<br />
za gradewe. Imeno, so Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe<br />
e utvrdeno deka izrabotuvaweto, donesuvaweto i sproveduvaweto<br />
na Prostorniot plan na Republika Makedonija i na urbanisti-<br />
~ki planovi se raboti od javen interes. Vo zavisnost od prostorot koj<br />
e predmet na planirawe se donesuvaat: Prostoren plan na Republika<br />
Makedonija za celata teritorija na Republikata i toj pretstavuva<br />
strategija za prostoren razvoj na Republikata koj dava nasoki za namenata,<br />
koristeweto, za{titata, organizacijata, ureduvaweto i upravuvaweto<br />
so prostorot na Republikata (~len 7 to~ka 1).<br />
Prostorniot plan na Republikata se razrabotuva preku prostoren<br />
plan za region i prostoren plan za podra~je od poseben interes na<br />
Republikata (~len 7 to~ka 1 i ~len 8). Urbanisti~kite planovi i toa:<br />
Generalniot urbanisti~ki plan za grad Skopje i za gradovite koi se<br />
sedi{ta na op{tinite utvrdeni so zakon; detalen urbanisti~ki plan,<br />
urbanisti~ki plan za selo i urbanisti~ki plan von naseleno mesto<br />
(~len 7 to~ka 2).<br />
Na planovite od ~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon izraboteni vo<br />
forma na nacrt-plan se dava mislewe od organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot zaradi<br />
sogleduvawe na stepenot na usoglasenosta na planovite so odredbite<br />
na ovoj zakon i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon, a na planovite<br />
od navedeniot ~len izraboteni vo forma na predlog - plan se<br />
dava soglasnost od organot nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvawe<br />
na prostorot, so koj se potvrduva deka planovite se izraboteni<br />
soglasno so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni vrz osnova<br />
na ovoj zakon.<br />
Vo delot <strong>III</strong> od Zakonot „Sproveduvawe na planovite“ vo ~lenot<br />
50 se sodr`ani odredbi koi se odnesuvat na "urbanisti~ki proekt." Vo<br />
slu~aj koga vo detalniot urbanisti~ki plan, urbanisti~kiot plan za<br />
selo i urbanisti~kiot plan von naseleni mesta i vo urbanisti~ki proekti<br />
od stav 3 na ovoj ~len (gradbi od zna~ewe za Republikata) na edna<br />
grade`na parcela e utvrdena aproksimativna povr{ina za gradewe nameneta<br />
za kompleksna gradba ili kompleks na gradbi se izrabotuva<br />
arhitektonsko - urbanisti~ki proekt vo koj se primenuvaat planskite<br />
odredbi utvrdeni vo urbanisti~kiot plan i urbanisti~kiot proekt i<br />
tie ne mo`at da se menuvaat Potrebata od izrabotka na arhitektonsko-urbanisti~ki<br />
proekt se utvrduva vo urbanisti~kiot plan i urbanisti~kiot<br />
proekt od stav 3 na ovoj ~len. Ponatamu vo ~lenot 50<br />
stavovite od 3 do 9 se uredeni pra{awata koi se odnesuvaat na toa vo<br />
koi slu~ai se izrabotuva urbanisti~ki proekt i ovlastenite lica koi<br />
mo`at da gi izrabotuvaat urbanisti~kite proekti. Vo stavot 10, pak,<br />
247
na ~lenot 50 e uredeno pra{aweto spored koe arhitektonsko urbanisti~kito<br />
proekt od stav 1 i urbanisti~kiot proekt od stav 4 na ovoj<br />
~len so re{enie go odobruva gradona~alnikot na op{tinata, a urbanisti~kiot<br />
proekt od stav 3 na ovoj ~len so re{enie go odobruva ministerot<br />
koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{-<br />
ewe na raboti od oblasta na ureduvawe na prostorot (osporen del).<br />
Urbanisti~kiot proekt od stavot 3 na ~len 50 (izraboten od<br />
proektantot so ovlastuvawe za izrabotka na proektna dokumentacija<br />
~len 50 stav 2) se dostavuva do pravnoto lice za vr{ewe na stru~na revizija<br />
koja e zadol`itelna (~len 50 stavovite 7 i 8).<br />
Vo osporeniot stav 12 na ~len 50 od Zakonot e predvideno deka<br />
izraboteniot urbanisti~ki plan od stavot 3 na ovoj ~len i stru~nata<br />
revizija vo 6 primeroci i se predavaat do organot nadle`en za vr{ewe<br />
na rabotite od oblasta za ureduvawe na prostorot, i ovoj organ gi ispra}a<br />
na mislewe do pravnite lica navedeni vo Zakonot, koi vo rok od<br />
10 dena treba da dadat mislewe, a dokolku vo predvideniot rok ne dostavi<br />
mislewe organot na dr`avnata uprava }e ja prodol`i postapkata<br />
kako da e dadeno pozitivno mislewe.<br />
Vo osporeniot ~len 52 stav 2 od Zakonot pomesten vo delot "Re-<br />
{enie za lokaciski uslovi“ e predvideno deka Re{enieto za lokaciski<br />
uslovi za gradbi od zna~ewe za Republikata utvrdeni so zakon i za<br />
gradbite od ~lenot 50 stav 3 od ovoj zakon go donesuva ministerot koj<br />
rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto so prostorot, koj za vodewe na postapkata<br />
ovlastuva lice, diplomiran in`ener so rabotno iskustvo od najmalku<br />
tri godini vo oblasta na urbanisti~koto planirawe.<br />
Trgnuvaj}i od odredbite od lenot 8 stav 1 alineja 10 i ~lenot<br />
115 od Ustavot kako i od analizata na Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe vo celina i osporenite odredbi nasprema navodite<br />
od inicijatvata, deka so osporenite ~lenovi ministerstvoto nadle`no<br />
za raboti od oblasta na ureduvaweto na prostorot gi prezemalo<br />
nadle`nostite za izrabotka i odobruvawe na urbanisti~kite proekti<br />
i izdavawe na re{enie za lokaciski uslovi, ne se osnovani. Ova zatoa<br />
{to spored Sudot site aktivnosti kako {to se: izrabotuvaweto, donesuvaweto<br />
i sproveduvawe na Prostorniot plan na Republika Makedonija<br />
i na urbanisti~kite planovi koi se raboti od javen interes, {to<br />
so prostornoto i urbanisti~koto planirawe odnosno vo procesot na<br />
planirawe i ureduvawe na prostorot se obezbeduva ramnomeren prostoren<br />
razvoj, racionalno ureduvawe i koristewe na prostorot, uslovi<br />
za humano `iveewe i rabota na gra|anite, za{tita i unapreduvawe na<br />
`ivotnata sredina i prirodata, za{tita na nedvi`noto kulturno nasledstvo,<br />
usoglasenost so evropskite normativi i standardi i drugo,<br />
{to davaweto na mislewe po nacrt urbanisti~kiot plan odnosno soglasnost<br />
po predlog-planot od strana na nadle`niot organ na dr`avnata<br />
uprava se vo nasoka na planski razvoj i usoglasenost na pla-<br />
248
novite. Imaj}i go predvid navedenoto, Sudot smeta deka so propi{uvaweto<br />
na u~estvoto na dr`avata vo sferata na prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe, odnosno podelenata nadle`nost pome|u dr`avata i<br />
edinicite na lokalnata samouprava koja vo osnova pripa|a na dvete<br />
strani ne samo {to se uva`uva ustavnata norma od ~len 115 od Ustavot<br />
so koja gra|anite vo edinicite na lokalnata samouprava odlu~uvaat i<br />
za pra{wa od urbanizmot, tuku se za{tituva i dr`avniot interes od<br />
~len 8 stav 1 alineja 10 od Ustavot.<br />
Prifa}ajki go konceptot na zakonodavecot za podelenata<br />
nadle`nost na dr`avata i edinicata na lokalnata samouprava, odnosno<br />
davaweto na mislewe na nacrt planot odnosno soglasnost na predlog<br />
planot od organot na dr`avnata uprava koj go nosi edinicata na lokalnata<br />
samouprava na urbanisti~kite planovi za podra~jeto na edinicata<br />
na lokalnata samouprava ili t.n. urbanisti~ko planirawe od<br />
lokalno zna~ewe od edna strana i donesuvaweto na re{enie za urbanisti~ki<br />
proekt za gradba od zna~ewe na Republikata i gradbi od prva i<br />
vtora kategorija kako i donesuvaweto na re{enie za lokaciski uslovi<br />
za navedenite objekti, od strana na ministerot koj rakovodi so organot<br />
nadle`en za raboti od oblasta na ureduvaweto na prostorot,<br />
spored Sudot, ne se doveduva vo pra{awe ustavnata postavenost i nadle`nost<br />
na edinicate na lokalnata samouprava.<br />
Logikata na podelenata nadle`nost pome|u dr`avata i edinicata<br />
na lokalnata samouprava ja sledi i Zakonot za gradewe. Imeno so<br />
ovoj zakon se ureduvaat, gradeweto, osnovnite barawa na gradbata, pravata<br />
i obvrskite na u~esnicite vo izgradbata, proektnata dokumentacija,<br />
gradili{teto, upotrebata, odr`uvaweto, zdru`uvawe vo komora i<br />
drugi pra{awa od zna~ewe za gradeweto.<br />
Spored ~len 50 od Zakonot, gradbite spored vidot, nivnata specifi~nost,<br />
namena, slo`enost na konstruktivniot sistem i tehni~kotehnolo{ki<br />
uslovi se opredeluvaat po kategorii i toa; gradbi od prva,<br />
vtora, treta, ~etvrta i petta kategorija.<br />
Vo osporeniot ~len 51 stav 1 od Zakonot, pomesten vo delot "nadle`en<br />
organ za izdavawe na odobrenie za gradewe e predvideno deka<br />
"za gradbite od I i II kategorija od ~len 50 koi se gradbi od zna~ewe na<br />
Republikata odobrenie izdava organot na dr`avata nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot , a spored stavot 2 na<br />
ovoj ~len za gradbite od (treta, ~etvrta i petta kategorija - osporen<br />
del) od ~len 50 na ovoj zakon se gradbi od lokalno zna~ewe i odobrenie<br />
izdava gradona~alnikot na op{tinata, odnosno gradona~alnikot na<br />
op{tinite i gradot Skopje.<br />
Vo navedeniot zakon, isto taka, e predvideno deka Ministerstvoto<br />
za transport i vrski izdava licenci i toa za proektantot (~len<br />
15), izveduva~ot (~len 22), nadzorniot in`ener (~len 28) i upravitelot<br />
na odr`uvawe (~len 84) pri {to prihodite od licencata se<br />
prihodi na Buxetot na Republika Makedonija.<br />
249
Imaj}i gi predvid navedenite odredbi od Zakonot za gradewe,<br />
spored koi i vo oblasta na gradeweto kako del od procesot na ureduvaweto<br />
na prostorot, dr`avata ima aktivna uloga, nasproti navodite<br />
vo inicijativata so koi vo su{tina podnositelot bara so intervencija<br />
na Ustavniot sud vo ~len 51 stav 1 i ~len 51 stav 2 vo delot: treta, ~etvrta,<br />
petta kategorija, nadle`en organ za izdavawe na odobrenie da<br />
bide samo gradona~alnikot na op{tinata odnosno gradot Skopje, se neosnovani<br />
i neodr`livi.<br />
Spored Sudot, podnositelot na inicijativata koj pove}e pati<br />
osporuva odredbi od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe<br />
i Zakonot za gradewe, vo su{tina go spori celiot zakonodaven<br />
koncept na postavenosta na odnosot na dr`avata i edinicata na lokalnata<br />
samouprava vo oblasta na urbanizmot, {to e neosnovano. Ova zatoa<br />
{to vo slu~aj na izrazuvawe na somnenie za neustavnosta na osporenite<br />
~lenovi odnosno vo slu~aj na intervencija, Sudot bi se vpu{-<br />
til vo su{tinata vo kreirawe na poseben model ili t.n. koncept na<br />
planirawe na prostorot vo koj edinicata na lokalnata samouprava<br />
odnosno nejzinite organi bi odlu~uvale za se vo oblasta na urbanizmot<br />
bez ogled na vidot, zna~eweto, specifi~nosta, namenata, slo`enosta i<br />
drugi elementi koi gi obele`uvaatat i gi definirat gradbite, {to e<br />
sprotivno na duhot na ustavniot koncept za ureduvawe i humanizacija<br />
na prostorot kako temelna vrednost na poredokot na Republika Makedonija.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenite ~lenovi od Zakonot za lokalnata<br />
samouprava, Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe<br />
i Zakonot za gradeweto so odredbite od Ustavot na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
6. Vo vrska so navodite vo inicijativata so koj se osporuva ~len<br />
50 stav 10 vo delot "a urbanisti~ki proekti od stav 3 na ovoj ~len so<br />
re{enie go odobruva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe na<br />
prostorot“, a koj del bil osporen od istiot podnositel, vo predmetot<br />
U. br. 46/2008 od 9 juli 2008 godina, Sudot oceni deka se ispolneti<br />
uslovite od ~len 28 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija za otfrlawe na inicijativata i odlu~i kako vo to~kata 2<br />
od ova re{enie.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
250
19. U. br. 143/2009 (28. 10. 2009)<br />
Osporeni akti<br />
- Odluka za visinata na cenite za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad, br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina, donesena od<br />
Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles, i<br />
- Re{enie za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na cenata<br />
za sobirawe i transportirawe na komunalen otpad, br. 07-916/16 od<br />
19. 02. 2008 godina, donesena od Sovetot na op{tina Veles.<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odluka bila podnesena<br />
do Sovetot na op{tina Veles od strana na nenadle`en organ,<br />
odnosno od Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles, a ne od strana na<br />
gradona~alnikot na op{tinata, kako {to reguliral ~l. 121 t. 1 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpadot. Poradi toa {to Sovetot na op{tina<br />
Veles, i pokraj toa {to odlukata ja prmil od nenadle`en organ, go<br />
donel osporenoto re{enie so koe dal soglasnost na Odlukata, istoto<br />
bilo nezakonito.<br />
So osporenata odluka, cenite za sobirawe i transportirawe na<br />
komunalniot otpad bile predlo`eni vo denari od metar kvadraten,<br />
{to bilo potvrdeno so osporenoto re{enie, me|utoa, soglasno odredbite<br />
na Zakonot za upravuvawe so otpadot, za komercijalniot otpad koj<br />
e eden od vidovite na komunalniot otpad, cenata na uslugata trebalo<br />
da bide izrazena vo denari za kilogram ili denari za metar kuben i za<br />
istata usluga potrebno bilo vo odlukata da se predvidi sklu~uvawe na<br />
poseben dogovor so fizi~ki i pravni lica, {to ne bilo predvideno so<br />
osporenata odluka, poradi {to osporenite odluka i re{enie ne bile<br />
vo soglasnost so ~l. 121 t. 3 i 4 od Zakonot za upravuvawe so otpadot.<br />
Poradi navedenoto, spored podnositelot na inicijativata, osporenite<br />
akti ne bile vo soglasnost so Ustavot i Zakonot za upravuvawe<br />
so otpadot.<br />
Sodr`ina na osporenite akti<br />
1) Vrz osnova na ~len 10, 26 i 29 od Zakonot za komunalni dejnosti<br />
("SV RM," br. 45/1097, 23/1999 i 16/2004) i ~l. 120 i 121 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpad ("SV RM," br. 68/2004, 71/2004 i 107/2007) i<br />
251
~len 15 od Statutot na JKP Derven Veles, Upravniot odbor na pretprijatieto<br />
na sednicata odr`ana na den 08. 02. 2008 godina ja donese<br />
slednata.<br />
ODLUKA<br />
^len 1<br />
Visinata na cenata za sobirawe i transportirawe na komunalen<br />
otpad iznesuva:<br />
Pokrien prostor<br />
doma}instva<br />
Pokrien prostor<br />
pretprijatija<br />
dvorni povr{ini<br />
doma}instva<br />
dvorni povr{ini<br />
pretprijatija<br />
stara<br />
cena<br />
nova cena<br />
1,27 1,50 den/m 2<br />
1,68 3,50 den/m 2<br />
- 0,20 den/m 2<br />
- 0,50 den/m 2<br />
^len 2<br />
So donesuvaweto na ovaa odluka i dobivawe soglasnost od Sovetot<br />
na op{tina Veles, prestanuva da va`i Odlukata br. 02-106/47/1<br />
od 20. 03. 1995 godina<br />
Br. 02-168<br />
Pretsedatel na UO<br />
08. 02. 2008 godina dipl.pravnik Metodi Todosov<br />
2) Vrz osnova na ~len 11 stav1 to~ka 6 od Zakonot za javnite<br />
pretprijatija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 38/<br />
1996, 6/22002, 4/2003 i 49/2006), ~len 36 stav 1 to~ka 15 od Zakonot za<br />
lokalnata samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 5/2002) i ~len 45 stav 1 od Statutot na Op{tina Veles ("Slu`ben<br />
glasnik na Op{tina Veles," br. 12/2006), Sovetot na Op{tin Velse na<br />
sednicata odr`ana na 18. 02. 2008 godina, donese<br />
252
RE[ENIE<br />
za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na cenata za sobirawe i<br />
transportirawe na komunalen otpad<br />
1. So ova re{enie se dava soglasnost na Odlukata za visinata na<br />
cenata za sobirawe i transportirawe na komunalen otpad, br. 02-168,<br />
donesena od Upravniot odbor na JKP "Derven"-Veles na sednicata<br />
odr`ana na 08. 02. 2008 godina.<br />
2. Ova re{enie vleguva vo sila naredniot den od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben glasnik na Op{tina Veles."<br />
Broj 07-916/16 Pretsedatel<br />
19. 02. 2008 godina na Sovetot na Op{tina Veles<br />
Veles Trajko Babunski s.r<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. So Odluka U. br. 24/2007, Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
ja ukina Odlukata za utvrduvawe minimalna i maksimalna granica<br />
za iznesuvawe na smetot po m 2 za doma}instvata, donesena od Komunalnoto<br />
javno pretprijatie "Vodovod" Ko~ani, br. 0202-867 od 28. 11.<br />
2006 godina, so Zaklu~okot za davawe soglasnost na Odlukata, donesen<br />
od Sovetot na op{tina Ko~ani, br. 07-2362/1 od 27. 12. 2006 godina.<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata: Ottuka, proizleguva deka so<br />
osporenata odluka, cenata za sobirawe i deponirawe na smet za doma-<br />
}instvata se opredeluva vo zavisnost od izvr{eno grupirawe na korisnicite<br />
na uslugite po prose~na minimalna i maksimalna stanbena i<br />
dvorna povr{ina, a ne po metar kvadraten za realno izvr{ena komunalna<br />
usluga.<br />
So vakviot na~in na utvrduvawe na cenata, spored Sudot, se povreduva<br />
principot na ednakvost na gra|anite, bidej}i onie koi raspolagaat<br />
so stanbena povr{ina pomala od 85m 2 , }e bidat dovedeni vo<br />
situacija da pla}aat nadomestok za usluga za povr{ini {to gi nemaat,<br />
a onie {to koristat stanbeni povr{ini pogolemi od 100m 2 , odnosno<br />
dvorni povr{ini pogolemi od 120m 2 , }e ja koristat uslugata za celata<br />
povr{ina so koja raspolagaat, a nema da pla}aat za uslugata vo celost.<br />
Takviot na~in na utvrduvawe na nadomestokot za komunalnite<br />
uslugi opredelen so osporenata odluka, ne e vo soglasnost so zakonskata<br />
opredelba deka pla}aweto na komunalnata usluga se vr{i spored<br />
merna edinica na metar kvadraten, poradi {to Sudot oceni deka ospo-<br />
253
enata odluka ne e vo soglasnost so ~l. 29 al. 8 od Zakonot za komunalni<br />
dejnosti.<br />
Soglasno osporenata odluka, opredeluvaweto na cenata na komunalnata<br />
usluga vo zavisnost od minimalnata i maksimalnata granica<br />
za iznesuvawe na smetot po m 2 za stanbena, odnosno dvorna povr{ina,<br />
}e se primenuva po dobivaweto soglasnost od Sovetot na op{tina Ko~ani.<br />
Ova proizleguva od odredbata na ~l. 27 od Zakonot za komunalni<br />
dejnosti, kade e utvrdeno deka soglasnosta na odlukata od sovetot na<br />
op{tinata, kako osnova~ na javnoto pretprijatie, e uslov odlukata da<br />
proizveduva pravno dejstvo.<br />
Vo ovaa smisla, Sovetot na op{tina Ko~ani na 27. 12. 2006 godina,<br />
go donel osporeniot zaklu~ok, so koj dal soglasnost na Odlukata za<br />
utvrduvawe minimalna i maksimalna granica za iznesuvawe na smetot<br />
po m 2 za doma}instvata.<br />
I pokraj toa {to osporeniot zaklu~ok, spored negovata sodr-<br />
`ina, ne pretstavuva propis podoben za ustavno sudska ocena, so ogled<br />
na toa {to ne sodr`i op{ti normi na odnesuvawe i ne ureduva odnosi<br />
na subjektite vo pravoto na op{t na~in, kako pravni elementi koi go<br />
opredeluvaat propisot, faktot {to donesuvaweto i objavuvaweto na<br />
zaklu~okot e uslov za proizveduvawe pravno dejstvo na osporenata<br />
odluka, istiot go pravi sostaven del na odlukata, poradi {to toj ja<br />
deli sudbinata na istata.<br />
Ottuka, spored Sudot, nezakonitosta na osporenata odluka go<br />
opfa}a i osporeniot zaklu~ok.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 25/<br />
2007, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na<br />
Odlukata za utvrduvawe edine~ni ceni za m 3 voda, donesena od Upravniot<br />
odbor na Komunalnoto javno pretprijatie (KJP) "Vodovod" Ko~ani,<br />
br. 0202-866 od 28. 11. 2006 godina, so Zaklu~okot za davawe soglasnost<br />
na Odlukata na Upravniot odbor na KJP "Vodovod" Ko~ani za<br />
utvrduvawe edine~ni ceni za m 3 voda, donesen od Sovetot na op{tina<br />
Ko~ani, br. 07-2363/1 od 27. 12. 2006 godina.<br />
2. Qubomir Janev, gradona~alnik na op{tina Ko~ani na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na aktite<br />
ozna~eni vo t. 1 od ova re{enie.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Trgnuvaj}i od iznesenite zakonski<br />
odredbi, a vo kontekst na navodite od inicijativata i dopolnuvaweto<br />
na inicijativata proizleguva deka vo ovaa postapka ne e sporno<br />
pra{aweto po odnos na ovlastuvaweto na upravniot odbor na javnoto<br />
pretprijatie da ja opredeli cenata na navedenata komunalna dejnost,<br />
snabduvawe so voda. Ne e sporno i toa deka osporenata odluka e<br />
donesena so soglasnost na Sovetot na op{tinata Ko~ani kako osnova~<br />
na Komunalnoto javno pretprijatie "Vodovod" Ko~ani.<br />
254
Toa {to e sporno vo ovaa postapka e dali Javnoto pretprijatie<br />
i Sovetot na op{tinata pri formiraweto na cenata ja primenile Metodologijata<br />
za utvrduvawe na cenata na vodata za piewe i odveduvawe<br />
na urbani otpadni vodi, pri namaluvaweto na cenata na vodata, kako<br />
{to predvidel ~l. 6 st. 4 od Zakonot za snabduvawe so voda za piewe i<br />
odveduvawe na urbani otpadni vodi.<br />
Trgnuvaj}i od sodr`inata na navedenata odredba, spored Sudot<br />
stanuva zbor za fakti~ko pra{awe za koe Ustavniot sud ne e nadle`en<br />
da odlu~uva i kako takvo ne spa|a vo korpusot na pra{awa od ustavnosudskata<br />
nadle`nost. Imeno, dali navedenata metodologija bila ili<br />
ne bila primeneta vo formiraweto na cenata na vodata e pra{awe za<br />
koe ne e nadle`en da odlu~uva Ustavniot sud, tuku toa pra{awe spa|a<br />
vo nadle`nost na drugi organi koi po principot na nadzor, spored navedenite<br />
zakonski odredbi, vodat smetka za takvata primena. Voedno,<br />
eventualnata primena ili neprimena na spomenatata metodologija pri<br />
opredeluvaweto na namalenata cena na vodata za doma}instvata ne e<br />
pra{awe {to bi ja pravelo osporenata odluka protivustavna ili protivzakonita.<br />
Osporenite akti, isto taka, ne mo`at da se dovedat vo relacija<br />
so ~l. 6 st. 9 od navedeniot zakon, a od pri~ina {to i samiot podnositel<br />
na inicijativata ne go osporuva ovlastuvaweto, ministerot koj<br />
rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta<br />
na komunalnite raboti da ja propi{e navedenata metodologijata.<br />
Vo ovoj slu~aj osporuvaweto e od pri~ini {to nemaat dopirni to~ki<br />
so navedenoto ovlastuvawe.<br />
Vrz osnova na navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{awe za soglasnost na ospo-renata odluka so ~l. 6 st. ovi 4 i 9<br />
od Zakonot za snabduvawe so voda za piewe i odveduvawe na urbani<br />
otpadni vodi.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali postapkata za donesuvawe na osporenata odluka trebalo<br />
da se odviva soglasno Zakonot za komunalnite dejnosti, kako lex<br />
generalis ili spored odredbite na Zakonot za upravuvawe so otpad, kako<br />
lex specialis.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta<br />
na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i<br />
so zakonite.<br />
255
Vr{eweto na komunalnite dejnosti e uredeno so Zakonot za komunalni<br />
dejnosti ("SV RM," br. 45/1997, 23/1999, 45/2002, 16/2004 i 5/<br />
2009).<br />
Spored ~l. 1 od ovoj zakon, so ovoj zakon se ureduvaat osnovnite<br />
uslovi i na~inot na vr{ewe na komunalnite dejnosti, finansiraweto<br />
na komunalnite dejnosti i drugi pra{awa od zna~ewe za komunalnite<br />
dejnosti.<br />
Soglasno ~l. 2 od Zakonot, vr{eweto na komunalni dejnosti e<br />
od javen interes.<br />
Vo ~l. 3 od Zakonot se utvrdeni vidovite na komunalni dejnosti.<br />
Vo taa smisla, vo t. 6 kako komunalna dejnost e utvrdeno obrabotka<br />
i deponirawe na komunalen cvrst otpad, pod {to se podrazbira selektirawe,<br />
sobirawe, transportirawe i obrabotka na komunalen cvrst<br />
otpad od naselenieto i industrijata, negova recikla`a i prerabotka,<br />
deponirawe na uredeni deponii, kako i odr`uvawe na deponiite.<br />
Spored ~l. 5 od Zakonot, komunalnite dejnosti od ~l. 3 na ovoj<br />
zakon mo`at da gi vr{at doma{ni i stranski fizi~ki i pravni lica,<br />
koi se dol`ni da obezbedat trajno i kvalitetno vr{ewe na komunalnite<br />
dejnosti, kako i odr`uvawe na objektite i opremata na komunalnata<br />
infrastruktura vo funkcionalna sostojba.<br />
Soglasno ~l. 14 od Zakonot, komunalna dejnost mo`e da se vr{i<br />
so osnovawe na javno pretprijatie za komunalna dejnost, so davawe koncesija<br />
za vr{ewe na komunalna dejnost na na~in utvrden so zakon i so<br />
dozvola za vr{ewe na komunalna dejnost.<br />
Spored ~l. 15 od ovoj zakon, zaradi organizirawe i kvalitetno<br />
vr{ewe na komunalnite dejnosti i stopanisuvawe so objekti na komunalnata<br />
infrastruktura od lokalen karakter, koi se protegaat ili<br />
slu`at za davawe na komunalni uslugi na podra~jeto na edna op{tina,<br />
op{tinata mo`e da osnova javno pretprijatie dokolku na nejzinoto podra~je,<br />
za vr{ewe na takva dejnost, ne postoi javno pretprijatie.<br />
Spored ~l. 26 st. 1 od Zakonot, sredstva za vr{ewe na komunalni<br />
dejnosti se ostvaruvaat od cenata na komunalnite uslugi.<br />
Spored ~l. 27 od Zakonot, visinata na cenata i na~inot na pla-<br />
}awe na komunalnite uslugi, ja opredeluva upravniot odbor na javnoto<br />
pretprijatie, po prethodna soglasnost na osnova~ot.<br />
Spored ~l. 29 al. 8 od istiot ~len, merna edinica za pla}aweto<br />
za sobirawe i transportirawe na komunalen cvrst otpad e denar po metar<br />
kvadraten.<br />
Soglasno ~l. 1 od Zakonot za upravuvawe so otpadot ("SV RM,"<br />
br. 68/2004 i 71/2004, 107/2007), so ovoj zakon se ureduva upravuvaweto<br />
so otpadot; na~elata i celite za upravuvawe so otpad; planovite i programite<br />
za upravuvawe so otpadot; prava i obvrski na pravni i fizi~ki<br />
lica vo vrska so upravuvaweto so otpadot; barawata i obvrskite na<br />
pravnite i fizi~kite lica koi proizveduvaat proizvodi i pakuvawa i<br />
koi {to na krajot na `ivotniot ciklus ja optovaruvaat `ivotnata sre-<br />
256
dina; na~inot i uslovite pod koi {to mo`e da se vr{i sobirawe, transportirawe,<br />
tretman, skladirawe, prerabotka i otstranuvawe na otpadot;<br />
uvozot, izvozot i tranzitot na otpadot; monitoringot; informativniot<br />
sistem; finansiraweto i nadzor nad upravuvaweto so otpadot.<br />
Spored ~l. 46 st. 1 od istiot zakon, sobiraweto i transportiraweto<br />
na komunalniot otpad, odr`uvaweto na javnata ~istota i tretmanot<br />
na komunalniot otpad, kako i rakuvaweto i odr`uvaweto na mestata<br />
za selektivno sobirawe na otpadot, pretstavuvaat javni uslugi od<br />
lokalno zna~ewe. Soglasno st. 2 na istiot ~len, na predlog na gradona-<br />
~alnicite na op{tinite i gradot Skopje, sovetot na op{tinite i Sovetot<br />
na gradot Skopje mo`e da osnovaat javno pretprijatie za sobirawe<br />
i za transportirawe na komunalniot i na drugite vidovi neopasen<br />
otpad. Spored st. 3 na istiot ~len, dve ili pove}e op{tini, kako i<br />
op{tinite i gradot Skopje mo`at da osnovaat zaedni~ko javno pretprijatie<br />
za vr{ewe na dejnosta od st. 2 na ovoj ~len. Spored st. 4 na<br />
istiot ~len, sobiraweto i transportiraweto na komunalniot i na drugite<br />
vidovi neopasen otpad, gradona~alnikot na op{tinite i gradot<br />
Skopje mo`at da mu go doverat na pravni i fizi~ki lica, za {to sklu-<br />
~uvaat dogovor za davawe usluga za izvr{uvawe na dejnost od javen interes<br />
od lokalno zna~ewe za edna ili pove}e op{tini ili gradot Skopje,<br />
vo soglasnost so postapkata za javen tender. Soglasno st. 8 na ovoj<br />
~len, so dogovorot od st. 4 na ovoj ~len zadol`itelno se propi{uvaat<br />
uslovite i na~inot na rabota na davatelot na uslugata, cenata i na~inot<br />
na naplata na uslugata i teritorijata na koja se vr{i uslugata.<br />
Soglasno ~l. 120 st. 2 od istiot zakon, ostvaruvaweto na planovite<br />
i na programite na op{tinite i gradot Skopje za upravuvawe so<br />
otpadot se finansira so sredstva obezbedeni od buxetite na op{-<br />
tinite i gradot Skopje, krediti, donacii, nadomestoci, kaznite od storeni<br />
prekr{oci izre~eni na teritorijata na op{tinite i gradot Skopje<br />
i drugite izvori na sredstva, utvrdeni so zakon.<br />
Spored ~l. 121 st. 1 od istiot zakon, visinata na cenata za sobirawe<br />
i za transportirawe na komunalniot otpad ja odobruvaat sovetot<br />
na op{tinite i gradot Skopje, na predlog na gradona~alnikot na op{-<br />
tinite i gradot Skopje, koga davatelot na uslugata e javno pretprijatie<br />
osnovano od op{tinite i gradot Skopje soglasno so ~l. 46 st. 3 na<br />
ovoj zakon. Spored st. 3 na ovoj ~len, cenata od st. 1 na ovoj ~len }e<br />
bide opredelena vrz osnova na koli~estvoto i vidot na otpadot koja<br />
mo`e da se utvrduva spored edinica kako denar po metar kvadraten,<br />
denar po metar kuben i denar po kilogram.<br />
Spored ~l. 145 od ovoj zakon, koj e pomesten vo glavata Preodni<br />
i zavr{ni odreedbi, pravnite i fizi~kite lica koi gi vr{at dejnostite<br />
na upravuvawe so otpad se dol`ni da go usoglasat svoeto rabotewe<br />
so odredbite od ovoj zakon, vo rok od tri godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon. Pravnite i fizi~kite lica koi se obvrzani<br />
da poseduvaat dozvola za vr{ewe na dejnosta, se dol`ni da go<br />
257
usoglasat svoeto rabotewe so odredbite od ovoj zakon, vo rok od tri<br />
godini od denot na negovoto vleguvawe vo sila.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka zakonodavecot<br />
pra{aweto na iznesuvawe i deponirawe na smet, kako vid na komunalna<br />
dejnost, go uredil so Zakonot za komunalnite dejnosti, kako<br />
lex generalis i so Zakonot za upravuvawe so otpadot, kako lex specialis i<br />
kako ponov zakon. Spored odredbite i na dvata zakona, navedenata komunalna<br />
dejnost mo`at da ja vr{at javni pretprijatija za komunalni dejnosti.<br />
Spored Zakonot za komunalnite dejnosti, ovie javni pretprijatija<br />
mo`at da bidat osnovani od op{tinata, dokolku na nejzinoto podra~je,<br />
za vr{ewe na takva dejnost, ne postoi javno pretprijatie, pri<br />
{to se ovlasteni da ja utvrduvaat i visinata na cenata i na~inot na<br />
pla}aweto na ovaa komunalna usluga i toa po prethodna soglasnost na<br />
osnova~ot. Spored Zakonot za upravuvawe so otpadot, visinata na cenata<br />
za sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad ja odobruvaat<br />
sovetot na op{tinata, na predlog na gradona~alnikot na op{tinite,<br />
koga davatelot na uslugata e javno pretprijatie osnovano od<br />
op{tinata.<br />
So ogled na toa {to Zakonot za upravuvawe so otpad e ponov<br />
zakon i lex specijalis vo odnos na ureduvaweto na pra{aweto za sobirawe<br />
i za transportirawe na komunalniot otpad, pri postoewe na pravnoto<br />
pravilo deka lex specialis derogat lex generalis i toa vo situacija koga na<br />
13. 10. 2007 godina istekol periodot od tri godini vo koj pravnite i<br />
fizi~kite lica koi vr{at dejnost na upravuvawe so otpad bile dol-<br />
`ni da go usoglasat svoeto rabotewe so odredbite na ovoj zakon, smetame<br />
deka odredbite na ovoj zakon trebalo da bidat praven osnov za donesuvawe<br />
na odlukata za opredeluvawe na visinata na cenata za sobirawe<br />
i za transportirawe na komunalniot otpad vo op{tina Veles.<br />
Spored pravniot osnov za donesuvawe na osporenata odluka,<br />
proizleguva deka Javnoto komunalno pretprijatie "Derven" Veles,<br />
osporenata odluka so koja se utvrduva visinata na cenata za sobirawe<br />
i transportirawe na komunalen otpad ja donelo vrz osnova na ~l. 10, 26<br />
i 29 od Zakonot za komunalni dejnosti i vrz osnova na ~l. 120 i 121 od<br />
Zakonot za upravuvawe so otpad. Spored sodr`inata na ~lenovite na<br />
koi se povikale vo pravniot osnov, proizleguva deka cenata na uslugata<br />
trebalo da bide utvrdena spored ~l. 121 st. 1 od Zakonot za upravuvawe<br />
so otpadot, odnosno visinata na cenata za sobirawe i za transportirawe<br />
na komunalniot otpad da ja odobri sovetot na op{tina<br />
Veles, na predlog na gradona~alnikot na op{tinata.<br />
Me|utoa, o~igledno e deka Javnoto komunalno pretprijatie<br />
"Derven" Veles samo formalno se poviklo na ~l. 121 od Zakonot za<br />
upravuvawe so otpad, kako praven osnov za donesuvawe na odlukata, no<br />
vo su{tina ne e ispo~ituvana postapkata propi{ana so navedeniot<br />
~len i odlukata e donesena od Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie,<br />
so opredelba deka so donesuvaweto na ovaa odluka i dobivaweto<br />
258
na soglasnost od Sovetot na op{tina Veles, prestanuva da va`i dotoga{nata<br />
odluka od 20. 03. 1995 godina. Toa zna~i deka Odlukata e donesena<br />
soglasno ~l. 27 od Zakonot za komunalni dejnosti (iako toa formalno<br />
ne e navedeno vo pravniot osnov), spored koj, visinata na cenata<br />
i na~inot na pla}awe na komunalnite uslugi, ja opredeluva upravniot<br />
odbor na javnoto pretprijatie, po prethodna soglasnost na osnova~ot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka postoi manlivost vo<br />
postapkata za donesuvawe na osporenata odluka, poradi {to osnovano<br />
mo`e da se izrazi somnevawe vo zakonitosta na osporenata odluka,<br />
odnosno somnevawe za nejzinata soglasnost so ~l. 121 st. 1 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpad.<br />
Pritoa, smetame deka voop{to ne e sporno deka sovetot na op{-<br />
tina Veles bil nadle`en organ da dade soglasnost na predlo`enata<br />
cena za vr{ewe na komunalnite uslugi, kako {to e storeno so osporenoto<br />
re{enie doneseno od ovoj sovet. Takvata nadle`nost za Sovetot<br />
proizleguva od ~l. 11 t. 5 od Zakonot za javnite pretprijatija ("SV<br />
RM," br. 38/96, 6/2002, 40/2003, 49/2006 i 22/2007i 83/2009), spored koj,<br />
osnova~ot na javnoto pretprijatie, pome|u drugoto, dava soglasnost na<br />
aktot so koj se utvrduvaat cenite na proizvodite i uslugite {to javnoto<br />
pretprijatie gi prodava i vr{i za korisnicite dokolku takvite<br />
ceni ne se predmet na regulirawe od strana na nezavisno regulatorno<br />
telo, kako i od ~l. 121 st. 1 od Zakonot za upravuvawe so otpad.<br />
I pokraj toa {to osporenoto re{enie e poedine~en, konkreten<br />
akt koj spored negovata sodr`ina, ne pretstavuva propis podoben za<br />
ustavno sudska ocena, so ogled na toa {to ne sodr`i op{ti normi na<br />
odnesuvawe i ne ureduva odnosi na subjektite vo pravoto na op{t<br />
na~in, kako pravni elementi koi go opredeluvaat propisot, faktot<br />
{to donesuvaweto i objavuvaweto na Re{enieto e uslov za<br />
proizveduvawe pravno dejstvo na osporenata odluka, istoto go pravi<br />
sostaven del na odlukata, poradi {to toa ja deli sudbinata na istata.<br />
Vo odnos na pokrenatoto pra{awe so inicijativata za toa dali<br />
opredeluvaweto na cenite za sobirawe i transportirawe na komunalniot<br />
otpad vo denari od metar kvadraten, zna~elo povreda na ~l. 121 st.<br />
3 od Zakonot za upravuvawe so otpadot, smetame deka navodite vo inicijativata<br />
se neosnovani. Ova zatoa {to soglasno navedenata zakonska<br />
odredba, cenata za sobirawe i za transportirawe na komunalniot<br />
otpad }e bide opredelena vrz osnova na koli~estvoto i vidot na otpadot<br />
koja mo`e da se utvrduva spored edinica kako denar po metar kvadraten,<br />
denar po metar kuben i denar po kilogram. Toa zna~i deka e dadeno<br />
pravo na izbor na donositelot na odlukata, vo zavisnost od vidot<br />
na komunalniot otpad, da ja opredeli mernata edinica, vo ramkite na<br />
zakonot, poradi {to opredelbata vo slu~ajov cenite za sobirawe i<br />
transportirawe na komunalniot otpad da se presmetuvaat vo denari od<br />
metar kvadraten, e vo soglasnost so zakonskoto re{enie od ~l. 121 st. 3<br />
od Zakonot za upravuvawe so otpad.<br />
259
Smetame deka se neosnovani i navodite vo inicijativata deka<br />
so osporenata odluka trebalo da se predvidi sklu~uvawe na poseben<br />
dogovor so fizi~ki i pravni lica, a koe ne{to ne bilo storeno, so<br />
{to Odlukata bila vo sprotivnost so ~l. 121 st. 4 od Zakonot za upravuvawe<br />
so otpad. Ova zatoa {to spored navedeniot st. 4 na ~l. 121 od<br />
Zakonot, pravnite i fizi~ki lica koi sozdavaat komercijalen otpad,<br />
visinata na cenata za sobirawe i za transportirawe na otpadot ja utvrduvaat<br />
so sklu~uvawe na posebniot dogovor od ~l. 43 st. 8 na ovoj zakon,<br />
so davatelot na uslugata vrz osnova na koli~estvoto i vidot na<br />
sozdadeniot otpad izrazen vo denar za kilogram ili denar za metar<br />
kuben otpad, soglasno so cenata utvrdena vo st. 1 ili 2 od ovoj ~len.<br />
Toa zna~i deka e pogre{no tolkuvaweto na podnositelot na inicijativata<br />
deka vo odlukata so koja se opredeluva cenata na konkretnata<br />
komunalna usluga, trebalo da se predvidi sklu~uvawe na poseben dogovor<br />
so pravni i fizi~ki lica koi }e ja pru`aat konkretnata usluga.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na:<br />
- Odlukata za visinata na cenite za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad, br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina, donesena od Upravniot<br />
odbor na JKP DERVEN Veles i<br />
- Re{enieto za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na<br />
cenata za sobirawe i transportirawe na komunalen otpad, br. 07-<br />
916/16 od 19. 02. 2008 godina, donesena od Sovetot na op{tina Veles.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 28 oktomvri 2009<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na:<br />
a) Odlukata za visinata na cenite za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad, br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina, donesena od<br />
Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles i<br />
b) Re{enieto za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na<br />
cenata za sobirawe i transportirawe na komunalen otpad, br. 07-916/<br />
16 od 19. 02. 2008 godina, doneseno od Sovetot na op{tina Veles<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Veles," br. 3/2008).<br />
260
2. Len~e Nikolovska od Veles, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na zakonitosta na aktite ozna~eni vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, osporenata odluka bila<br />
podnesena do Sovetot na Op{tina Veles od strana na nenadle`en<br />
organ, odnosno od Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles, a ne od<br />
strana na gradona~alnikot na op{tinata, kako {to reguliral ~len 121<br />
to~ka 1 od Zakonot za upravuvawe so otpadot. Poradi toa {to Sovetot<br />
na op{tina Veles, i pokraj toa {to odlukata ja primil od nenadle`en<br />
organ, go donel osporenoto re{enie so koe dal soglasnost na Odlukata,<br />
istoto bilo nezakonito.<br />
So osporenata odluka, cenite za sobirawe i transportirawe na<br />
komunalniot otpad bile predlo`eni vo denari od metar kvadraten,<br />
{to bilo potvrdeno so osporenoto re{enie, me|utoa, soglasno odredbite<br />
na Zakonot za upravuvawe so otpadot, za komercijalniot otpad<br />
koj e eden od vidovite na komunalniot otpad, cenata na uslugata trebalo<br />
da bide izrazena vo denari za kilogram ili denari za metar kuben<br />
i za istata usluga potrebno bilo vo odlukata da se predvidi sklu-<br />
~uvawe na poseben dogovor so fizi~ki i pravni lica, koe ne{to ne<br />
bilo predvideno so osporenata odluka, poradi {to osporenite odluka<br />
i re{enie ne bile vo soglasnost so ~len 121 to~kite 3 i 4 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpadot.<br />
Poradi navedenoto, spored podnositelot na inicijativata, osporenite<br />
akti ne bile vo soglasnost so Ustavot i Zakonot za upravuvawe<br />
so otpadot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Upravniot odbor na JKP DE-<br />
RVEN Veles na sednicata odr`ana na den 08.02.2008 godina, vrz osnova<br />
na ~len 10, 26 i 29 od Zakonot za komunalni dejnosti ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 45/1997, 23/1999 i 16/2004) i ~len 120 i<br />
121 od Zakonot za upravuvawe so otpad ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija“ br. 68/2004, 71/2004 i 107/2007) i ~len 15 od Statutot na<br />
JKP Derven Veles, ja donel osporenata odluka, zavedena pod br. 02-168<br />
od 08. 02. 2008 godina.<br />
So ~len 1 na ovaa odluka se utvrduva visinata na cenata za sobirawe<br />
i transportirawe na komunalen otpad. Spored ~len 2 na istata<br />
odluka, so donesuvaweto na ovaa odluka i dobivawe soglasnost od Sovetot<br />
na op{tina Veles, prestanuva da va`i Odlukata br. 02-106/47/1 od<br />
20. 03. 1995 godina<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka Sovetot na Op{tina Veles na sednicata<br />
odr`ana na 18. 02. 2008 godina, vrz osnova na ~len 11 stav 1<br />
to~ka 6 od Zakonot za javnite pretprijatija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 38/1996, 6/2002, 4/2003 i 49/2006), ~len 36 stav 1<br />
to~ka 15 od Zakonot za lokalnata samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 5/2002) i ~len 45 stav 1 od Statutot na op{t-<br />
261
ina Veles ("Slu`ben glasnik na op{tina Veles," br. 12/2006), donel<br />
Re{enie br. 07-916/16 od 19. 02. 2008 godina, so koe se dava soglasnost<br />
na Odlukata za visinata na cenata za sobirawe i transportirawe na<br />
komunalen otpad, br. 02-168, donesena od Upravniot odbor na JKP<br />
"Derven"-Veles na sednicata odr`ana na 08. 02. 2008 godina. Ova re{enie<br />
vleguva vo sila naredniot den od denot na objavuvaweto vo "Slu`ben<br />
glasnik na op{tina Veles."<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Vr{eweto na komunalnite dejnosti e uredeno so Zakonot za komunalni<br />
dejnosti ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 45/<br />
1997, 23/1999, 45/2002, 16/2004 i 5/2009).<br />
Spored ~len 1 od Zakonot, so ovoj zakon se ureduvaat osnovnite<br />
uslovi i na~inot na vr{ewe na komunalnite dejnosti, finansiraweto<br />
na komunalnite dejnosti i drugi pra{awa od zna~ewe za komunalnite<br />
dejnosti.<br />
Soglasno ~lenot 2 od Zakonot, vr{eweto na komunalni dejnosti<br />
e od javen interes.<br />
Vo ~lenot 3 od Zakonot se utvrdeni vidovite na komunalni dejnosti.<br />
Vo taa smisla, vo to~kata 6 kako komunalna dejnost e utvrdeno<br />
obrabotka i deponirawe na komunalen cvrst otpad, pod {to se podrazbira<br />
selektirawe, sobirawe, transportirawe i obrabotka na komunalen<br />
cvrst otpad od naselenieto i industrijata, negova recikla`a i<br />
prerabotka, deponirawe na uredeni deponii, kako i odr`uvawe na deponiite.<br />
Spored ~len 5 od Zakonot, komunalnite dejnosti od ~lenot 3 na<br />
ovoj zakon mo`at da gi vr{at doma{ni i stranski fizi~ki i pravni<br />
lica, koi se dol`ni da obezbedat trajno i kvalitetno vr{ewe na komunalnite<br />
dejnosti, kako i odr`uvawe na objektite i opremata na komunalnata<br />
infrastruktura vo funkcionalna sostojba.<br />
Soglasno ~len 14 od Zakonot, komunalna dejnost mo`e da se<br />
vr{i so osnovawe na javno pretprijatie za komunalna dejnost, so davawe<br />
koncesija za vr{ewe na komunalna dejnost na na~in utvrden so zakon<br />
i so dozvola za vr{ewe na komunalna dejnost.<br />
Spored ~len 15 od ovoj zakon, zaradi organizirawe i kvalitetno<br />
vr{ewe na komunalnite dejnosti i stopanisuvawe so objekti na komunalnata<br />
infrastruktura od lokalen karakter, koi se protegaat ili<br />
slu`at za davawe na komunalni uslugi na podra~jeto na edna op{tina,<br />
op{tinata mo`e da osnova javno pretprijatie dokolku na nejzinoto podra~je,<br />
za vr{ewe na takva dejnost, ne postoi javno pretprijatie.<br />
262
Spored ~len 26 stav 1 od Zakonot, sredstva za vr{ewe na komunalni<br />
dejnosti se ostvaruvaat od cenata na komunalnite uslugi.<br />
Spored ~len 27 od Zakonot, visinata na cenata i na~inot na<br />
pla}awe na komunalnite uslugi, ja opredeluva upravniot odbor na javnoto<br />
pretprijatie, po prethodna soglasnost na osnova~ot.<br />
Spored ~len 29 alineja 8 od istiot ~len, merna edinica za pla-<br />
}aweto za sobirawe i transportirawe na komunalen cvrst otpad e denar<br />
po metar kvadraten.<br />
Soglasno ~len 1 od Zakonot za upravuvawe so otpadot ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 68/2004 i 71/2004, 107/2007),<br />
so ovoj zakon se ureduva upravuvaweto so otpadot; na~elata i celite za<br />
upravuvawe so otpadot; planovite i programite za upravuvawe so otpadot;<br />
pravata i obvrskite na pravnite i fizi~kite lica vo vrska so<br />
upravuvaweto so otpadot; barawata i obvrskite na pravnite i fizi~kite<br />
lica koi proizveduvaat proizvodi i pakuvawa i koi {to na<br />
krajot na `ivotniot ciklus ja optovaruvaat `ivotnata sredina; na~inot<br />
i uslovite pod koi {to mo`e da se vr{i sobirawe, transportirawe,<br />
tretman, skladirawe, prerabotka i otstranuvawe na otpadot;<br />
uvozot, izvozot i tranzitot na otpadot; monitoringot; informativniot<br />
sistem; finansiraweto i nadzorot nad upravuvaweto so otpadot.<br />
Spored ~len 46 stav 1 od istiot zakon, sobiraweto i transportiraweto<br />
na komunalniot otpad, odr`uvaweto na javnata ~istota i<br />
tretmanot na komunalniot otpad, kako i rakuvaweto i odr`uvaweto na<br />
mestata za selektivno sobirawe na otpadot, pretstavuvaat javni uslugi<br />
od lokalno zna~ewe. Soglasno stavot 2 na istiot ~len, na predlog na<br />
gradona~alnicite na op{tinite i gradot Skopje, sovetot na op{tinite<br />
i Sovetot na gradot Skopje mo`e da osnovaat javno pretprijatie za<br />
sobirawe i za transportirawe na komunalniot i na drugite vidovi neopasen<br />
otpad. Spored stavot 3 na istiot ~len, dve ili pove}e op{tini,<br />
kako i op{tinite i gradot Skopje mo`at da osnovaat zaedni~ko javno<br />
pretprijatie za vr{ewe na dejnosta od stavot 2 na ovoj ~len. Spored<br />
stavot 4 na istiot ~len, sobiraweto i transportiraweto na komunalniot<br />
i na drugite vidovi neopasen otpad, gradona~alnikot na op{tinite<br />
i gradot Skopje mo`at da mu go doverat na pravni i fizi~ki lica,<br />
za {to sklu~uvaat dogovor za davawe usluga za izvr{uvawe na dejnost<br />
od javen interes od lokalno zna~ewe za edna ili pove}e op{tini ili<br />
gradot Skopje, vo soglasnost so postapkata za javen tender. Soglasno<br />
stavot 8 na ovoj ~len, so dogovorot od stavot 4 na ovoj ~len zadol`itelno<br />
se propi{uvaat uslovite i na~inot na rabota na davatelot na<br />
uslugata, cenata i na~inot na naplata na uslugata i teritorijata na<br />
koja se vr{i uslugata.<br />
Soglasno ~len 120 stav 2 od istiot zakon, ostvaruvaweto na planovite<br />
i na programite na op{tinite i gradot Skopje za upravuvawe so<br />
otpadot se finansira so sredstva obezbedeni od buxetite na op{tinite<br />
i gradot Skopje, krediti, donacii, nadomestoci, kaznite od store-<br />
263
ni prekr{oci izre~eni na teritorijata na op{tinite i gradot Skopje<br />
i drugite izvori na sredstva, utvrdeni so zakon.<br />
Spored ~len 121 stav 1 od istiot zakon, visinata na cenata za<br />
sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad ja odobruvaat sovetot<br />
na op{tinite i gradot Skopje, na predlog na gradona~alnikot na<br />
op{tinite i gradot Skopje, koga davatelot na uslugata e javno pretprijatie<br />
osnovano od op{tinite i gradot Skopje soglasno so ~lenot 46<br />
stav 3 na ovoj zakon. Spored stav 3 na ovoj ~len, cenata od stavot 1 na<br />
ovoj ~len }e bide opredelena vrz osnova na koli~estvoto i vidot na<br />
otpadot koja mo`e da se utvrduva spored edinica kako denar po metar<br />
kvadraten, denar po metar kuben i denar po kilogram.<br />
Spored ~len 145 od ovoj zakon, koj e pomesten vo glavata Preodni<br />
i zavr{ni odredbi, pravnite i fizi~kite lica koi gi vr{at dejnostite<br />
na upravuvawe so otpad se dol`ni da go usoglasat svoeto rabotewe<br />
so odredbite od ovoj zakon, vo rok od tri godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon. Pravnite i fizi~kite lica koi se obvrzani<br />
da poseduvaat dozvola za vr{ewe na dejnosta, se dol`ni da go<br />
usoglasat svoeto rabotewe so odredbite od ovoj zakon, vo rok od tri godini<br />
od denot na negovoto vleguvawe vo sila.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka zakonodavecot<br />
pra{aweto na iznesuvawe i deponirawe na smet, kako vid na komunalna<br />
dejnost, go uredil so Zakonot za komunalnite dejnosti, kako<br />
lex generalis i so Zakonot za upravuvawe so otpadot, kako lex specialis i<br />
kako ponov zakon. Spored odredbite i na dvata zakona, navedenata komunalna<br />
dejnost mo`at da ja vr{at javni pretprijatija za komunalni<br />
dejnosti. Spored Zakonot za komunalnite dejnosti, ovie javni pretprijatija<br />
mo`at da bidat osnovani od op{tinata, dokolku na nejzinoto podra~je,<br />
za vr{ewe na takva dejnost, ne postoi javno pretprijatie, pri<br />
{to se ovlasteni da ja utvrduvaat i visinata na cenata i na~inot na<br />
pla}aweto na ovaa komunalna usluga i toa po prethodna soglasnost na<br />
osnova~ot. Spored Zakonot za upravuvawe so otpadot, visinata na cenata<br />
za sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad ja odobruva<br />
sovetot na op{tinata, na predlog na gradona~alnikot na op{tinite,<br />
koga davatelot na uslugata e javno pretprijatie osnovano od op{-<br />
tinata.<br />
So ogled na toa {to Zakonot za upravuvawe so otpad e ponov zakon<br />
i lex specijalis vo odnos na ureduvaweto na pra{aweto za sobirawe i<br />
za transportirawe na komunalniot otpad, pri postoewe na pravnoto<br />
pravilo deka lex specialis derogat lex generalis i toa vo situacija koga na<br />
13 oktomvri 2007 godina istekol periodot od tri godini vo koj<br />
pravnite i fizi~kite lica koi vr{at dejnost na upravuvawe so otpad<br />
bile dol`ni da go usoglasat svoeto rabotewe so odredbite na ovoj<br />
zakon, spored Sudot, odredbite na ovoj zakon trebalo da bidat praven<br />
osnov za donesuvawe na odlukata za opredeluvawe na visinata na<br />
264
cenata za sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad vo<br />
op{tina Veles.<br />
Vidno od navedeniot praven osnov za donesuvawe na osporenata<br />
odluka, Javnoto komunalno pretprijatie „Derven“ Veles, osporenata<br />
odluka so koja se utvrduva visinata na cenata za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad ja donelo vrz osnova na ~lenovite 10, 26 i<br />
29 od Zakonot za komunalni dejnosti i vrz osnova na ~lenovite 120 i<br />
121 od Zakonot za upravuvawe so otpad. Spored sodr`inata na ~lenovite<br />
na koi se povikuva pravniot osnov, cenata na uslugata trebalo<br />
da bide utvrdena spored ~len 121 stav 1 od Zakonot za upravuvawe so<br />
otpadot, odnosno visinata na cenata za sobirawe i za transportirawe<br />
na komunalniot otpad da ja odobri sovetot na op{tina Veles, na predlog<br />
na gradona~alnikot na op{tinata.<br />
Spored Sudot, o~igledno e deka Javnoto komunalno pretprijatie<br />
"Derven" Veles samo formalno se povikuval na ~len 121 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpad, kako praven osnov za donesuvawe na odlukata,<br />
no vo su{tina ne e ispo~ituvana postapkata propi{ana so navedeniot<br />
~len i odlukata e donesena od Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie,<br />
so opredelba deka so donesuvaweto na ovaa odluka i dobivaweto<br />
na soglasnost od sovetot na op{tina Veles, prestanuva da va`i<br />
dotoga{nata odluka od 20. 03. 1995 godina. Toa zna~i deka Odlukata e<br />
donesena soglasno ~len 27 od Zakonot za komunalni dejnosti (iako toa<br />
formalno ne e navedeno vo pravniot osnov), spored koj, visinata na cenata<br />
i na~inot na pla}awe na komunalnite uslugi, ja opredeluva upravniot<br />
odbor na javnoto pretprijatie, po prethodna soglasnost na osnova~ot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka postoi manlivost<br />
vo postapkata za donesuvawe na osporenata odluka, koja vodi kon povreda<br />
na na~eloto na vladeeweto na pravoto, poradi {to osnovano mo`e<br />
da se izrazi somnevawe vo soglasnosta na osporenata odluka so ~len 8<br />
stav 1 alineja 3 od Ustavot i ~len 121 stav 1 od Zakonot za upravuvawe<br />
so otpad.<br />
Za Sudot, pritoa, voop{to ne e sporno deka Sovetot na op{tina<br />
Veles bil nadle`en organ za davawe soglasnost na predlo`enata<br />
cena za vr{ewe na komunalnite uslugi, kako {to e storeno so osporenoto<br />
re{enie doneseno od ovoj sovet. Takvata nadle`nost za Sovetot<br />
proizleguva od ~len 11 to~ka 5 od Zakonot za javnite pretprijatija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 38/96, 6/2002, 40/2003,<br />
49/2006 i 22/2007i 83/2009), spored koj, osnova~ot na javnoto pretprijatie,<br />
pome|u drugoto, dava soglasnost na aktot so koj se utvrduvaat cenite<br />
na proizvodite i uslugite {to javnoto pretprijatie gi prodava i<br />
vr{i za korisnicite dokolku takvite ceni ne se predmet na regulirawe<br />
od strana na nezavisno regulatorno telo, kako i od ~len 121 stav 1<br />
od Zakonot za upravuvawe so otpad.<br />
265
Spored misleweto na Sudot, pokraj toa {to osporenoto re{enie<br />
e poedine~en, konkreten akt koj spored sodr`inata ne pretstavuva<br />
propis podoben za ustavno sudska ocena, so ogled na toa {to ne sodr`i<br />
op{ti normi na odnesuvawe i ne ureduva odnosi na subjektite vo<br />
pravoto na op{t na~in, kako pravni elementi koi go opredeluvaat<br />
propisot, faktot {to donesuvaweto i objavuvaweto na Re{enieto e<br />
uslov za proizveduvawe pravno dejstvo na osporenata odluka, istoto go<br />
pravi sostaven del na odlukata, poradi {to toa ja deli sudbinata na<br />
istata.<br />
Soglasno ~len 121 stav 3 od Zakonot za upravuvawe so otpad, cenata<br />
za sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad }e bide<br />
opredelena vrz osnova na koli~estvoto i vidot na otpadot koja mo`e<br />
da se utvrduva spored edinica kako denar po metar kvadraten, denar po<br />
metar kuben i denar po kilogram. Toa zna~i deka e dadeno pravo na<br />
izbor na donositelot na odlukata, vo zavisnost od vidot na komunalniot<br />
otpad, da ja opredeli mernata edinica, vo ramkite na zakonot, poradi<br />
{to Sudot oceni deka opredelbata vo slu~ajov cenite za sobirawe<br />
i transportirawe na komunalniot otpad da se presmetuvaat vo denari<br />
od metar kvadraten, e vo soglasnost so zakonskoto re{enie od<br />
~len 121 stav 3 od Zakonot za upravuvawe so otpad.<br />
Sudot, isto taka, gi oceni kako neosnovani i navodite vo inicijativata<br />
deka so osporenata odluka trebalo da se predvidi sklu~uvawe<br />
na poseben dogovor so fizi~ki i pravni lica, a koe ne{to ne bilo<br />
storeno, so {to Odlukata bila vo sprotivnost so ~len 121 stav 4 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpad. Ova zatoa {to spored navedeniot stav 4<br />
na ~lenot 121 od Zakonot, pravnite i fizi~ki lica koi sozdavaat komercijalen<br />
otpad, visinata na cenata za sobirawe i za transportirawe<br />
na otpadot ja utvrduvaat so sklu~uvawe na posebniot dogovor od ~lenot<br />
43 stav 8 na ovoj zakon, so davatelot na uslugata vrz osnova na koli~estvoto<br />
i vidot na sozdadeniot otpad izrazen vo denar za kilogram ili<br />
denar za metar kuben otpad, soglasno so cenata utvrdena vo stavovite 1<br />
ili 2 od ovoj ~len. Toa zna~i deka e pogre{no tolkuvaweto na podnositelot<br />
na inicijativata deka vo odlukata so koja se opredeluva cenata<br />
na konkretnata komunalna usluga, trebalo da se predvidi sklu~uvawe<br />
na poseben dogovor so pravni i fizi~ki lica koi }e ja pru`aat konkretnata<br />
usluga.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
*<br />
266
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 143/2009, so nacrt-odluka<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana<br />
na 28 oktomvri 2009 godina, povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
i zakonitosta na Odlukata za visinata na cenite za sobirawe i<br />
transportirawe na komunalen otpad, br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina,<br />
donesena od Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles i na Re{enieto<br />
za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na cenata za sobirawe i<br />
transportirawe na komunalen otpad, br. 07-916/16 od 19. 02. 2008 godina,<br />
doneseno od Sovetot na Op{tina Veles ("Slu`ben glasnik na<br />
op{tina Veles," br. 3/2008), zatoa {to osnovano se postavi pra{aweto<br />
za nivnata soglasnost so Ustavot i so zakon.<br />
Donositelite na osporenite akti do Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija ne dostavija odgovor na navodite vo re{enieto za poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na<br />
osporenite akti.<br />
So ogled na toa {to pravnata i fakti~kata sostojba po<br />
predmetot ne se promeneti, se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da gi ukine:<br />
a) Odlukata za visinata na cenite za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad, br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina, donesena<br />
od Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles i<br />
b) Re{enieto za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na<br />
cenata za sobirawe i transportirawe na komunalen otpad, br. 07-916/<br />
16 od 19.02.2008 godina, doneseno od Sovetot na op{tina Veles<br />
("Slu`ben glasnik na Op{tina Veles," br. 3/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 23 dekemvri 2009<br />
godina, donese<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVAAT:<br />
a) Odlukata za visinata na cenite za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad, br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina, donesena<br />
od Upravniot odbor na JKP DERVEN Veles i<br />
b) Re{enieto za davawe soglasnost na Odlukata za visinata na<br />
cenata za sobirawe i transportirawe na komunalen otpad, br. 07-916/<br />
16 od 19. 02. 2008 godina, doneseno od Sovetot na Op{tina Veles ("Slu-<br />
`ben glasnik na op{tina Veles," br. 3/2008).<br />
267
2. Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, po povod inicijativa<br />
podnesena od Len~e Nikolovska od Veles, so Re{enie U. br. 143/<br />
2009 od 28 oktomvri 2009 godina, povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
i zakonitosta na aktite ozna~eni vo to~kata 1 na ovaa odluka,<br />
zatoa {to osnovano se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka Upravniot odbor na JKP<br />
DERVEN Veles na sednicata odr`ana na den 08.02.2008 godina, vrz osnova<br />
na ~lenovite 10, 26 i 29 od Zakonot za komunalni dejnosti ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija“ br. 45/1997, 23/1999 i 16/2004),<br />
~lenovite 120 i 121 od Zakonot za upravuvawe so otpad ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija“ br. 68/2004, 71/2004 i 107/2007) i ~len<br />
15 od Statutot na JKP Derven Veles, ja donel osporenata odluka, zavedena<br />
pod br. 02-168 od 08. 02. 2008 godina.<br />
So ~len 1 na ovaa odluka se utvrduva visinata na cenata za sobirawe<br />
i transportirawe na komunalen otpad. Spored ~len 2 na istata<br />
odluka, so donesuvaweto na ovaa odluka i dobivawe soglasnost od Sovetot<br />
na Op{tina Veles, prestanuva da va`i Odlukata br. 02-106/47/1 od<br />
20. 03. 1995 godina.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka Sovetot na Op{tina Veles na sednicata<br />
odr`ana na 18. 02. 2008 godina, vrz osnova na ~len 11 stav 1 to~ka<br />
6 od Zakonot za javnite pretprijatija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 38/1996, 6/2002, 4/2003 i 49/2006), ~len 36 stav 1<br />
to~ka 15 od Zakonot za lokalnata samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija“ br. 5/2002) i ~len 45 stav 1 od Statutot na op{-<br />
tina Veles ("Slu`ben glasnik na op{tina Veles," br. 12/2006), donel<br />
Re{enie broj 07-916/16 od 19. 02. 2008 godina, so koe se dava soglasnost<br />
na Odlukata za visinata na cenata za sobirawe i transportirawe na<br />
komunalen otpad, br. 02-168, donesena od Upravniot odbor na JKP<br />
"Derven" - Veles na sednicata odr`ana na 08. 02. 2008 godina. Ova re-<br />
{enie vleguva vo sila naredniot den od denot na objavuvaweto vo<br />
"Slu`ben glasnik na op{tina Veles."<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Vr{eweto na komunalnite dejnosti e uredeno so Zakonot za<br />
komunalni dejnosti ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
45/1997, 23/1999, 45/2002, 16/2004 i 5/2009).<br />
Spored ~len 1 od Zakonot, so ovoj zakon se ureduvaat osnovnite<br />
uslovi i na~inot na vr{ewe na komunalnite dejnosti, finansiraweto<br />
268
na komunalnite dejnosti i drugi pra{awa od zna~ewe za komunalnite<br />
dejnosti.<br />
Soglasno ~lenot 2 od Zakonot, vr{eweto na komunalni dejnosti<br />
e od javen interes.<br />
Vo ~lenot 3 od Zakonot se utvrdeni vidovite na komunalni dejnosti.<br />
Vo taa smisla, vo to~kata 6 kako komunalna dejnost e utvrdeno<br />
obrabotka i deponirawe na komunalen cvrst otpad, pod {to se podrazbira<br />
selektirawe, sobirawe, transportirawe i obrabotka na komunalen<br />
cvrst otpad od naselenieto i industrijata, negova recikla`a i<br />
prerabotka, deponirawe na uredeni deponii, kako i odr`uvawe na deponiite.<br />
Spored ~len 5 od Zakonot, komunalnite dejnosti od ~lenot 3 na<br />
ovoj zakon mo`at da gi vr{at doma{ni i stranski fizi~ki i pravni<br />
lica, koi se dol`ni da obezbedat trajno i kvalitetno vr{ewe na komunalnite<br />
dejnosti, kako i odr`uvawe na objektite i opremata na komunalnata<br />
infrastruktura vo funkcionalna sostojba.<br />
Soglasno ~len 14 od Zakonot, komunalna dejnost mo`e da se<br />
vr{i so osnovawe na javno pretprijatie za komunalna dejnost, so davawe<br />
koncesija za vr{ewe na komunalna dejnost na na~in utvrden so zakon<br />
i so dozvola za vr{ewe na komunalna dejnost.<br />
Spored ~len 15 od ovoj zakon, zaradi organizirawe i kvalitetno<br />
vr{ewe na komunalnite dejnosti i stopanisuvawe so objekti na komunalnata<br />
infrastruktura od lokalen karakter, koi se protegaat ili<br />
slu`at za davawe na komunalni uslugi na podra~jeto na edna op{tina,<br />
op{tinata mo`e da osnova javno pretprijatie dokolku na nejzinoto podra~je,<br />
za vr{ewe na takva dejnost, ne postoi javno pretprijatie.<br />
Spored ~len 26 stav 1 od Zakonot, sredstva za vr{ewe na komunalni<br />
dejnosti se ostvaruvaat od cenata na komunalnite uslugi.<br />
Spored ~len 27 od Zakonot, visinata na cenata i na~inot na<br />
pla}awe na komunalnite uslugi, ja opredeluva upravniot odbor na javnoto<br />
pretprijatie, po prethodna soglasnost na osnova~ot.<br />
Spored ~len 29 alineja 8 od istiot ~len, merna edinica za pla-<br />
}aweto za sobirawe i transportirawe na komunalen cvrst otpad e denar<br />
po metar kvadraten.<br />
Soglasno ~len 1 od Zakonot za upravuvawe so otpadot ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 68/2004 i 71/2004, 107/2007),<br />
so ovoj zakon se ureduva upravuvaweto so otpadot; na~elata i celite za<br />
upravuvawe so otpadot; planovite i programite za upravuvawe so otpadot;<br />
pravata i obvrskite na pravnite i fizi~kite lica vo vrska so<br />
upravuvaweto so otpadot; barawata i obvrskite na pravnite i fizi~kite<br />
lica koi proizveduvaat proizvodi i pakuvawa i koi {to na krajot<br />
na `ivotniot ciklus ja optovaruvaat `ivotnata sredina; na~inot i<br />
uslovite pod koi {to mo`e da se vr{i sobirawe, transportirawe, tretman,<br />
skladirawe, prerabotka i otstranuvawe na otpadot; uvozot, izvo-<br />
269
zot i tranzitot na otpadot; monitoringot; informativniot sistem;<br />
finansiraweto i nadzorot nad upravuvaweto so otpadot.<br />
Spored ~len 46 stav 1 od istiot zakon, sobiraweto i transportiraweto<br />
na komunalniot otpad, odr`uvaweto na javnata ~istota i tretmanot<br />
na komunalniot otpad, kako i rakuvaweto i odr`uvaweto na<br />
mestata za selektivno sobirawe na otpadot, pretstavuvaat javni uslugi<br />
od lokalno zna~ewe. Soglasno stavot 2 na istiot ~len, na predlog na<br />
gradona~alnicite na op{tinite i gradot Skopje, sovetot na op{tinite<br />
i Sovetot na gradot Skopje mo`e da osnovaat javno pretprijatie za<br />
sobirawe i za transportirawe na komunalniot i na drugite vidovi neopasen<br />
otpad. Spored stavot 3 na istiot ~len, dve ili pove}e op{tini,<br />
kako i op{tinite i gradot Skopje mo`at da osnovaat zaedni~ko javno<br />
pretprijatie za vr{ewe na dejnosta od stavot 2 na ovoj ~len. Spored<br />
stavot 4 na istiot ~len, sobiraweto i transportiraweto na komunalniot<br />
i na drugite vidovi neopasen otpad, gradona~alnikot na op{tinite<br />
i gradot Skopje mo`at da mu go doverat na pravni i fizi~ki lica,<br />
za {to sklu~uvaat dogovor za davawe usluga za izvr{uvawe na dejnost<br />
od javen interes od lokalno zna~ewe za edna ili pove}e op{tini ili<br />
gradot Skopje, vo soglasnost so postapkata za javen tender. Soglasno<br />
stavot 8 na ovoj ~len, so dogovorot od stavot 4 na ovoj ~len zadol`itelno<br />
se propi{uvaat uslovite i na~inot na rabota na davatelot na<br />
uslugata, cenata i na~inot na naplata na uslugata i teritorijata na<br />
koja se vr{i uslugata.<br />
Soglasno ~len 120 stav 2 od istiot zakon, ostvaruvaweto na<br />
planovite i na programite na op{tinite i gradot Skopje za upravuvawe<br />
so otpadot se finansira so sredstva obezbedeni od buxetite na<br />
op{tinite i gradot Skopje, krediti, donacii, nadomestoci, kaznite od<br />
storeni prekr{oci izre~eni na teritorijata na op{tinite i gradot<br />
Skopje i drugite izvori na sredstva, utvrdeni so zakon.<br />
Spored ~len 121 stav 1 od istiot zakon, visinata na cenata za<br />
sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad ja odobruvaat sovetot<br />
na op{tinite i gradot Skopje, na predlog na gradona~alnikot na<br />
op{tinite i gradot Skopje, koga davatelot na uslugata e javno pretprijatie<br />
osnovano od op{tinite i gradot Skopje soglasno so ~lenot 46<br />
stav 3 na ovoj zakon. Spored stav 3 na ovoj ~len, cenata od stavot 1 na<br />
ovoj ~len }e bide opredelena vrz osnova na koli~estvoto i vidot na<br />
otpadot koja mo`e da se utvrduva spored edinica kako denar po metar<br />
kvadraten, denar po metar kuben i denar po kilogram.<br />
Spored ~len 145 od ovoj zakon, koj e pomesten vo glavata Preodni<br />
i zavr{ni odredbi, pravnite i fizi~kite lica koi gi vr{at dejnostite<br />
na upravuvawe so otpad se dol`ni da go usoglasat svoeto rabotewe<br />
so odredbite od ovoj zakon, vo rok od tri godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon. Pravnite i fizi~kite lica koi se<br />
obvrzani da poseduvaat dozvola za vr{ewe na dejnosta, se dol`ni da go<br />
270
usoglasat svoeto rabotewe so odredbite od ovoj zakon, vo rok od tri godini<br />
od denot na negovoto vleguvawe vo sila.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka zakonodavecot<br />
pra{aweto na iznesuvawe i deponirawe na smet, kako vid na komunalna<br />
dejnost, go uredil so Zakonot za komunalnite dejnosti, kako<br />
lex generalis i so Zakonot za upravuvawe so otpadot, kako lex specialis i<br />
kako ponov zakon. Spored odredbite i na dvata zakona, navedenata komunalna<br />
dejnost mo`at da ja vr{at javni pretprijatija za komunalni<br />
dejnosti. Spored Zakonot za komunalnite dejnosti, ovie javni pretprijatija<br />
mo`at da bidat osnovani od op{tinata, dokolku na nejzinoto<br />
podra~je, za vr{ewe na takva dejnost, ne postoi javno pretprijatie, pri<br />
{to se ovlasteni da ja utvrduvaat i visinata na cenata i na~inot na<br />
pla}aweto na ovaa komunalna usluga i toa po prethodna soglasnost na<br />
osnova~ot. Spored Zakonot za upravuvawe so otpadot, visinata na cenata<br />
za sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad ja odobruva<br />
sovetot na op{tinata, na predlog na gradona~alnikot na op{-<br />
tinite, koga davatelot na uslugata e javno pretprijatie osnovano od<br />
op{tinata.<br />
So ogled na toa {to Zakonot za upravuvawe so otpad e ponov<br />
zakon i lex specialis vo odnos na ureduvaweto na pra{aweto za sobirawe<br />
i za transportirawe na komunalniot otpad, pri postoewe na pravnoto<br />
pravilo deka lex specialis derogat lex generalis i toa vo situacija koga<br />
na 13 oktomvri 2007 godina istekol periodot od tri godini vo koj pravnite<br />
i fizi~kite lica koi vr{at dejnost na upravuvawe so otpad bile<br />
dol`ni da go usoglasat svoeto rabotewe so odredbite na ovoj zakon,<br />
spored Sudot, odredbite na ovoj zakon trebalo da bidat praven osnov za<br />
donesuvawe na odlukata za opredeluvawe na visinata na cenata za<br />
sobirawe i za transportirawe na komunalniot otpad vo op{tina<br />
Veles.<br />
Vidno od navedeniot praven osnov za donesuvawe na osporenata<br />
odluka, Javnoto komunalno pretprijatie "Derven" Veles, osporenata<br />
odluka so koja se utvrduva visinata na cenata za sobirawe i transportirawe<br />
na komunalen otpad ja donelo vrz osnova na ~lenovite 10, 26 i<br />
29 od Zakonot za komunalni dejnosti i vrz osnova na ~lenovite 120 i<br />
121 od Zakonot za upravuvawe so otpad. Spored sodr`inata na ~lenovite<br />
na koi se povikuva pravniot osnov, cenata na uslugata trebalo da<br />
bide utvrdena spored ~len 121 stav 1 od Zakonot za upravuvawe so otpadot,<br />
odnosno visinata na cenata za sobirawe i za transportirawe na<br />
komunalniot otpad da ja odobri sovetot na op{tina Veles, na predlog<br />
na gradona~alnikot na op{tinata.<br />
Spored Sudot, o~igledno e deka Javnoto komunalno pretprijatie<br />
"Derven" Veles samo formalno se povikuva na ~len 121 od Zakonot<br />
za upravuvawe so otpad, kako praven osnov za donesuvawe na odlukata,<br />
no vo su{tina ne e ispo~ituvana postapkata propi{ana so navedeniot<br />
~len i odlukata e donesena od Upravniot odbor na Javnoto pretprija-<br />
271
tie, so opredelba deka so donesuvaweto na ovaa odluka i dobivaweto na<br />
soglasnost od sovetot na Op{tina Veles, prestanuva da va`i dotoga{nata<br />
odluka od 20. 03. 1995 godina. Toa zna~i deka Odlukata e donesena<br />
soglasno ~len 27 od Zakonot za komunalni dejnosti (iako toa formalno<br />
ne e navedeno vo pravniot osnov), spored koj, visinata na cenata<br />
i na~inot na pla}awe na komunalnite uslugi, ja opredeluva upravniot<br />
odbor na javnoto pretprijatie, po prethodna soglasnost na osnova~ot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka postoi nedostatok<br />
vo postapkata za donesuvawe na osporenata odluka, koja vodi kon povreda<br />
na na~eloto na vladeeweto na pravoto, poradi {to utvrdi deka<br />
osporenata odluka ne e vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot<br />
i ~len 121 stav 1 od Zakonot za upravuvawe so otpad.<br />
Za Sudot, pritoa voop{to ne e sporno deka Sovetot na Op{tina<br />
Veles bil nadle`en organ za davawe soglasnost na predlo`enata<br />
cena za vr{ewe na komunalnite uslugi, kako {to e storeno so osporenoto<br />
re{enie doneseno od ovoj sovet. Takvata nadle`nost za Sovetot<br />
proizleguva od ~len 11 to~ka 5 od Zakonot za javnite pretprijatija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 38/1996, 6/2002, 40/<br />
2003, 49/2006 i 22/2007i 83/2009), spored koj, osnova~ot na javnoto pretprijatie,<br />
pome|u drugoto, dava soglasnost na aktot so koj se utvrduvaat<br />
cenite na proizvodite i uslugite {to javnoto pretprijatie gi prodava<br />
i vr{i za korisnicite dokolku takvite ceni ne se predmet na regulirawe<br />
od strana na nezavisno regulatorno telo, kako i od ~len 121 stav<br />
1 od Zakonot za upravuvawe so otpad.<br />
Spored misleweto na Sudot, i pokraj toa {to osporenoto<br />
re{enie e poedine~en, konkreten akt koj spored sodr`inata ne pretstavuva<br />
propis podoben za ustavno sudska ocena, so ogled na toa {to ne<br />
sodr`i op{ti normi na odnesuvawe i ne ureduva odnosi na subjektite<br />
vo pravoto na op{t na~in, kako pravni elementi koi go opredeluvaat<br />
propisot, faktot {to donesuvaweto i objavuvaweto na Re{enieto e<br />
uslov za proizveduvawe pravno dejstvo na osporenata odluka, istoto go<br />
pravi sostaven del na odlukata, poradi {to toa ja deli sudbinata na<br />
istata.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
7. Ovaa odluka Sudot ja donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
272
20. U. br. 159/2009 (4. 11. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 14 st. 1 t. 4 i ~l. 15 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 142/2008 i 64/2009).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata ~l. 15 od Zakonot produciral<br />
neednakva polo`ba na samovrabotenite lica, {to bilo sprotivno<br />
na ~l. 32 od Ustavot kade se garantiralo pravoto na sloboden izbor za<br />
vrabotuvawe pod ednakvi usovi i sprotivno na ~l. 55 od Ustavot so koj<br />
se garantirala sloboda na pazarot i pretpriemni{tvoto.<br />
Imeno, spored inicijativata, samovrabotenoto lice {to vr{-<br />
elo profesionalna i druga intelektualna dejnost, ostvaruvalo sredstva<br />
so li~en trud i dr`avata so osporenoto zakonsko re{enie vr{ela<br />
atak vrz privatniot kapital na samovrabotenoto lice {to vr{i profesionalna<br />
i druga intelektualna dejnost i na toj na~in go stavala vo<br />
neramnopravna polo`ba od drugite lica {to samostojno vr{at dejnost.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka zakonodavecot ne<br />
smeel i nemo`el da vr{i opredeluvawe na plata za samovraboteno<br />
lice, bidej}i platata bila realna kategorija, a ne zamislena plata na<br />
samovrabotenoto lice.<br />
Neramnopravnosta, spored inicijativata, postoela i vo pogled<br />
na pridonesot od zdravstveno osiguruvawe koe bi trebalo da bide ednakvo<br />
limitirano za site gra|ani.<br />
Neustavna i nezakonita, spored navodite vo inicijativata bila<br />
i odredbata na ~l. 14 st. 1 t. 4 od Zakonot koj kako osnovica za presmetuvawe<br />
na pridonesite ja zemal mese~nata akontacija na neto prihodot,<br />
odnosno na pau{alno utvrdeniot neto prihod, na koj se pla}alo danok,<br />
soglasno Zakonot za personalen danok na dohod, za samovraboteno<br />
lice. Imeno, toa mo`elo da pretstavuva samo osnov za odano~uvawe, a<br />
ne i osnov za pla}awe pridonesi vo narednata godina.<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi od Zakonot<br />
^len 14 stav 1 to~ka 4<br />
Osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesi e: ...<br />
273
4) mese~nata akontacija na neto prihodot, odnosno na pau{alno<br />
utvrdeniot neto prihod na koj se pla}a danok, soglasno Zakonot za<br />
personalen danok na dohod za samovraboteno lice.<br />
^len 15<br />
(1) Osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite, odnosno<br />
osnovicata za osiguruvawe za tekovnata godina ne mo`e da bide<br />
poniska od 50% od prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija<br />
objavena vo januari vo tekovnata godina spored podatocite na<br />
Dr`avniot zavod za statistika so isklu~ok na osnovicata utvrdena vo<br />
~lenot 14 stav (1) toka 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 i 13 na ovoj zakon.<br />
(2) Za samovraboteno lice koe vr{i profesionalna i druga<br />
intelektualna usluga osnovica za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite,<br />
odnosno osnovicata za osiguruvawe za tekovnata godina ne mo`e<br />
da bide poniska od prose~nata plata po rabotnik vo Republika Makedonija<br />
objavena vo januari vo tekovnata godina spored podatocite na<br />
Dr`avniot zavod za statistika.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1) Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 48/<br />
2009 od 20 maj 2009 godina, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 142/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Pra{aweto na ostvaruvawe<br />
na pravata od socijalnoto osiguruvawe i obvrskata za pla}awe na pridonesite<br />
od socijalnoto osiguruvawe do donesuvawe na predmetniot<br />
zakon be{e uredeno so Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
Zakonot za zdravstveno osiguruvawe i Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost, kako i so podzakonski<br />
akti odnosno odluki so koi be{e uredena visinata na stapkite na pridonesite.<br />
Toa zna~i deka obvrskata za pla}awe na pridonesi od zadol-<br />
`itelnoto socijalno osiguruvawe postoela i pred donesuvawe na Zakonot<br />
za pridonesi od zadol`itelnoto socijalno osiguruvawe. So osporeniot<br />
zakon se obezbeduva unificirawe na poimite, definirawe na<br />
stapkite i osnovicite na pridonesite vo sistemot na socijalnoto osiguruvawe,<br />
na koj na~in se obezbeduva poednostaven pristap do sistemot<br />
vo koj razli~nite subjekti }e gi dobijat site neophodni informacii<br />
so uvid vo eden zakon.<br />
Pridonesite pretstavuvaat javna dava~ka, se propi{uvaat so zakon<br />
i kaj ovie javni dava~ki izrazen e elementot na protivusluga,<br />
odnosno se pretpostavuva deka licata koi se zadol`eni za ovoj vid na<br />
javni dava~ki, vo odreden moment na starost, bolest, invalidnost, maj-<br />
~instvo ili privremena nevrabotenost, }e imaat direktna korist pre-<br />
274
ku ostvaruvawe na odredeno pravo od sferata na socijalnoto osiguruvawe,<br />
kako rezultat na pla}awe na soodvetni pridonesi.<br />
Imaj}i gi predvid pra{awata koi se ureduvaat so osporeniot<br />
zakon, odnosno utvrduvaweto na stasusot na osigurenicite, pridonesite<br />
i stapkite na pridonesite, kako i na~inot na nivnoto regulirawe,<br />
prozleguva deka zakonodavecot utvrduva prava i obvrski na site<br />
gra|ani {to se nao|aat vo ista polo`ba, so {to se realizira ustavnata<br />
opredelba za ednakvost na gra|anite pred Ustavot i pred zakonite<br />
kako i na~eloto na socijalna solidarnost.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, kako i od sodr`inata<br />
na osporeniot zakon, vo odnos na navodite vo inicijativata, Sudot<br />
oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na Zakonot<br />
vo celina so ustavnite odredbi na koi se povikuva podnositelot na<br />
inicijativata.<br />
2) So Re{enie U. br. 260/2008 od 17. 07. 2009 godina ne povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 30 st. 1 t. 4 i 31 st. 1 t. 4 od<br />
Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe ("SV<br />
RM," br. 142/2008 i 64/2009): Ne se poveduva postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Nacionalna<br />
klasifikacija na dejnostite - NKD REV. 2, donesena od Vladata na Republika<br />
Makedonija na 18. 11. 2008 godina, br. 19-5509/1, ("SV RM," br.<br />
147/08), vo delot: M/K-Stru~ni, nau~ni i tehni~ki dejnosti, grupa 69.1-<br />
Pravni raboti, KLASA-69.10 PRAVNI RABOTI i ja otfrli<br />
inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na:<br />
~l. 14 st. 1 t. 4 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe ("SV RM," br. 142/08) i ~l. 410-a od Zakonot za parni~na<br />
postapka ("SV RM," br. 79/ 2005 i 110/2008).<br />
Vo obrazlo`enieto na re{enieto, me|u drugoto, se naveduva:<br />
Soglasno ~l. 110 al. 1 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud me|u drugoto, odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
a) Posle podnesuvaweto na inicijativata (18. 12. 2008 godina),<br />
na 19. 05. 2009 godina, Sobranieto na Republika Makedonija go donese<br />
Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 64/2009), so koj osporeniot<br />
~l. 14 st. 1 t. 4 e izmenet.<br />
So ogled na toa deka so vleguvawe vo sila na Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe ("SV RM," br. 64/2009), osporenata odredba od ~l. 14 st.<br />
1 t. 4 od Zakonot e izmeneta, a so toa prestanala da postoi vo pravniot<br />
poredok na Republika Makedonija, Sudot oceni deka postojat procesni<br />
pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata odnosno deka se ispolneti<br />
275
uslovite od ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud, za otfrlawe<br />
na istata.<br />
Poradi ispolnuvawe na uslovite od ~l. 28 al. 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, Ustavniot sud gi otfrlil<br />
inicijativite na drugi podnositeli so Re{enie U. br. 262/2008 od 8. 07.<br />
2009 godina i U. br. 6/2009 od 3. 06. 2009 godina i U. br. 41/2009 od 17. 06.<br />
2009 godina.<br />
276<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 7 i 8 temelni vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija, pokraj drugite se i slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto, humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta.<br />
Spored st. 2 na navedeniot ~len vo Republika Makedonija slobodno<br />
e se {to so Ustavot i zakon ne e zabraneto.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalno poteklo, politikata i verskata pripadnost,<br />
imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot i<br />
zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 30 st. 1 od Ustavot se garantira pravoto na sopstvenost<br />
i pravoto na nasleduvawe.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost, a spored st. 3 na<br />
navedeniot ~len sekoj vraboten ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka.<br />
Spored ~l. 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na<br />
na~in utvrden so zakon.<br />
Soglasno ~l. 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Vo ~l. 35 st. 1 od Ustavot e utvrdeno deka Republikata se gri`i<br />
za socijalnata za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno<br />
so na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da go po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Trgnuvaj}i od ~l. 1 od Ustavot, spored koj Republika Makedonija<br />
se deklarira, pokraj drugoto i kako socijalna dr`ava, so navedenite<br />
~l. 34 i 35 od Ustavot e utvrdeno pravoto na gra|anite na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe, koe pravo se ostvaruva vrz<br />
na~eloto na socijalna pravednost. Vidovite na pravata, obemot, na~inot<br />
na steknuvawe i koristewe, Ustavot go rezerviral da go uredi za-
konodavnata vlast, {to zna~i Ustavot utvrdil obvrska za nivno zakonsko<br />
ureduvawe.<br />
Spored toa, normativnata funkcija na dr`avata vo ureduvaweto<br />
na pravata od socijalnoto osiguruvawe Ustavot ne go dimenzioniral,<br />
tuku prepu{til na zakonodavecot so eden ili pove}e zakoni da<br />
utvrdi prava koi }e se odnesuvaat na site gra|ani, odnosno vo koristeweto<br />
na tie prava da bidat ednakvo tretirani i da se odnesuvaat na<br />
site gra|ani {to se nao|aat vo ista polo`ba.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe, so ovoj zakon se ureduvaat vidovite na pridonesi za<br />
zadol`itelno socijalno osiguruvawe (vo natamo{niot tekst: pridonesi),<br />
obvrznicite za pla}awe na pridonesite, obvrznicite za presmetka<br />
i uplata na pridonesite, osnovicite na koi se pla}aat pridonesite,<br />
stapkite na pridonesi, potoa, na~inot na presmetkata, rokovite<br />
na pla}aweto na pridonesite, kontrolata na presmetuvaweto i uplatata<br />
na pridonesite i drugi pra{awa zna~ajni za utvrduvawe i pla}-<br />
awe na pridonesite.<br />
Spored ~l. 2 od Zakonot, so pla}awe na pridonesite se obezbeduvaat<br />
sredstva za finansirawe na zadol`itelnoto socijalno osiguruvawe.<br />
Spored ~l. 3 od Zakonot, vo zadol`itelno socijalno osiguruvawe<br />
spa|aat pridonesite za:<br />
1 penzisko i invalidsko osiguruvawe vrz osnova na tekovna isplata,<br />
2 zadol`itelno kapitalno finansirano penzisko osiguruvawe,<br />
3 sta` na osiguruvawe koj se smeta so zgolemeno traewe,<br />
4 zdravstveno osiguruvawe, i<br />
5 osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost.<br />
So osporeniot zakon se obezbeduva unificirawe na poimite<br />
definirawe na stapkite i osnovicite na pridonesite vo sistemot na<br />
socijalnoto osiguruvawe, na koj na~in se obezbeduva poednostaven pristap<br />
do sistemot vo koj razli~nite subjekti }e gi dobijat site neophodni<br />
informacii so uvid vo eden zakon.<br />
Pridonesite pretstavuvaat javna dava~ka, se propi{uvaat so zakon<br />
i kaj ovie javni dava~ki izrazen e elementot na protivusluga,<br />
odnosno se pretpostavuva deka licata koi se zadol`eni za ovoj vid na<br />
javni dava~ki, vo odreden moment }e imaat direktna korist preku ostvaruvawe<br />
na odredeno pravo od sferata na socijalnoto osiguruvawe,<br />
kako rezultat na pla}awe na soodvetni pridonesi.<br />
Imeno, osporeniot ~l. 14 e sodr`an vo Glava V od Zakonot so<br />
naslov "Osnovica za presmetka na pridonesite," a ~l. 15 e sodr`an vo<br />
Glava VI so naslov: "Najniska i najvisoka osnovica za presmetka i<br />
uplata na pridonesi."<br />
Samovrabotenite lica, soglasno Zakonot za trgovski dru{tva,<br />
imaat status trgovec-poedinec i samostojno trajno, vo vid na zanima-<br />
277
we, vr{at trgovska dejnost zaradi ostvaruvawe dobivka. Samovrabotenite<br />
lica - vr{iteli na ekonomska dejnost i vr{iteli na profesionalna<br />
i druga intelektualna usluga vrz osnova na Zakonot za personalen<br />
danok od dohod pla}aat danok na dohod za prihodite od samostojna<br />
dejnost na osnovica neto-prihod, koj se utvrduva vo dano~niot bilans, a<br />
ne pla}aat danok na dobivka. So ogled na toa {to ovie samovraboteni<br />
lica ne isplatuvaat plata za sebe i ottamu nemo`e da se utvrdi realniot<br />
iznos na platata koja bi pretstavuvala osnovica za presmetuvawe<br />
i pla}awe na socijalni pridonesi, tuku zarabotuva~ka im e neto-prihodot,<br />
za celite na zadol`itelno socijalno osiguruvawe za niv se definira<br />
mese~nata akontacija na neto prihodot kako osnovica za presmetuvawe<br />
i pla}awe na pridonesi.<br />
So ~l. 6 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe ne e ograni~eno<br />
pravoto na rabota, nitu slobodniot izbor na vrabotuvawe na samovrabotenite<br />
lica vr{iteli na profesionalni i drugi intelekttualni<br />
uslugi, a ne se ograni~uvaat nitu za{titata pri rabota i materijalnata<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Isto taka, so<br />
ovoj ~len voop{to ne se ograni~uva dostapnosta do rabotnoto mesto,<br />
nitu pravoto na soodvetna zarabotuva~ka i godi{en odmor.<br />
Spored podnositelot na inicijativata odredbata od ~l. 6, st. 2<br />
od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za pridonesi od<br />
zadol`itelno socijalno osiguruvawe e sprotivna na ~l. 55 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija. So ~l. 55 od Ustavot se garantira slobodata<br />
na pazarot i pretpriemni{tvoto. Spored istiot ~len Republikata<br />
obezbeduva ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot i prezema<br />
merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto odnesuvawe<br />
na pazarot, a slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto mo`at da se<br />
ograni~at so zakon edinstveno zaradi odbranata na Repubikata, za~uvuvaweto<br />
na prirodata, `ivotnata sredina ili zdravjeto na lu|eto.<br />
So ~l. 6 od Zakonot ne e povreden ~l. 55 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, bidej}i so istiot nitu se dozvoluva monopolsko<br />
odnesuvawe, nitu se ograni~uva slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto,<br />
nitu pak se sozdava neednakva pravna polo`ba na subjektite<br />
na pazarot. Pridonesite za socijalno osiguruvawe ne pretstavuvaat<br />
dava~ka od koja osigurenicite nemaat direkten benefit. Od platenite<br />
pridonesi, denes se koristat zdravsstveni uslugi, a vo idnina se ostvaruva<br />
pravo na penzija.<br />
^l. 33 od Ustavot na Republika Makedonija sozdava osnov so zakon<br />
da se opredeli na~inot na koj gra|anite na Republika Makedonija<br />
}e u~estvuvaat vo namiruvaweto na javnite dava~ki, pa otttamu sosema<br />
e legitimno i soglasno so Ustavot voveduvaweto na najniska osnovica<br />
za pla}awe na pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe, dopolnitelno,<br />
poso~uva deka utvrdenata obvrska za pla}awe na pridones-<br />
278
ite vo Zakon za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe e vo<br />
nasoka na afirmirawe na ~l. 34 od Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 34 od Ustavot gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i kolektiven<br />
dogovor. Pravoto na socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe za<br />
samovrabotenite lica - vr{iteli na profesionalna i druga intelektualna<br />
usluga, proizleguva od obvrskite definirani vo Zakon za pridonesi<br />
od zadol`itelno socijalnno osiguruvawe, vklu~itelno i od ~l. 6<br />
koj e osporen od podnositelot na inicijativata. Socijalnata sigurnost<br />
na odredena kategorija gra|ani se obezbeduva vrz princiot na<br />
solidarnost. Imeno, penziite na penzionerite denes se isplatuvaat od<br />
sredstvata koi se pribiraat od osigurenicite denes. Na principot na<br />
me|ugeneraciska solidarnost funkcionira penziskiot sistem koj e tekovno<br />
finansiran, a isto taka temelnite ustavni na~ela - humanizmot,<br />
socijalnata prava i solidarnosta se osnovi vrz koi funkcionira zdravstveniot<br />
sistem na Republika Makedonija.<br />
Imaj}i gi predvid pra{awata koi se ureduvaat so osporenite<br />
~lenovi od Zakonot, kako i Zakonot vo celina, odnosno utvrduvaweto<br />
na statusot na osigurenicite, pridonesite i stapkite na pridonesite,<br />
kako i na~inot na nivnoto regulirawe, spored na{e mislewe, pravo e<br />
na zakonodvecot da utvrduva prava i obvrski na site gra|ani {to se nao|aat<br />
vo ista polo`ba so {to se realizira ustavnata opredelba za<br />
ednakvost na gra|anite pred Ustavot i pred zakonite kako i na~eloto<br />
na socijalna solidarnost.<br />
Imeno, utvrduvawseto na razli~na osnovica za osiguruvawe e<br />
legitimno pravo na zakonodavecot pri{to od ustavnopraven aspekt od<br />
su{tinsko zna~ewe e deka site pravni subjekti vo ista pravna polo`ba,<br />
odnosno situacija imaat ista obvrska za pla}awe na pridonesi, {to<br />
gi pravi ednakvi pred Ustavot i pred zakonite. Podelbata na obvrznicite<br />
vo razli~ni kategorii na subjekti i opredeluvawe na razli~na<br />
stapka osnovica za presmetka za pla}awe na pridonesite za zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe, spored na{e mislewe, ne zna~i naru{uvawe<br />
na principot na ednakvata pravna polo`ba na subjektite na pazarot.<br />
Vo taa smisla, pravo na zakonodavecot e da ja utvrdi mese~nata<br />
akontacija na neto prihodot na koj se pla}a danok za samovraboteno<br />
lice, kako i osnovicata za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite za<br />
samovraboteno lice koe vr{i profesionalna i druga intelektualna<br />
dejnost, kako {to predviduvaat osporenite odredbi, pritoa vodej}i<br />
smetka zakonskite re{enija ednakvo da se odnesuvaat na subjektite koi<br />
se nao|aat vo ednakva pravna polo`ba, odnosno praven status.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, spored na{e mislewe, neosnovani se<br />
navodite vo inicijativata deka so ~l. 14 st. 1 t. 4 i ~l. 15 od Zakonot za<br />
pridonesi od zadol`itelno osiguruvawe se staveni vo neednakva polo-<br />
`ba subjekttite na pazarot i deka se povreeduvale ~l. 9, 32 i 55 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija, poradi {to smetame deka ne mo`e da se<br />
279
postavi pra{aweto za soglasnosta na ovie odredbi od Zakonot so<br />
Ustavot, poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 14 st. 1 t. 4 i ~l. 15 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno<br />
socijalno osiguruvawe ("SV RM," br. 142/2008 i 64/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 4 noemvri 2009 godina,<br />
donese<br />
280<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 14 stav 1 to~ka 4 i ~len 15 od Zakonot za pridonesi od zadol-<br />
`itelno socijalno osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 142/2008 i 64/2009).<br />
2. Biqana Dimovska od Veles na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~lenovite od Zakonot ozna~en vo to~ka 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata ~lenot 15 od Zakonot produciral<br />
neednakva polo`ba na samovrabotenite lica, {to bilo sprotivno<br />
na ~len 32 od Ustavot kade se garantiralo pravoto na sloboden<br />
izbor za vrabotuvawe pod ednakvi usovi i sprotivno na ~len 55 od Ustavot<br />
so koj se garantirala sloboda na pazarot i pretpriemni{tvoto.<br />
Imeno, spored inicijativata, samovrabotenoto lice {to vr{-<br />
elo profesionalna i druga intelektualna dejnost, ostvaruvalo sredstva<br />
so li~en trud i dr`avata so osporenoto zakonsko re{enie vr{ela<br />
atak vrz privatniot kapital na samovrabotenoto lice {to vr{i profesionalna<br />
i druga intelektualna dejnost i na toj na~in go stavala vo<br />
neramnopravna polo`ba od drugite lica {to samostojno vr{at dejnost.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka zakonodavecot ne<br />
smeel i nemo`el da vr{i opredeluvawe na plata za samovraboteno<br />
lice, bidej}i platata bila realna kategorija, a ne zamislena plata na<br />
samovrabotenoto lice.<br />
Neramnopravnosta, spored inicijativata, postoela i vo pogled<br />
na pridonesot od zdravstveno osiguruvawe koe bi trebalo da bide ednakvo<br />
limitirano za site gra|ani.<br />
Neustavna i nezakonita, spored navodite vo inicijativata bila<br />
i odredbata na ~len 14 stav 1 to~ka 4 od Zakonot koj kako osnovica za
presmetuvawe na pridonesite ja zemal mese~nata akontacija na neto<br />
prihodot, odnosno na pau{alno utvrdeniot neto prihod, na koj se pla-<br />
}alo danok, soglasno Zakonot za personalen danok na dohod, za samovraboteno<br />
lice. Imeno, toa mo`elo da pretstavuva samo osnov za odano~uvawe,<br />
a ne i osnov za pla}awe pridonesi vo narednata godina.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 14 stav 1 to~ka 4<br />
od Zakonot osnovica za presmetka i pla}awe na pridonesi e mese~nata<br />
akontacija na neto prihodot, odnosno na pau{alno utvrdeniot neto<br />
prihod na koj se pla}a danok, soglasno Zakonot za personalen danok na<br />
dohod za samovraboteno lice.<br />
Spored ~len 15 od istiot zakon osnovica za presmetuvawe i<br />
pla}awe na pridonesite, odnosno osnovicata za osiguruvawe za tekovnata<br />
godina ne mo`e da bide oniska od 50% od prose~nata plata po rabotnik<br />
vo Republika Makedonija objavena vo januari vo tekovnata godina<br />
spored podatocite na Dr`avniot zavod za statistika so isklu~ok<br />
na osnovicata utvrdena vo ~lenot 14 stav 1 to~ka 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12<br />
i 13 na ovoj zakon (stav 1).<br />
Vo stav 2 e predvideno deka za samovraboteno lice koe vr{i<br />
profesionalna i druga intelektualna usluga osnovica za presmetuvawe<br />
i pla}awe na pridonesite, odnosno osnovicata za osiguruvawe za<br />
tekovnata godina ne mo`e da bide poniska od prose~nata plata po rabotnik<br />
vo Republika Makedonija objavena vo januari vo tekovnata godina<br />
spored podatocite na Dr`avniot zavod za statistika.<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineite 7 i 8 temelni vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija, pokraj drugite se i slobodata<br />
na pazarot i pretpriemni{tvoto, humanizmot, socijalnata pravda<br />
i solidarnosta.<br />
Spored stav 2 na navedeniot ~len vo Republika Makedonija slobodno<br />
e se {to so Ustavot i zakon ne e zabraneto.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalno poteklo, politi~kata i verskata<br />
pripadnost, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
So ~len 30 stav 1 od Ustavot se garantira pravoto na sopstvenost<br />
i pravoto na nasleduvawe.<br />
Vo soglasnost so ~len 32 stav 1 od Ustavot sekoj ima pravo na<br />
rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost, a spored<br />
stavot 3 na navedeniot ~len sekoj vraboten ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka.<br />
Spored ~len 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na<br />
na~in utvrden so zakon.<br />
281
Soglasno ~len 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Vo ~len 35 stav 1 od Ustavot e utvrdeno deka Republikata se<br />
gri`i za socijalnata za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno<br />
so na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da go po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Trgnuvaj}i od ~lenot 1 od Ustavot, spored koj Republika Makedonija<br />
se deklarira, pokraj drugoto i kako socijalna dr`ava, so navedenite<br />
~lenovi 34 i 35 od Ustavot e utvrdeno pravoto na gra|anite na<br />
socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe, koe pravo se ostvaruva<br />
vrz na~eloto na socijalna pravednost. Vidovite na pravata, obemot,<br />
na~inot na steknuvawe i koristewe, Ustavot go rezerviral da go uredi<br />
zakonodavnata vlast, {to zna~i Ustavot utvrdil obvrska za nivno zakonsko<br />
ureduvawe.<br />
Normativnata funkcija na dr`avata vo ureduvaweto na pravata<br />
od socijalnoto osiguruvawe Ustavot ne go dimenzioniral, tuku<br />
prepu{til na zakonodavecot so eden ili pove}e zakoni da utvrdi prava<br />
koi }e se odnesuvaat na site gra|ani, odnosno vo koristeweto na tie<br />
prava da bidat ednakvo tretirani i da se odnesuvaat na site gra|ani<br />
{to se nao|aat vo ista polo`ba.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe, so ovoj zakon se ureduvaat vidovite na pridonesi za<br />
zadol`itelno socijalno osiguruvawe (vo natamo{niot tekst - pridonesi),<br />
obvrznicite za pla}awe na pridonesite, obvrznicite za presmetka<br />
i uplata na pridonesite, osnovicite na koi se pla}aat pridonesite,<br />
stapkite na pridonesi, potoa, na~inot na presmetkata, rokovite<br />
na pla}aweto na pridonesite, kontrolata na presmetuvaweto i uplatata<br />
na pridonesite i drugi pra{awa zna~ajni za utvrduvawe i pla}-<br />
awe na pridonesite.<br />
Spored ~lenot 2 od Zakonot, so pla}awe na pridonesite se obezbeduvaat<br />
sredstva za finansirawe na zadol`itelnoto socijalno osiguruvawe.<br />
Spored ~len 3 od Zakonot, vo zadol`itelno socijalno osiguruvawe<br />
spa|aat pridonesite za:<br />
1. penzisko i invalidsko osiguruvawe vrz osnova na tekovna<br />
isplata;<br />
2. zadol`itelno kapitalno finansirano penzisko osiguruvawe;<br />
3. sta` na osiguruvawe koj se smeta so zgolemeno traewe;<br />
4. zdravstveno osiguruvawe i<br />
5. osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost.<br />
So osporeniot zakon se obezbeduva unificirawe na poimite definirawe<br />
na stapkite i osnovicite na pridonesite vo sistemot na so-<br />
282
cijalnoto osiguruvawe, na koj na~in se obezbeduva poednostaven pristap<br />
do sistemot vo koj razli~nite subjekti }e gi dobijat site neophodni<br />
informacii so uvid vo eden zakon.<br />
Pridonesite pretstavuvaat javna dava~ka, se propi{uvaat so zakon<br />
i kaj ovie javni dava~ki izrazen e elementot na protivusluga,<br />
odnosno se pretpostavuva deka licata koi se zadol`eni za ovoj vid na<br />
javni dava~ki, vo odreden moment }e imaat direktna korist preku ostvaruvawe<br />
na odredeno pravo od sferata na socijalnoto osiguruvawe,<br />
kako rezultat na pla}awe na soodvetni pridonesi.<br />
Osporeniot ~len 14 e sodr`an vo Glava V od Zakonot so naslov<br />
"Osnovica za presmetka na pridonesite," a ~lenot 15 e sodr`an vo<br />
Glava VI so naslov: "Najniska i najvisoka osnovica za presmetka i<br />
uplata na pridonesi."<br />
Samovrabotenite lica, soglasno Zakonot za trgovski dru{tva,<br />
imaat status trgovec-poedinec i samostojno trajno, vo vid na zanimawe,<br />
vr{at trgovska dejnost zaradi ostvaruvawe dobivka. Samovrabotenite<br />
lica - vr{iteli na ekonomska dejnost i vr{iteli na profesionalna<br />
i druga intelektualna usluga vrz osnova na Zakonot za personalen<br />
danok od dohod pla}aat danok na dohod za prihodite od samostojna<br />
dejnost na osnovica neto-prihod, koj se utvrduva vo dano~niot bilans, a<br />
ne pla}aat danok na dobivka. So ogled na toa {to ovie samovraboteni<br />
lica ne isplatuvaat plata za sebe i ottamu nemo`e da se utvrdi realniot<br />
iznos na platata koja bi pretstavuvala osnovica za presmetuvawe<br />
i pla}awe na socijalni pridonesi, tuku zarabotuva~ka im e neto-prihodot,<br />
za celite na zadol`itelno socijalno osiguruvawe za niv se definira<br />
mese~nata akontacija na neto prihodot kako osnovica za presmetuvawe<br />
i pla}awe na pridonesi.<br />
So ~lenot 15 od Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno<br />
osiguruvawe ne e ograni~eno pravoto na rabota, nitu slobodniot<br />
izbor na vrabotuvawe na samovrabotenite lica vr{iteli na profesionalni<br />
i drugi intelekttualni uslugi, a ne se ograni~uvaat nitu za{-<br />
titata pri rabota i materijalnata obezbednost za vreme na privremena<br />
nevrabotenost. Isto taka, so ovoj ~len voop{to ne se ograni~uva dostapnosta<br />
do rabotnoto mesto, nitu pravoto na soodvetna zarabotuva~ka<br />
i godi{en odmor.<br />
Spored podnositelot na inicijativata odredbata od ~len 15 od<br />
Zakonot za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe e sprotivna<br />
na ~len 55 od Ustavot na Republika Makedonija. So ~lenot 55 od<br />
Ustavot se garantira slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto. Spored<br />
istiot ~len Republikata obezbeduva ednakva pravna polo`ba na<br />
site subjekti na pazarot i prezema merki protiv monopolskata polo`ba<br />
i monopolskoto odnesuvawe na pazarot, a slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto mo`at da se ograni~at so zakon edinstveno<br />
zaradi odbranata na Repubikata, za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata<br />
sredina ili zdravjeto na lu|eto.<br />
283
Spored Sudot so ~lenot 15 od Zakonot ne e povreden ~len 55 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, bidej}i so istiot nitu se dozvoluva<br />
monopolsko odnesuvawe, nitu se ograni~uva slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto, nitu pak se sozdava neednakva pravna polo`ba na<br />
subjektite na pazarot. Pridonesite za socijalno osiguruvawe ne pretstavuvaat<br />
dava~ka od koja osigurenicite nemaat direktna korist. Od<br />
platenite pridonesi, denes se koristat zdravstveni uslugi, a vo idnina<br />
se ostvaruva pravo na penzija.<br />
^len 33 od Ustavot na Republika Makedonija sozdava osnov so<br />
zakon da se opredeli na~inot na koj gra|anite na Republika Makedonija<br />
}e u~estvuvaat vo namiruvaweto na javnite dava~ki, pa ottamu sosema<br />
e legitimno i soglasno so Ustavot voveduvaweto na najniska osnovica<br />
za pla}awe na pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe,<br />
dopolnitelno, poso~uva deka utvrdenata obvrska za pla}awe na pridonesite<br />
vo Zakon za pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe<br />
e vo nasoka na afirmirawe na ~len 34 od Ustavot.<br />
Soglasno ~len 34 od Ustavot gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i kolektiven<br />
dogovor. Pravoto na socijalna sigurnost i socijalno osiguruvawe za<br />
samovrabotenite lica - vr{iteli na profesionalna i druga intelektualna<br />
usluga, proizleguva od obvrskite definirani vo Zakon za pridonesi<br />
od zadol`itelno socijalno osiguruvawe, vklu~itelno i od ~lenot<br />
15 koj e osporen od podnositelot na inicijativata. Socijalnata sigurnost<br />
na odredena kategorija gra|ani se obezbeduva vrz princiot na<br />
solidarnost. Imeno, penziite na penzionerite denes se isplatuvaat od<br />
sredstvata koi se pribiraat od osigurenicite denes. Na principot na<br />
me|ugeneraciska solidarnost funkcionira penziskiot sistem koj e tekovno<br />
finansiran, a isto taka temelnite ustavni na~ela - humanizmot,<br />
socijalnata prava i solidarnosta se osnovi vrz koi funkcionira zdravstveniot<br />
sistem na Republika Makedonija.<br />
Imaj}i gi predvid pra{awata koi se ureduvaat so osporenite<br />
~lenovi od Zakonot, kako i Zakonot vo celina, odnosno utvrduvaweto<br />
na statusot na osigurenicite, pridonesite i stapkite na pridonesite,<br />
kako i na~inot na nivnoto regulirawe, spored Sudot, pravo e na zakonodvecot<br />
da utvrduva prava i obvrski na site gra|ani {to se nao|aat<br />
vo ista polo`ba so {to se realizira ustavnata opredelba za ednakvost<br />
na gra|anite pred Ustavot i pred zakonite kako i na~eloto na socijalna<br />
solidarnost.<br />
Imeno, utvrduvaweto na razli~na osnovica za osiguruvawe e legitimno<br />
pravo na zakonodavecot pri {to od ustavnopraven aspekt od<br />
su{tinsko zna~ewe e deka site pravni subjekti vo ista pravna polo-<br />
`ba, imaat ista obvrska za pla}awe na pridonesi, {to gi pravi ednakvi<br />
pred Ustavot i pred zakonite. Podelbata na obvrznicite vo razli~ni<br />
kategorii na subjekti i opredeluvawe na razli~na stapka osnovica<br />
za presmetka za pla}awe na pridonesite za zadol`itelno socij-<br />
284
alno osiguruvawe, spored Sudot, ne zna~i naru{uvawe na principot na<br />
ednakvata pravna polo`ba na subjektite na pazarot. Vo taa smisla,<br />
pravo na zakonodavecot e da ja utvrdi mese~nata akontacija na neto<br />
prihodot na koj se pla}a danok za samovraboteno lice, kako i osnovicata<br />
za presmetuvawe i pla}awe na pridonesite za samovraboteno lice<br />
koe vr{i profesionalna i druga intelektualna dejnost, kako {to predviduvaat<br />
osporenite odredbi, pritoa vodej}i smetka zakonskite re-<br />
{enija ednakvo da se odnesuvaat na subjektite koi se nao|aat vo ednakva<br />
pravna polo`ba.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, spored Sudot, neosnovani se navodite<br />
vo inicijativata deka so ~len 14 stav 1 to~ka 4 i ~len 15 od Zakonot za<br />
pridonesi od zadol`itelno socijalno osiguruvawe se staveni vo neednakva<br />
polo`ba subjektite na pazarot i deka se povreduvale ~lenovite<br />
9, 32 i 55 od Ustavot na Republika Makedonija, poradi {to ne go postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na ovie odredbi od Zakonot so<br />
Ustavot.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
285
286
21. U. br. 232/2008 (25. 11. 2009)<br />
Osporen akt i odredbi<br />
Zakonot za lobirawe ("SV RM," br. 106/2008) i toa: - vo celina,<br />
- ~l. 7 st. 2 al. 1 i 3, - ~l. 10 st. 1 i 3, - ~l. 11 st. 1, - ~l. 14 st. 3 vo delot:<br />
"otfrli," - naslovot "VI Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe,"<br />
i - ~l. 23.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
I<br />
Celinata na Zakonot se osporuva od proceduralni i materijalni<br />
pri~ini.<br />
Proceduralni pri~ini se:<br />
1. Zakonot bil donesen po itna postapka iako ne bile ispolneti<br />
uslovite za toa opredeleni vo ~l. 167 od Delovnikot na Sobranieto<br />
na Republika Makedonija, poradi {to takvata postapka na donesuvaweto<br />
ne bila vo soglasnost so ~l. 61 st. 2 i ~l. 66 st. 4 od Ustavot gledani<br />
vo vrska so navedenata odredba od Delovnikot na Sobranieto;<br />
imeno, po itna postapka mo`elo da se donese zakon (1) zaradi spre~uvawe<br />
i otstranuvawe na pogolemi naru{uvawa vo stopanstvoto, (2)<br />
koga toa go baraat interesite na bezbednosta i odbranata na Republikata<br />
i (3) vo slu~aj na pogolemi prirodni nepogodi, epidemii ili<br />
drugi vonredni i neodlo`ni potrebi (~l. 167 od Delovnikot), a toa ne<br />
bilo slu~aj so Zakonot, {to se gledalo od: obrazlo`enieto na Predlogot<br />
spored koj "Vladata predlaga Sobranieto ovoj zakon da go donese<br />
po itna postapka bidej}i dinami~niot razvoj na site oblasti vo Republika<br />
Makedonija baraat novi pravila so koi }e se regulira ova zakonska<br />
materija“, kako i od izjavata na pretsedatelot na Sobranieto na<br />
Republika Makedonija, dadena pred ambasadorite na dr`avite-~lenki<br />
na EU vo zemjava na 24. 09. 2008 godina, deka "gre{ka be{e donesuvweto<br />
tolku golem broj zakoni po itna postapka."<br />
2. Zakonot bil donesen bez prethodna rasprava, bez konsultacii<br />
so zainteresiranite subjekti i bez rasprava na mati~noto rabotno<br />
telo i na zakonodavnopravnata komisija iako gra|anite imaat pravo na<br />
javno informirawe i pravo da bidat zapoznaeni so ~ovekovite prava i<br />
osnovni slobodi zaradi aktivno pridonesuvawe, poedine~no ili zaedno<br />
so drugi, na nivnoto unapreduvawe i za{tita, poradi {to i takvata<br />
postapka na donesuvaweto ne bila vo soglasnost so ~l. 16 st. 2 i<br />
~l. 50 st. 3 od Ustavot; obvrskata za obezbeduvawe na konsultacii so<br />
287
zainteresiranite subjekti, za organot na dr`avnata uprava-podgotvuva~<br />
na zakon, bila propi{ana vo ~l. 10 od Zakonot za organizacija i<br />
rabota na organite na dr`avnata uprava (toa se ostvaruva preku javno<br />
objavuvawe, organizirawe javni tribini, mislewe od zdru`enija na<br />
gra|ani,....), a obvrskata za rasprava na mati~noto rabotno telo i na zakonodavno-pravnata<br />
komisija bila opredelena vo ~l. 125 st. 1 i 2 i ~l.<br />
168 st. 2 od Delovnikot na Sobranieto na Republika Makedonija.<br />
3. Zakonot bil donesen otkako pretsedatelot na Republika Makedonija<br />
ne go potpi{al ukazot za proglasuvawe na Zakonot i otkako<br />
Sobranieto povtorno go razgledalo Zakonot, pri {to i vtoriot pat ne<br />
bile otstraneti navedenite proceduralni nedostatoci, poradi {to<br />
Zakonot ne bil donesen vo soglasnost so Ustavot.<br />
Materijalni pri~ini za osporuvawe na celinata na Zakonot se:<br />
1. Sodr`inata na celiot Zakon bila takva {to potpolno gi<br />
onevozmo`uvala ili gi ograni~uvala osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot opredeleni vo ~l. 8 st. 1 al. 1, 3, 5 i 9, ~l. 9, ~l. 16<br />
st. 2, 3 i 7, ~l. 20 st. 1, ~l. 21 st. 1, ~l. 24, ~l. 32 st. 1 i 2, ~l. 50 st. 3, ~l.<br />
51, ~l. 54 st. 1, 3 i 4, ~l. 114 st. 1, Amandman XVII i Amandman XXI na<br />
Ustavot, poradi {to Zakonot vo celina ne bil vo soglasnost so navedenite<br />
ustavni odredbi, a ne bil vo soglasnost i so Zakonot za zdru-<br />
`enija na gra|ani i fondaciite ("SV RM," br. 31/1998 i 29/2007), Zakonot<br />
za politi~kite partii ("SV RM," br. 76/2004, 5/2007, 8/2007 i 5/<br />
2008), Zakonot za javnite sobiri ("SV RM," br. 55/1995, 19/2006 i 66/<br />
2007), Zakonot za postapuvawe po pretstavki i predlozi ("SV RM," br.<br />
82/2008), Zakonot za lokalnata samouprava ("SV RM," br. 5/2002), Zakonot<br />
za referendum i drugi oblici na neposredno izjasnuvawe na gra-<br />
|anite ("SV RM," br. 81/2005 i 50/2006). Taka na primer, Zakonot potpolno<br />
gi onevozmo`uval da u~estvuvaat vo podgotvuvaweto na zakonite<br />
i drugite propisi i da lobiraat gra|anite koi nemaat visoko obrazovanie<br />
i koi nemaat obrazovanie od oblasta za koja lobiraat; gra|anite,<br />
pak, koi mo`at da u~estvuvaat vo taa postapka i da lobiraat,<br />
bile ograni~eni okolu toa (1) vo koj period mo`e toa da go pravat<br />
(izbranite i imenuvanite lica - po istekot na edna godina od prestanokot<br />
na pravoto na plata, apana`ata - ~l. 8 st. 3 od Zakonot; odgovornite<br />
lica vo javnite pretprijatija i javnite ustanovi, kako i vrabotenite<br />
lica - po istekot na {est meseci od prestanokot na mandatot<br />
odnosno na vrabotuvaweto - ~l. 9 st. 2 i 3 od Zakonot), (2) na koj na~in<br />
mo`at toa da go pravat (neposredni sredbi i sostanoci so funkcionerite<br />
od centralnata i lokalnata vlast, no vo soglasnost so pravilata<br />
za rabota na tie organi odnosno so prethodno prijavuvawe i dozvola<br />
- ~l. 15 st. 2 od Zakonot) i (3) vo kakva postapka (da moraat na funkcionerot<br />
da mu ka`at za kogo lobiraat, koja e celta i namerata na<br />
lobiraweto - ~l. 16 st. 1 od Zakonot; da mo`at da bidat odbieni od funkcionerot<br />
bez da donese pismeno re{enie i bez da dade pravna pouka<br />
za odbivaweto - ~l. 18 st. 2).<br />
288
2. Sodr`inata na celinata na Zakonot bila nedore~ena, kontradiktorna<br />
i poradi toa neprecizna, so {to celinata na Zakonot ne bila<br />
vo soglasnost so temelnata vrednost - vladeeweto na pravoto. Vo taa<br />
smisla, ne bilo konkretizirano (1) koe obrazovanie e potrebno za koja<br />
oblast na lobirawe, (2) vo sodr`inata na Registarot za lobisti Zakonot<br />
ne predvidel da se vnesuva podatokot za visokoto obrazovanie, (3)<br />
Zakonot ne propi{al sankcija za lice koe nema obrazovanie od oblasta<br />
za koja lobira, pa toa, i drugo, go pravele Zakonot neprecizen odnosno<br />
neustaven.<br />
II<br />
^lenot 7 st. 2 al. 1 od Zakonot, so opredeluvaweto lobistot „da<br />
ima visoko obrazovanie od oblasta za koja lobira“, vr{el diskriminirawe<br />
na gra|anite po osnov na op{testvena polo`ba so ogled na toa<br />
{to onie koi nemaat takvo obrazovanie ne mo`ele da u~estvuvaat vo<br />
podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi, so toa im se<br />
ograni~uvalo pravoto na rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe,<br />
dostapnost na sekoe rabotno mesto sekomu pod ednakvi uslovi, poradi<br />
{to navedenata zakonska odredba ne bila vo soglasnost so ~l. 9 i ~l. 32<br />
st. 1 i 2 od Ustavot.<br />
<strong>III</strong><br />
^lenot 7 st. 2 al. 3 od Zakonot, so opredeluvaweto lobistot "da<br />
ne e kaznet, odnosno da ne mu e izre~ena prekr{o~na sankcija za zabrana<br />
za vr{ewe profesija ili dejnost vo oblasta za koja treba da lobira",<br />
izleguval nadvor od ramkite na odnosot kaznivo delo i sudski<br />
izre~enata kazna za negoviot storitel taka {to so zakon i nadvor od<br />
eventualno izre~ena sudska kazna se opredeluvale i drugi posledici za<br />
opredeleni gra|ani, so {to se ograni~uvale ustavno utvrdenite slobodi<br />
i prava (~l. 9, ~l. 32 st. 1 i 2), poradi {to navedenata zakonska<br />
odredba ne bila vo soglasnost so ~l. 13 st. 1 i ~l. 14 st. 2 od Ustavot.<br />
IV<br />
^lenot 10 st. 1 i 3 od Zakonot, so opredeluvaweto "registarot<br />
na lobisti go vodi generalniot sekretar na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija" i "formata i sodr`inata na obrazecot za zapi{uvawe vo<br />
Registarot i na~inot na negovoto vodewe go propi{uva ministerot za<br />
pravda," go ovlastuval organot na dr`avnata uprava da donesuva propis<br />
vo vrska so rabotata na generalniot sekretar na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija iako negovata rabota se opredeluvala samo so Delovnikot<br />
na Sobranieto na Republika Makedonija (~l. 64 st. 4 od Delovnikot<br />
- generalniot sekretar mu pomaga na pretsedatelot na Sobranieto<br />
vo podgotovkite i organiziraweto na sednicite na Sobranieto i<br />
vr{i drugi raboti utvrdeni so ovoj delovnik), poradi {to navedenite<br />
zakonski odredbi ne bile vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l.<br />
289
61 st. 1, ~l. 68 st. 1 al. 2, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot, kako i so ~l. 61<br />
st. 1 od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava - "SV RM," br. 58/2000, 44/2002, 146/2007 i 82/2008 (spored ovaa<br />
zakonska odredba, so aktite koi gi donesuva ministerot ne mo`e za<br />
gra|anite i pravnite lica da se utvrduvaat prava i obvrski, nitu nadle`nost<br />
na drugi organi).<br />
V<br />
^lenot 11 st. 1 od Zakonot, so propi{uvaweto vo Registarot na<br />
lobisti, koj e javen registar, da "se zapi{uvaat imeto i prezimeto, mati~niot<br />
broj na gra|aninot i negovata adresa, kako i imeto i sedi-<br />
{teto na pravnoto lice vo koe lobistot e vraboten“, ovozmo`uval li-<br />
~nite podatoci na lobistot da bidat javno dostapni, a toa ne bilo vo<br />
soglasnost so ~l. 18 od Ustavot (so koj se garantira sigurnosta i tajnosta<br />
na li~nite podatoci) i Zakonot za za{tita na li~nite podatoci<br />
("SV RM," br. 7/2005 i 103/2008).<br />
VI<br />
^lenot 14 st. 3 od Zakonot, so opredeluvaweto deka generalniot<br />
sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija }e go otfrli<br />
baraweto za upis vo Registarot na lobisti ako baratelot ne go dopolni<br />
baraweto vo opredelen rok, namesto da bil ovlasten da donese<br />
zaklu~ok kako {to opredeluval ~l. 65 st. 2 od Zakonot za op{tata<br />
upravna postapka - "SV RM," br. 38/2005 i 110/2008 ili da go odbie baraweto<br />
kako {to bilo navedeno na strana 17 vo obrazlo`enieto na<br />
Predlogot za donesuvawe na Zakonot (vo koj slu~aj ~l. 14 st. 3 bi bil<br />
konzistenten so ~l. 14 st. 4 od istiot zakon - da mo`e da se vodi<br />
upraven spor soglasno Zakonot za upravnite sporovi - "SV RM," br. 62/<br />
2006), ne bil vo soglasnost so temelnata vrednost - vladeeweto na pravoto.<br />
Pokraj toa, osporenata odredba zboruvala za postoewe na barawe,<br />
vo situacija koga ~l. 12 od istiot zakon zboruval za prijava za upis<br />
vo Registarot, pa pri neusoglasenost na navedenite zakonski odredbi<br />
~l. 14 st. 3 ne bil vo soglasnost so temelnata vrednost – vladeeweto na<br />
pravoto.<br />
VII<br />
Naslovot "VI Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe" i ~l.<br />
23 od Zakonot, so opredeluvaweto deka samo onie koi se povikani od<br />
organite na centralnata i lokalnata vlast da gi podgotvuvaat zakonite<br />
i drugite propisi ne se smetale za lobisti, a site drugi se smetale<br />
za lobisti, zna~elo diskriminacija so ogled na toa {to Zakonot ne<br />
opredelil kriteriumi vrz osnova na koi nadle`nite organi bi<br />
290
odlu~uvale kogo da povikuvaat, poradi {to navedenite zakonski<br />
odredbi ne bile vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Pokraj toa, ~l. 23 od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1<br />
al. 3 od Ustavot zatoa {to (1) nepreciziral dali pod poimot nadomestok<br />
za lobirawe se podrazbira i ~lenarina na ~lenovite na zdru-<br />
`enie na gra|ani, (2) {to aktivnostite na zdru`enijata na gra|anite<br />
vr{eni so nadomestok, za razlika od drugite pravni lica, se smetale<br />
za lobirawe i (3) {to site aktivnosti na fondaciite, so nivnoto nespomenuvawe<br />
vo ~lenot 23 od Zakonot, se smetale za lobirawe.<br />
*<br />
Zaedni~ka osobina na iznesenite navodi vo inicijativata e: so<br />
Zakonot se ovozmo`uva samo lobisti - fizi~ki i pravni lica, i tie selektirani<br />
(spored obrazovanie, oblast, organizacijata, povikuvaweto)<br />
i ograni~eni (so na~inot i postapkata), da u~estvuvaat vo podgotvuvaweto<br />
na zakonite i drugite propisi, a ne sekoj (gra|aninot, zdru`enijata<br />
na gra|anite, fondaciite, drugi pravni lica) i bez ograni~uvawe<br />
(vo materijalna i proceduralna smisla).<br />
Sodr`ina na Predlogot za donesuvawe na Zakonot<br />
Pri~inata poradi koja bil daden Predlogot za donesuvawe na<br />
Zakonot po itna postapka bila: "dinami~niot razvoj na site oblasti<br />
vo Republika Makedonija baraat novi pravila so koi }e se regulira<br />
ovaa zakonska materija."<br />
Vo odnos na sodr`inata na Zakonot vo celina, se naveduva deka<br />
"so donesuvaweto na ovoj Zakon }e se napravi pravna ramka i legalizacija<br />
na lobiraweto i uvid na javnosta vo procesot na lobiraweto, bidej}i<br />
}e postojat pravila koi }e mora da gi po~ituva sekoj koj saka da<br />
se zanimava so lobirawe."<br />
Za konkretnite osporeni odredbi od Zakonot nema obrazlo`enie<br />
od aspektite izneseni vo inicijativata.<br />
I<br />
Za celinata na Zakonot<br />
Fakti~ka sostojba<br />
^lenovite 1 i 2 od Zakonot se OP[TI ODREDBI. So niv se<br />
opredeluva (1) materijata opfatena so Zakonot i (2) zna~eweto na klu-<br />
~nite poimi. Materijata e: na~elata na lobiraweto, uslovite za steknuvawe<br />
svojstvo na lobist, registriraweto na lobistite, vodeweto na<br />
Registarot na lobisti, pravata i dol`nostite na lobistite, aktivnostite<br />
koi ne se smetaat za lobirawe, nadzorot nad lobiraweto, merkite<br />
protiv lobistite za nepo~ituvawe na Zakonot. Zna~eweto na klu-<br />
~nite poimi e: "lobirawe" e aktivnost naso~ena kon zakonodavnata i<br />
izvr{nata vlast na centralno nivo, kako i kon lokalnata vlast, so cel<br />
291
da se ostvarat nekoi interesi vo procesot na donesuvawe zakoni i drugi<br />
propisi; "lobist" e fizi~ko lice koe vr{i lobirawe za soodveten<br />
pari~en nadomestok, registrirano za lobirawe ili vraboteno vo pravno<br />
lice koe e registrirano za lobirawe; "nara~atel na lobirawe" e<br />
fizi~ko ili pravno lice koe ima interes od lobivaweto pred zakonodavnata,<br />
izvr{nata i lokalnata vlast.<br />
Vo ~l. 3 - 6 od Zakonot se opredeleni NA^ELATA NA LOBI-<br />
RAWETO (dobrovolnost, zakonitost, sovesnost i odgovornost, doverlivost,<br />
transparentnost).<br />
^lenovite 7 - 9 od Zakonot se posveteni na USLOVITE ZA<br />
STEKNUVAWE SVOJSTVO NA LOBIST (fizi~ko lice: visoko<br />
obrazovanie od oblasta za koja lobira, delovno sposoben, da ne e kaznet;<br />
pravno lice - da e registrirano vo Centralniot registar, da e registrirano<br />
i za dejnosta lobirawe; izbranite i imenuvanite lica,<br />
odgovornite lica vo javnite pretprijatija i javnite ustanovi, kako i<br />
vrabotenite - mo`at da vr{at lobirawe po istek na edna godina odnosno<br />
na {est meseci).<br />
^lenovite 10 - 14 od Zakonot se odnesuvat na REGISTRIRAWE<br />
NA LOBISTITE (Registarot go vodi generalniot sekretar na Sobranieto<br />
na Republika Makedonija, formata i sodr`inata na obrazecot<br />
za zapi{uvawe vo Registarot go propi{uva ministerot za pravda; vo<br />
Registarot se zapi{uvaat identitetot na fizi~koto i pravnoto lice;<br />
prijavata na pravno lice za upis vo Registarot mora da sodr`i i registracija<br />
vo Centralniot registar; registracijata se vr{i vo rok od 8<br />
dena od podnesuvaweto na obrazecot i se izdava legitimacija; pri nekompletna<br />
prijava i neotstranuvawe na nedostatocite, so re{enie se<br />
otfrla baraweto, protiv {to baratelot ima pravo da povede upraven<br />
spor).<br />
So ~l. 15 - 22 od Zakonot se ureduvaat PRAVATA I DOL@NO-<br />
STITE NA LOBISTOT (pravo da dobiva informacii i dokumenti<br />
spored pravilata od Zakonot za sloboden pristap do informaciite od<br />
javen karakter; neposredni sredbi i sostanoci so funkcionerite<br />
spored pravilata za rabota na organite; lobistot mo`e da bara da gi<br />
pretstavi svoite stavovi i mislewa pred rabotnite tela na zakonodavnata,<br />
izvr{nata i lokalnata vlast; lobistot mo`e da bide pokanet<br />
od rabotnite tela; mo`e da organizira i da u~estvuva vo javni debati,<br />
da dava izjavi vo mediumi, ...lobistot e dol`en da dava to~ni podatoci<br />
va`ni za lobiraweto, me|u koi i za kogo lobira, koja e celta i<br />
namerata na lobiraweto; dol`en e da se odnesuva vo soglasnost so propisite<br />
za spre~uvaweto na sudirot na interesite i za spre~uvawe na<br />
korupcijata; da dostavuva godi{en pismen izve{taj so precizni podatoci).<br />
^lenot 23 od Zakonot se odnesuva na AKTIVNOSTI [TO NE<br />
SE SMETAAT ZA LOBIRAWE (ne se lobisti: licata koi se povikani<br />
da u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvaweto, objasnuvaweto/<br />
292
implementacijata na zakoni ili drugi propisi; pravnite lica povikani<br />
za prethodnoto - agencii, institucii, zdru`enija na gra|ani;<br />
zdru`enijata na gra|ani, ako gi zastapuvaat interesite na svoite ~lenovi<br />
ili ako zastapuvaat interesi na nekoi celni grupi bez nadomestok).<br />
Vo ~l. 24 od Zakonot se ureduva NADZOROT NAD LOBIRA-<br />
WETO (nadzorot go vr{i Dr`avnata komisija za spre~uvawe na korupcijata,<br />
funkcionerot kaj kogo se lobira e dol`en da podnese prijava<br />
do Komisijata pri nezakonito lobirawe, na {to lobistot e dol`en da<br />
odgovori za pet rabotni dena).<br />
^lenovite 25 - 27 od Zakonot gi opredeluvaat VIDOVITE NA<br />
MERKI (Komisijata mo`e na lobistot da mu izre~e merka - opomena<br />
za to~no opredeleni situacii, merka - inicijativa za bri{ewe od Registarot<br />
ako dva pati bide opomenat vo opredelen rok, i merka - bri-<br />
{ewe od Registarot od strana na generalniot sekretar na Sobranieto<br />
na Republika Makedonija; lobistot ima pravo da povede postapka pred<br />
nadle`en sud protiv bilo koja od navedenite merki).<br />
^lenovite 28 - 29 od Zakonot se PREODNI I ZAVR[NI<br />
ODREDBI (za tri meseci, od vleguvaweto vo sila na Zakonot, da se donesat<br />
opredelenite podzakonski akti; Zakonot vleguva vo sila osmiot<br />
den od objavuvaweto - toa e 4. 09. 2008 godina).<br />
Iznesenata sodr`ina na Celinata na Zakonot ja razbirame<br />
kako: ureduvawe na dejnosta lobirawe odnosno na u~estvoto na opredeleni<br />
lica koi ne se povikani od nadle`nite organi, vo podgotvuvaweto<br />
i objasnuvaweto na zakonite i drugite propisi so cel da go<br />
ostvarat interesot na nekoj subjekt, {to go vr{at za pari~en nadomestok,<br />
a ne kako opredeluvawe na lobistite za edinstveni subjekti koi<br />
mo`at da u~estvuvaat po procesot na podgotvuvaweto, objasnuvaweto/<br />
implementiraweto na zakonite i drugite propisi i kako isklu~uvawe<br />
na drugite subjekti od toj proces (gra|anite, zdru`enijata na gra|anite,<br />
fondaciite...) kako {to smetaat inicijatorite. Toa proizleguva,<br />
pokraj od sodr`inata na Zakonot, i od faktot deka Zakonot za lobirawe<br />
ne predviduva prestanuvawe na va`eweto na drugi zakoni vrz<br />
osnova na koi gra|anite i drugite pravni lica mo`at da u~estvuvaat vo<br />
podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi (na primer, Zakonot za<br />
referendum... Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondaciite...), kako<br />
i od faktot deka Zakonot za sloboden pristap do informacii od javen<br />
karakter se odnesuva, pokraj na lobistite, i na drugite subjekti (~l. 15<br />
st. 1 od Zakonot za lobirawe).<br />
Zna~i, osporeniot zakon ureduva: (1) del od po{iroka materijapodgotvuvawe<br />
na zakoni i drugi propisi, (2) u~estvo vo toa i na lica<br />
anga`irani na profitna osnova, (3) bez isklu~uvawe na drugi subjekti<br />
od u~estvoto vo taa materija. Spored toa, Zakonot za lobirawe e lex<br />
specialis vo odnos na drugi zakoni (na primer: vo odnos na Zakonot za<br />
sloboden pristap do informacii od javen karakter).<br />
293
294<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 2 od Ustavot na Republika Makedonija, vo Republika<br />
Makedonija suverenitetot proizleguva od gra|anite i im pripa|a<br />
na gra|anite (st. 1); gra|anite na Republika Makedonija vlasta ja<br />
ostvaruvaat preku demokratski izbrani pretstavnici, po pat na referendum<br />
i drugi oblici na neposredno izjasnuvawe (st. 2).<br />
Vo ~l. 8 od Ustavot se opredeleni temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija, me|u koi i osnovnite slobodi<br />
i prava na ~ovekot i gra|aninot i vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba (st. 1); gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi (st. 2).<br />
Spored ~l. 61 st. 1 od Ustavot, Sobranieto na Republika Makedonija<br />
e pretstavni~ki organ na gra|anite i nositel na zakonodavnata<br />
vlast na Republikata.<br />
Spored ~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka Sobranieto na<br />
Republika Makedonija, kako organ izbran neposredno od gra|anite zaradi<br />
nivno pretstavuvawe, ima ustavno ovlastuvawe da ja vr{i zakonodavnata<br />
vlast, i vo tie ramki da donesuva zakoni so koi }e gi ureduva<br />
pravata i obvrskite na opredeleni subjekti vo op{testvoto, vodej}i<br />
smetka za temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republikata,<br />
me|u koi i za osnovnite slobodi i prava na gra|anite i za vladeeweto<br />
na pravoto, kako i za ustavnite na~ela, me|u koi i za ednakvosta.<br />
So ogled na toa {to so celinata na Zakonot za lobirawe se ureduva<br />
materijata vo vrska so vr{eweto na dejnosta lobirawe odnosno<br />
u~estvoto na opredeleni lica, koi ne se povikani od nadle`nite organi,<br />
vo podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi so cel da go ostvarat<br />
interesot na nekoj subjekt, za {to dobivaat pari~en nadomestok,<br />
pri {to ne se isklu~uvaat od taa materija drugi subjekti, nitu se doveduvaat<br />
vo pra{awe temelnite vrednosti na ustavniot poredok, nitu na-<br />
~eloto na ednakvost, proizleguva deka takvata sodr`ina na Zakonot<br />
ima ustavna osnova vo navedenite ~lenovi od Ustavot. Poradi toa, ne<br />
mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na celinata na Zakonot,<br />
materijalno gledana, so ustavnite odredbi.<br />
2. Vo odnos na osporuvaweto na postapkata na donesuvaweto na<br />
Zakonot od aspekt na (1) donesuvaweto po itna postapka, (2) bez prethodna<br />
rasprava i konsultacii so zainteresiranite subjekti, (3) bez rasprava<br />
na mati~noto rabotno telo i na zakonodavno-pravnata komisija<br />
i (4) neotstranuvaweto na tie propusti pri vtoroto glasawe za donesuvawe<br />
na Zakonot, tie pra{awa ne se vo delokrug na Ustavniot sud so
ogled na toa {to ne se materija uredena so Ustavot. Imeno, spored ~l.<br />
110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija odlu~uva za<br />
soglasnosta na zakonite so Ustavot i na drugite propisi i<br />
kolektivnite dogovori so Ustavot i so zakonite, a ne i za soglasnosta<br />
na zakonite so Delovnikot na Sobranieto na Republika Makedonija<br />
{to e pra{awe pokrenato so ovaa inicijativa. Poradi toa,<br />
inicijativata vo toj del treba da se otfrli.<br />
II<br />
^len 7 stav 2 alineja 1<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Lobistot mora "da ima visoko obrazovanie od oblasta za koja<br />
lobira."<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali so zakon mo`e da se propi{uvaat uslovi pod koi }e se<br />
vr{i nekoja dejnost?<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 32 st. 5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite<br />
i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka pravata na<br />
vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat, pokraj drugoto, i so<br />
zakon.<br />
So ogled na toa {to so osporeniot ~l. 7 st. 2 al. 1 od Zakonot se<br />
ureduvaat pravata i polo`bata na vrabotenite koi ja vr{at dejnosta<br />
lobirawe, takvata zakonska odredba ima ustavna osnova, poradi {to<br />
nemo`e da se postavi pra{aweto za nejzinata soglasnost so Ustavot.<br />
<strong>III</strong><br />
^len 7 stav 2 alineja 3<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Lobistot mora "da ne e kaznet, odnosno da ne mu e izre~ena prekr{o~na<br />
sankcija za zabrana za vr{ewe profesija ili dejnost vo oblasta<br />
za koja treba da lobira."<br />
295
296<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali propi{uvaweto na vakov uslov za vr{ewe na dejnosta<br />
lobirawe e vo soglasnost so ~l. 13 st. 1 i ~l. 14 st. 2 od Ustavot?<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 13 st. 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo delo<br />
}e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so pravosilna<br />
sudska odluka.<br />
Spored ~l. 14 st. 2 od Ustavot, nikoj ne mo`e povtorno da bide<br />
suden za delo za koe ve}e bil suden i za koe e donesena pravosilna sudska<br />
odluka.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka gra|aninot<br />
mo`e da trpi pravni posledici od storeno krivi~no delo ili prekr{ok<br />
samo vo obem opredelen so pravosilna sudska odluka, a ne pred<br />
toa i nadvor od odlukata.<br />
Ako ~l. 7 st. 2 al. 3 od Zakonot se razbere vo smisla deka lobist<br />
ne mo`e da bide lice na koe so pravosilna sudska odluka mu e izre~ena<br />
krivi~na ili prekr{o~na sankcija - zabrana za vr{ewe na dejnosta lobirawe<br />
vo opredelena oblast, toa za vreme opredeleno so sudskata<br />
odluka, takvata odredba ne e vo nesoglasnost so navedenite ustavni<br />
odredbi so ogled na toa {to gra|aninot - kandidat ili vr{itel na<br />
dejnosta lobist trpi pravna posledica od pravosilna sudska odluka.<br />
Ako, pak, osporenata zakonska odredba se razbere vo smisla<br />
deka dejnosta lobirawe ne mo`e da ja vr{i gra|anin na koj mu e izre~ena<br />
krivi~na ili prekr{o~na sankcija - zabrana za vr{ewe dejnost vo<br />
oblasta za koja treba da lobira i taa nemo`nost trae neograni~eno<br />
vreme, toga{ takvata odredba zna~i postoewe pravna posledica nadvor<br />
od pravosilna sudska odluka i neosnovano ograni~uvawe na slobodite<br />
i pravata na ~ovekot i gra|aninot opredeleni vo Ustavot, me|u koi<br />
pravo na rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe, dostapnost na sekoe<br />
rabotno mesto sekomu pod ednakvi uslovi (~l. 32 st. 1 i 2 od Ustavot),<br />
poradi {to mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 7 st. 2<br />
al. 3 od Zakonot so ~l. 13 st. 1 i ~l. 14 st. 2 od Ustavot.<br />
IV<br />
^len 10 stavovite 1 i 3 od Zakonot<br />
Fakti~ka sostojba<br />
"Registarot na lobisti (vo natamo{niot tekst: Registarot), go<br />
vodi generalniot sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija"<br />
(st. 1); "formata i sodr`inata na obrazecot za zapi{uvawe vo Registarot<br />
i na~inot na negovoto vodewe go propi{uva ministerot za<br />
pravda" (st. 3).
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali zakonodavecot mo`e so zakon da propi{uva prava i obvrski<br />
na generalniot sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija,<br />
kako i da go ovlasti organot na dr`avnata uprava da ja opredeli formata<br />
i sodr`inata na obrazecot za zapi{uvawe vo Registarot i da go<br />
uredi na~inot na vodeweto na Registarot, vo situacija koga vo Zakonot<br />
se utvrdeni potrebnite podatoci?<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 68 st. 1 od Ustavot, Sobranieto na Republika Makedonija,<br />
pokraj drugoto, donesuva zakoni (al. 2) i vr{i izbori, imenuvawa<br />
i razre{uvawa i na drugi nositeli na javni i drugi funkcii utvrdeni<br />
so Ustavot i so zakon (al. 16).<br />
Spored ~l. 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi, me|u drugoto, proizleguva deka<br />
funkciite se utvrduvaat, pokraj so Ustavot, i so zakon i deka Sobranieto<br />
na Republika Makedonija gi donesuva zakonite so koi gi opredeluva<br />
pravata i obvrskite na gra|anite, pa i na funkcionerite. Organite<br />
na dr`avnata uprava, pak, gi izvr{uvaat Ustavot i zakonite vo<br />
ramkite opredeleni so niv.<br />
So ogled na toa {to so ~l. 10 st. 1 i 3 od Zakonot se opredeluvaat<br />
pravata i obvrskite na funkcioner na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija i na organot na dr`avnata uprava, vo situacija koga<br />
Zakonot gi propi{al ramkite za nivnoto postapuvawe, takvite odredbi<br />
imaat osnova vo navedenite ustavni odredbi, poradi {to ne mo`e<br />
da se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost so Ustavot.<br />
V<br />
^len 11 stav 1 od Zakonot<br />
Fakti~ka sostojba<br />
"Vo Registarot se zapi{uvaat slednive podatoci za lobistot:<br />
- ime i prezime, EMBG i adresata na `iveewe i<br />
- imeto i sedi{teto na pravnoto lice vo koe lobistot e vraboten."<br />
297
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali zapi{uvaweto na li~nite podatoci vo Registarot na lobisti,<br />
koj e dostapen na javnosta, zna~i povreda na sigurnosta i tajnosta<br />
na li~nite podatoci zagarantirana so ~len 18 od Ustavot?<br />
Pravno mislewe<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na Zakonot vo celina, a taa e rekovme<br />
ureduvawe na vr{eweto na dejnosta lobirawe od strana na fizi~ki<br />
i pravni lica, proizleguva deka osporenata odredba odnosno zapi{uvaweto<br />
na li~nite podatoci vo Registarot e vo funkcija na vr{eweto<br />
na javna dejnost, poradi {to takvite odredbi nemo`e da se smetaat<br />
za povreda na sigurnosta i tajnosta na li~nite podatoci. Ottuka,<br />
ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 11 st. 1 od Zakonot<br />
so ustavnite odredbi.<br />
VI<br />
^len 14 stav 3 od Zakonot<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Vo ~l. 14 st. 1 od Zakonot se opredeluva deka: "Ako prijavata za<br />
upis ne gi sodr`i podatocite propi{ani vo obrazecot na prijavata,<br />
generalniot sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija }e go<br />
povika baratelot za upis vo rok od tri dena da gi otstrani nedostatocite<br />
vo prijavata."<br />
Spored st. 2 od istiot ~len na Zakonot: "Ako baratelot postapi<br />
soglasno so st. 1 od ovoj ~len }e bide zapi{an vo Registarot i }e mu se<br />
izdade legitimacija."<br />
Vo osporeniot st. 3 od istiot ~len na Zakonot se predviduva<br />
deka: "Ako baratelot ne postapi soglasno so st. 1 od ovoj ~len, generalniot<br />
sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija }e donese re-<br />
{enie so koe }e go otfrli dostavenoto barawe za upis vo Registarot."<br />
Osporen e delot od odredbata „otfrli."<br />
Spored st. 4: "Protiv re{enieto od st. 3 na ovoj ~len koe e kone~no<br />
baratelot ima pravo da povede upraven spor pred nadle`niot<br />
sud."<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali predviduvaweto otfrlawe na mesto "zaklu~ok" ili "odbivawe,"<br />
kako i postoewe "barawe" namesto "prijava" za upis vo Registarot,<br />
zna~i povreda na temelnata vrednost - vladeeweto na pravoto<br />
od ~l. 8 st. 1al. 3 na Ustavot?<br />
298
Pravno mislewe<br />
Imaj}i predvid deka institutot "otfrlawe" gi opfa}a nedostatocite<br />
vo procedurata za ostvaruvawe na nekoe pravo (nenadle`nost,<br />
neblagovremenost, ve}e odlu~uvano), kade {to pripa|a i nekompletnost<br />
na baranite podatoci, pri {to spored osporenata odredba<br />
na otfrlaweto mu prethodi „povikuvawe“ i po otfrlaweto sledi "poveduvawe"<br />
upraven spor, a pokraj toa dopolnitelnoto "kompletirawe"<br />
na prijavata ovozmo`uva nova postapka po prijavata, proizleguva deka<br />
ne postoi problem okolu temelnata vrednost – vladeeweto na pravoto,<br />
poradi {to ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata<br />
zakonska odredba so ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot.<br />
Isto taka, nema povreda na vladeeweto na pravoto so toa {to<br />
zakonskata odredba predviduva istovremeno postoewe na "barawe" i<br />
na "prijava" za upis vo Registarot, zatoa {to toa se dva konzistentni<br />
pravni akti koi me|u sebe se nadopolnuvaat.<br />
VII<br />
Naslovot "VI Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe" i ~len 23 od<br />
Zakonot<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Naslovot glasi: "VI Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe."<br />
Vo ~l. 23 st. 1 od Zakonot se predviduva deka: "Za lobirawe, vo<br />
smisla na ovoj zakon, nema da se smetaat aktivnostite na licata koi se<br />
povikani da u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvaweto, odnosno objasnuvaweto/implementacijata<br />
na zakoni ili drugi propisi od strana na<br />
zakonodavnata, izvr{nata ili lokalnata vlast bez ogled dali taa svoja<br />
aktivnost ja vr{at so ili bez nadomestok."<br />
Spored st. 2 od istiot ~len na Zakonot, za lobirawe nema da se<br />
smetaat i aktivnostite vo smisla na st. 1 od ovoj ~len {to gi prezemaat<br />
i pravni lica (agencii, institucii, zdru`enija na gra|ani od razni<br />
oblasti), bez ogled dali za taa svoja aktivnost primaat nadomestok.<br />
Vo st. 3 od istiot ~len na Zakonot se opredeluva deka: "Aktivnostite<br />
na zdru`enijata na gra|ani soglasno so st. 1 na ovoj ~len, koga<br />
se odnesuvaat na zastapuvawe na interesite na svoite ~lenovi ili na<br />
opredeleni celni grupi ako gi vr{at bez nadomestok nema da se smetaat<br />
za lobirawe soglasno so ovoj zakon."<br />
299
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali naslovot i navedenite zakonski odredbi ja povreduvaat<br />
temelnata vrednost vladeeweto na pravoto i na~eloto na ednakvost<br />
opredeleni vo ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 9 od Ustavot?<br />
Pravno mislewe<br />
Imaj}i predvid deka Zakonot, kako celina, ja ureduva materijata<br />
- vr{ewe na dejnosta lobirawe, vo situacija koga Zakonot ovozmo-<br />
`uva vo postapkata na podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi<br />
da u~estvuvaat i drugi subjekti na koi toa ne im e profitna dejnost,<br />
proizleguva deka postoeweto na osporeniot naslov i na odredbite od<br />
~l. 23 na Zakonot e nu`no, poradi {to ima ustavna osnova. Pritoa, vo<br />
odnos na poimeni~noto povikuvawe na licata da u~estvuvaat vo podgotvuvaweto<br />
na zakonite i drugite propisi, smetame deka toa pra{awe<br />
ne e pravo na gra|anite za da se opredelat zakonski kriteriumi okolu<br />
povikuvaweto, tuku e del od ustavnite ovlastuvawa na zakonodavecot<br />
da donesuva zakoni. Vo vrska so drugite navodi vo inicijtivata (nejasnost<br />
dali ~lenarinata na ~lenovite na zdru`enijata na gra|anite pretstavuva<br />
nadomestok za zdru`enijata, dali zdru`enijata se diskriminirani<br />
vo odnos na drugite pravni lica i dali fondaciite se najmnogu<br />
diskriminirani bidej}i morale da se zapi{at kako lobisti), smetame<br />
deka nema nejasnost so ogled na toa {to zdru`enijata na gra|ani ne se<br />
smetaat za lobisti koga gi zastapuvaat interesite na svoite ~lenovi,<br />
pa ~lenarinata ne e nadomestok, a nema nitu diskriminacija na zdru-<br />
`enijata na gra|ani vo odnos na drugite pravni lica, nitu na fondaciite<br />
vo odnos na drugite pravni lica so ogled na toa {to, rekovme,<br />
u~estvoto vo podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi ne e pravo<br />
na gra|anite, tuku e del od ustavnite ovlastuvawa na zakonodavecot da<br />
donesuva zakoni. Poradi toa, nemo`e da se postavi pra{aweto za<br />
soglasnosta na osporeniot naslov i na ~l. 23 od Zakonot so navedenite<br />
ustavni odredbi.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da odlu~i da:<br />
- povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 7 st. 2 al. 3<br />
od Zakonot za lobirawe ("SV RM," br. 106/2008), i da<br />
- ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na Zakonot vo<br />
celina, ~l. 7 st. 2 al. 1, ~l. 10 st. 1 i 3, ~l. 11 st. 1, ~l. 14 st. 3 vo delot<br />
"otfrli," naslovot "VI Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe" i<br />
~l. 23 od Zakonot ozna~en vo prethodnata alineja od ovoj predlog.<br />
*<br />
300
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 25 noemvri 2009 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
7 stav 2 alinea 1 i 3, naslovot "VI. Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe"<br />
i ~len 23 od Zakonot za lobirawe ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija, br. 106/2008).<br />
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
celinata na Zakonot, ~len 10 stavovite 1 i 3, ~len 11 stav 1 i ~len 14<br />
stav 3 vo delot: "otfrli" od Zakonot ozna~en vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
3. Fondacijata "Institut otvoreno op{testvo," Zdru`enieto<br />
na gra|ani "Transparentnost Makedonija" i Zdru`enieto na gra|ani<br />
"Gra|anska asocijacija Most," site od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnesoa inicijativa za poveduvawe postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na odredbite i na celinata na Zakonot<br />
ozna~en vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, Zakonot bil donesen po itna<br />
postapka iako ne bile ispolneti uslovite za toa opredeleni vo ~len<br />
167 od Delovnikot na Sobranieto na Republika Makedonija, poradi<br />
{to takvata postapka na donesuvaweto ne bila vo soglasnost so ~len<br />
61 stav 2 i ~len 66 stav 4 od Ustavot. Pokraj toa, Zakonot bil donesen<br />
bez prethodna rasprava, bez konsultacii so zainteresiranite subjekti<br />
i bez rasprava na mati~noto rabotno telo i na zakonodavno-pravnata<br />
komisija iako gra|anite imale pravo na javno informirawe i pravo da<br />
bidat zapoznaeni so ~ovekovite prava i osnovni slobodi zaradi aktivno<br />
pridonesuvawe, poedine~no ili zaedno so drugi, na nivnoto unapreduvawe<br />
i za{tita, poradi {to i takvata postapka na donesuvaweto ne<br />
bila vo soglasnost so ~len 16 stav 2 i ~len 50 stav 3 od Ustavot. Isto<br />
taka, Zakonot bil donesen otkako pretsedatelot na Republika Makedonija<br />
ne go potpi{al ukazot za proglasuvawe na Zakonot i otkako Sobranieto<br />
na Republika Makedonija povtorno go razgledalo Zakonot,<br />
pri{to i vtoriot pat ne bile otstraneti navedenite proceduralni nedostatoci,<br />
poradi {to Zakonot ne bil donesen vo soglasnost so<br />
Ustavot. Sodr`inata na celiot Zakon bila takva {to potpolno gi<br />
onevozmo`uvala ili gi ograni~uvala osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot opredeleni vo ~len 8 stav 1 alineite 1, 3, 5 i 9,<br />
~len 9, ~len 16 stavovite 2, 3 i 7, ~len 20 stav 1, ~len 21 stav 1, ~len 24,<br />
~len 32 stavovite 1 i 2, ~len 50 stav 3, ~len 51, ~len 54 stavovite 1, 3 i<br />
4, ~len 114 stav 1, Amandman XVII i Amandman XXI na Ustavot, poradi<br />
301
{to Zakonot vo celina ne bil vo soglasnost so navedenite ustavni<br />
odredbi, a ne bil vo soglasnost i so Zakonot za zdru`enija na gra|ani i<br />
fondaciite ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 31/1998 i<br />
29/2007), Zakonot za politi~kite partii ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija“ br. 76/2004, 5/2007, 8/2007 i 5/2008), Zakonot za javnite<br />
sobiri ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 55/1995, 19/<br />
2006 i 66/2007), Zakonot za postapuvawe po pretstavki i predlozi<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 82/2008), Zakonot za<br />
lokalnata samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 5/2002), Zakonot za referendum i drugi oblici na neposredno izjasnuvawe<br />
na gra|anite ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
81/2005 i 50/2006). Pokraj toa, sodr`inata na celinata na Zakonot bila<br />
nedore~ena, kontradiktorna i poradi toa neprecizna, so {to celinata<br />
na Zakonot ne bila vo soglasnost so temelnata vrednost vladeeweto na<br />
pravoto.<br />
Vo odnos na ~len 7 stav 2 alineja 1 od Zakonot, koj opredeluval<br />
lobistot da ima visoko obrazovanie od oblasta za koja lobira, inicijatorite<br />
smetaat deka vr{el diskriminirawe na gra|anite po osnov na<br />
op{testvena polo`ba so ogled na toa {to onie koi nemaat takvo<br />
obrazovanie ne mo`ele da u~estvuvaat vo podgotvuvaweto na zakonite<br />
i drugite propisi, so toa im se ograni~uvalo pravoto na rabota,<br />
slobodniot izbor na vrabotuvawe, dostapnosta na sekoe rabotno mesto<br />
sekomu pod ednakvi uslovi, poradi {to navedenata zakonska odredba ne<br />
bila vo soglasnost so ~len 9 i ~len 32 stavovite 1 i 2 od Ustavot.<br />
^lenot 7 stav 2 alineja 3 od Zakonot, so opredeluvaweto lobistot da<br />
ne e kaznet, odnosno da ne mu e izre~ena prekr{o~na sankcija za<br />
zabrana za vr{ewe profesija ili dejnost vo oblasta za koja treba da<br />
lobira, izleguval nadvor od ramkite na odnosot kaznivo delo i sudski<br />
izre~enata kazna za negoviot storitel taka {to so zakon i nadvor od<br />
eventualno izre~ena sudska kazna se opredeluvale i drugi posledici za<br />
opredeleni gra|ani, so {to se ograni~uvale ustavno utvrdenite<br />
slobodi i prava (~len 9, ~len 32 stavovite 1 i 2), poradi {to<br />
navedenata zakonska odredba ne bila vo soglasnost so ~len 13 stav 1 i<br />
~len 14 stav 2 od Ustavot.<br />
Vo vrska so ~lenot 10 stavovite 1 i 3 od Zakonot, koj opredeluval<br />
registarot na lobisti da go vodi generalniot sekretar na Sobranieto<br />
na Republika Makedonija i formata i sodr`inata na obrazecot<br />
za zapi{uvawe vo Registarot i na~inot na negovoto vodewe da go propi{uva<br />
ministerot za pravda, inicijatorite smetaat deka toa bilo<br />
ovlastuvawe na organot na dr`avnata uprava da donesuva propis vo<br />
vrska so rabotata na generalniot sekretar na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija iako negovata rabota se opredeluvala samo so Delovnikot<br />
na Sobranieto na Republika Makedonija (~len 64 stav 4 od Delovnikot),<br />
poradi {to navedenite zakonski odredbi ne bile vo soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len 51, ~len 61 stav 1, ~len 68 stav<br />
302
1 alineja 2, ~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot, kako i so ~len 61 stav 1<br />
od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 58/2000, 44/2002, 146/<br />
2007 i 82/2008).<br />
^lenot 11 stav 1 od Zakonot, so propi{uvaweto vo Registarot<br />
na lobisti, koj e javen registar, da se zapi{uvaat imeto i prezimeto,<br />
mati~niot broj na gra|aninot i negovata adresa, kako i imeto i sedi-<br />
{teto na pravnoto lice vo koe lobistot e vraboten, ovozmo`uval li~nite<br />
podatoci na lobistot da bidat javno dostapni, a toa ne bilo vo soglasnost<br />
so ~len 18 od Ustavot (so koj se garantira sigurnosta i tajnosta<br />
na li~nite podatoci) i Zakonot za za{tita na li~nite podatoci<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 7/2005 i 103/2008).<br />
Vo odnos na ~len 14 stav 3 od Zakonot, koj opredeluval deka generalniot<br />
sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija }e go otfrli<br />
baraweto za upis vo Registarot na lobisti ako baratelot ne go<br />
dopolni baraweto vo opredelen rok, namesto da bil ovlasten da donese<br />
zaklu~ok kako {to opredeluval ~lenot 65 stav 2 od Zakonot za op{tata<br />
upravna postapka ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
38/2005 i 110/2008) ili da go odbie baraweto kako {to bilo navedeno<br />
na strana 17 vo obrazlo`enieto na Predlogot za donesuvawe na Zakonot,<br />
ne bil vo soglasnost so temelnata vrednost na vladeeweto na pravoto.<br />
Pokraj toa, osporenata odredba zboruvala za postoewe na barawe,<br />
vo situacija koga ~lenot 12 od istiot zakon zboruval za prijava za upis<br />
vo Registarot, pa pri neusoglasenost na navedenite zakonski odredbi<br />
~lenot 14 stav 3 od Zakonot ne bil vo soglasnost so temelnata vrednost<br />
na vladeeweto na pravoto.<br />
Vo vrska so naslovot "VI. Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe“<br />
i ~lenot 23 od Zakonot, so koi se opredeluvalo deka samo onie<br />
koi se povikani od organite na centralnata i lokalnata vlast da gi<br />
podgotvuvaat zakonite i drugite propisi ne se smetale za lobisti, a<br />
site drugi se smetale za lobisti, zna~elo diskriminacija so ogled na<br />
toa {to Zakonot ne opredelil kriteriumi vrz osnova na koi nadle`nite<br />
organi bi odlu~uvale kogo da povikuvaat, poradi {to navedenite<br />
zakonski odredbi ne bile vo soglasnost so ~len 9 od Ustavot.<br />
Pokraj toa, ~lenot 23 od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~len 8 stav 1<br />
alineja 3 od Ustavot zatoa {to (1) ne preciziral dali pod poimot<br />
nadomestok za lobirawe se podrazbira i ~lenarina na ~lenovite na<br />
zdru`enie na gra|ani, (2) {to aktivnostite na zdru`enijata na gra|anite<br />
vr{eni so nadomestok, za razlika od drugite pravni lica, se smetale<br />
za lobirawe i (3) {to site aktivnosti na fondaciite, so nivnoto<br />
nespomenuvawe vo ~lenot 23 od Zakonot, se smetale za lobirawe.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 7 stav 2 od Zakonot se<br />
opredeluvaat uslovite za steknuvawe svojstvo na lobist, pri {to vo<br />
alineja 1 se propi{uva deka lobistot mora da ima visoko obrazovanie<br />
od oblasta za koja lobira, a vo alineja 3 se opredeluva lobistot da ne e<br />
303
kaznet, odnosno da ne mu e izre~ena prekr{o~na sankcija za zabrana za<br />
vr{ewe profesija ili dejnost vo oblasta za koja treba da lobira.<br />
Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, temelna vrednost na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija, pokraj drugoto, e vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba (stav 1); gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi (stav 2).<br />
Spored ~len 13 stav 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka.<br />
Spored ~len 14 stav 2 od Ustavot, nikoj ne mo`e povtorno da<br />
bide suden za delo za koe ve}e bil suden i za koe e donesena pravosilna<br />
sudska odluka.<br />
Vo ~len 32 od Ustavot se opredeluva deka sekoj ima pravo na<br />
rabota i sloboden izbor na vrabotuvawe (stav 1) i sekomu pod ednakvi<br />
uslovi mu e dostapno sekoe rabotno mesto (stav 2).<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka sekoj ima<br />
pravo na rabota i sloboden izbor na vrabotuvawe, na sekogo mora da mu<br />
se ovozmo`i dostapnost na sekoe rabotno mesto pod ednakvi uslovi,<br />
nezavisno od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto<br />
poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata<br />
polo`ba, so {to se obezbeduva temelnata vrednost vladeeweto<br />
na pravoto. Gra|aninot mo`e da trpi pravni posledici od storeno<br />
krivi~no delo ili prekr{ok samo vo obem opredelen so pravosilna sudska<br />
odluka, a ne pred toa i nadvor od odlukata.<br />
So opredelbata vo ~len 7 stav 2 alinea 1 od Zakonot lobistot<br />
da ima visoko obrazovanie od oblasta za koja lobira Sudot osnovano se<br />
somneva deka se vr{i diskriminacija na gra|anite po osnov na op{-<br />
testvena poolo`ba, taka {to gra|anite koi nemaat visoko obrazovanie<br />
se diskriminirani zatoa {to ne mo`at da dadat svoj pridones vo<br />
podgotovkata na zakonite. Od tie pri~ini pred Sudot se postavi<br />
pra{aweto dali takvata zakonska odredba gi obezbeduva pravata<br />
opredeleni vo ~len 32 stavovite 1 i 2, na~eloto na ednakvosta<br />
utvrdeno vo ~len 9 i temelnata vrednost vladeeweto na pravoto vo<br />
~len 8 stav 1 alineja 3 od ustavot.<br />
Vo odnos na ~lenot 7 stav 2 alineja 3 od Zakonot, Sudot smeta<br />
deka so nego se opredeluva dejnosta lobirawe da ne mo`e da ja vr{i<br />
gra|anin na koj mu e izre~ena krivi~na ili prekr{o~na sankcija zabrana<br />
za vr{ewe dejnost vo oblasta za koja treba da lobira, pri {to taa<br />
nemo`nost trae neograni~eno vreme, pa pravnata posledica od pravosilnata<br />
sudska odluka postoi i nadvor od odlukata, so {to neosnovano<br />
se ograni~uvaat pravata na gra|anite opredeleni vo ~len 32 stavovite<br />
304
1 i 2. Poradi toa, pred Sudot se postavi pra{aweto dali navedenata<br />
zakonska odredba e vo soglasnost so ~len 13 stav 1 i ~len 14 stav 2 od<br />
Ustavot.<br />
5. Sudot na sednicata, isto taka, utvrdi deka osporeniot naslov<br />
"VI. Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe“ i deka vo osporeniot<br />
~len 23 stav 1 od Zakonot se predviduva deka: "Za lobirawe, vo smisla<br />
na ovoj zakon, nema da se smetaat aktivnostite na licata koi se<br />
povikani da u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvaweto, odnosno objasnuvaweto/implementacijata<br />
na zakoni ili drugi propisi od strana na<br />
zakonodavnata, izvr{nata ili lokalnata vlast bez ogled dali taa svoja<br />
aktivnost ja vr{at so ili bez nadomestok“. Spored osporeniot stav 2<br />
od istiot ~len na Zakonot, "za lobirawe nema da se smetaat i aktivnostite<br />
vo smisla na stavot 1 od ovoj ~len {to gi prezemaat i pravni<br />
lica (agencii, institucii, zdru`enija na gra|ani od razni oblasti),<br />
bez ogled dali za taa svoja aktivnost primaat nadomestok“. Vo osporeniot<br />
stav 3 od istiot ~len na Zakonot se opredeluva deka: "Aktivnostite<br />
na zdru`enijata na gra|ani soglasno so stavot 1 na ovoj ~len,<br />
koga se odnesuvaat na zastapuvawe na interesite na svoite ~lenovi ili<br />
na opredeleni celni grupi ako gi vr{at bez nadomestok nema da se smetaat<br />
za lobirawe soglasno so ovoj zakon."<br />
Imaj}i predvid deka naslovot na Glava VI i ~lenot 23 od Zkonot,<br />
ne obezbeduva postoewe na ednakvi mo`nosti za pristap na site<br />
zainteresirani da u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvawe na zakonite<br />
i drugite propisi so ogled na toa deka se raboti za diskreciono<br />
pravo na organizatorite da pokanuvaat po nivno nao|awe u~esnici vo<br />
raspravata, se smeta deka postoi mo`nost za eventualna diskriminacija<br />
i stesnuvawe na krugot na zainteresiranite koi imaat pravo i mo`nost<br />
da u~estvuvaat vo raspravata. Od druga strana, se smeta deka aktivnostite<br />
na zdru`enijata na gra|anite vr{eni so nadomestok se smetaat<br />
za lobirawe iako isti takvi aktivnosti na drugite pravni lica<br />
ne se smetaat za lobirawe. Faktot {to fondaciite ne se spomenati vo<br />
~lenot 23 od Zakonot, so cel da se zemat predvid kako mo`ni lobisti,<br />
se smeta za nedostatok vo ovaa zakonska odredba. Spored drugi mislewa<br />
izneseni isto taka na Sednicata, osporeniot naslov i ~lenot 23 od<br />
Zakonot ne sodr`at pobliski kriteriumi za povikuvawe na licata da<br />
u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi,<br />
potoa opredeluvaat aktivnostite na zdru`enijata na gra|anite<br />
vr{eni so nadomestok da se smetaat za lobirawe iako takvite aktivnosti<br />
na drugite pravni lica ne se smetaat za lobirawe i nespomenuvaweto<br />
na fondaciite vo ~lenot 23 od zakonot predizvikuva site aktivnosti<br />
na fondaciite da se smetaat za lobirawe iako tie mo`at i da ne<br />
lobiraat. Poradi toa, pred Sudot se postavi pra{aweto dali toj del<br />
od Zakonot e vo soglasnost so temelnata vrednost vladeeweto na pravoto.<br />
305
6. a) Sudot, vo odnos na celinata na Zakonot, na sednicata utvrdi<br />
deka ~lenovite 1 i 2 od Zakonot se odredbi so koi se opredeluva (1)<br />
materijata opfatena so Zakonot i (2) zna~eweto na klu~nite poimi.<br />
Materijata e: na~elata na lobiraweto, uslovite za steknuvawe svojstvo<br />
na lobist, registriraweto na lobistite, vodeweto na Registarot<br />
na lobisti, pravata i dol`nostite na lobistite, aktivnostite koi ne<br />
se smetaat za lobirawe, nadzorot nad lobiraweto, merkite protiv lobistite<br />
za nepo~ituvawe na Zakonot. Zna~eweto na klu~nite poimi e:<br />
"lobirawe" e aktivnost naso~ena kon zakonodavnata i izvr{nata<br />
vlast na centralno nivo, kako i kon lokalnata vlast, so cel da se ostvarat<br />
nekoi interesi vo procesot na donesuvawe zakoni i drugi propisi;<br />
"lobist" e fizi~ko lice koe vr{i lobirawe za soodveten pari-<br />
~en nadomestok, registrirano za lobirawe ili vraboteno vo pravno<br />
lice koe e registrirano za lobirawe; "nara~atel na lobirawe" e fizi~ko<br />
ili pravno lice koe ima interes od lobivaweto pred zakonodavnata,<br />
izvr{nata i lokalnata vlast.<br />
Vo ~lenovite 3 - 6 od Zakonot se opredeleni na~elata na lobiraweto<br />
(dobrovolnost, zakonitost, sovesnost i odgovornost, doverlivost,<br />
transparentnost).<br />
^lenovite 7 - 9 od Zakonot se posveteni na uslovite za steknuvawe<br />
svojstvo na lobist.<br />
^lenovite 10 - 14 od Zakonot se odnesuvat na registrirawe na<br />
lobistite.<br />
So ~lenovite 15 - 22 od Zakonot se ureduvaat pravata i dol`nostite<br />
na lobistot (pravo da dobiva informacii i dokumenti spored<br />
pravilata od Zakonot za sloboden pristap do informaciite od javen<br />
karakter; neposredni sredbi i sostanoci so funkcionerite spored<br />
pravilata za rabota na organite; lobistot mo`e da bara da gi pretstavi<br />
svoite stavovi i mislewa pred rabotnite tela na zakonodavnata,<br />
izvr{nata i lokalnata vlast; lobistot mo`e da bide pokanet od rabotnite<br />
tela; mo`e da organizira i da u~estvuva vo javni debati, da dava<br />
izjavi vo mediumi, ...; lobistot e dol`en da dava to~ni podatoci va`ni<br />
za lobiraweto, me|u koi i za kogo lobira, koja e celta i namerata na<br />
lobiraweto; dol`en e da se odnesuva vo soglasnost so propisite za<br />
spre~uvaweto na sudirot na interesite i za spre~uvawe na korupcijata;<br />
da dostavuva godi{en pismen izve{taj so precizni podatoci).<br />
^lenot 23 od Zakonot se odnesuva na aktivnosti {to ne se smetaat<br />
za lobirawe.<br />
Vo ~len 24 od Zakonot se ureduva nadzorot nad lobiraweto<br />
(nadzorot go vr{i Dr`avnata komisija za spre~uvawe na korupcijata,<br />
funkcionerot kaj kogo se lobira e dol`en da podnese prijava do Komisijata<br />
pri nezakonito lobirawe, na {to lobistot e dol`en da odgovori<br />
za pet rabotni dena).<br />
^lenovite 25 - 27 od Zakonot gi opredeluvaat vidovite na merki<br />
(Komisijata mo`e na lobistot da mu izre~e merka - opomena za to-<br />
306
~no opredeleni situacii, merka - inicijativa za bri{ewe od Registarot<br />
ako dva pati bide opomenat vo opredelen rok, i merka - bri{ewe<br />
od Registarot od strana na generalniot sekretar na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija; lobistot ima pravo da povede postapka pred nadle`en<br />
sud protiv bilo koja od navedenite merki).<br />
^lenovite 28 - 29 od Zakonot se preodni i zavr{ni odredbi.<br />
b) Spored ~len 2 od Ustavot na Republika Makedonija, vo Republika<br />
Makedonija suverenitetot proizleguva od gra|anite i im pripa-<br />
|a na gra|anite (stav 1); gra|anite na Republika Makedonija vlasta ja<br />
ostvaruvaat preku demokratski izbrani pretstavnici, po pat na referendum<br />
i drugi oblici na neposredno izjasnuvawe (stav 2).<br />
Vo ~len 8 od Ustavot se opredeleni temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija, me|u koi i osnovnite slobodi<br />
i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto pravo i<br />
utvrdeni so Ustavot i vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba (stav 1); gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi (stav 2).<br />
Spored ~len 61 stav 1 od Ustavot, Sobranieto na Republika Makedonija<br />
e pretstavni~ki organ na gra|anite i nositel na zakonodavnata<br />
vlast na Republikata.<br />
Spored ~len 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka Sobranieto na<br />
Republika Makedonija, kako organ izbran neposredno od gra|anite zaradi<br />
nivno pretstavuvawe, ima ustavno ovlastuvawe da ja vr{i zakonodavnata<br />
vlast, i vo tie ramki da donesuva zakoni so koi }e gi ureduva<br />
pravata i obvrskite na opredeleni subjekti vo op{testvoto, vodej}i<br />
smetka za temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republikata,<br />
me|u koi i za osnovnite slobodi i prava na gra|anite i za vladeeweto<br />
na pravoto, kako i za ustavnite na~ela, me|u koi i za ednakvosta.<br />
So ogled na toa {to so celinata na Zakonot za lobirawe se ureduva<br />
materijata vo vrska so vr{eweto na dejnosta lobirawe odnosno<br />
u~estvoto na opredeleni lica, koi ne se povikani od nadle`nite organi,<br />
vo podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi so cel da go ostvarat<br />
interesot na nekoj subjekt, za {to dobivaat pari~en nadomestok,<br />
pri {to ne se isklu~uvaat od taa materija drugi subjekti, nitu se doveduvaat<br />
vo pra{awe temelnite vrednosti na ustavniot poredok, nitu na-<br />
~eloto na ednakvost, Sudot oceni deka takvata sodr`ina na Zakonot<br />
ima ustavna osnova vo navedenite ~lenovi od Ustavot, poradi {to ne<br />
mo`e go postavi pra{aweto za soglasnosta na celinata na Zakonot,<br />
materijalno gledana, so ustavnite odredbi.<br />
307
Vo odnos na osporuvaweto na postapkata na donesuvaweto na Zakonot<br />
od aspekt na (1) donesuvaweto po itna postapka, (2) bez prethodna<br />
rasprava i konsultacii so zainteresiranite subjekti, (3) bez rasprava<br />
na mati~noto rabotno telo i na zakonodavno-pravnata komisija<br />
i (4) neotstranuvaweto na tie propusti pri vtoroto glasawe za donesuvawe<br />
na Zakonot, Sudot oceni deka tie pra{awa ne se vo delokrug na<br />
Ustavniot sud so ogled na toa {to ne se materija uredena so Ustavot.<br />
Imeno, spored ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i na<br />
drugite propisi i kolektivnite dogovori so Ustavot i so zakonite, a<br />
ne i za soglasnosta na zakonite so Delovnikot na Sobranieto na<br />
Republika Makedonija {to e pra{awe pokrenato so ovaa inicijativa.<br />
7. a) Sudot, vo odnos na ~len 10 stavovite 1 i 3, ~len 11 stav 1 i<br />
~len 14 stav 3 vo delot: "otfrli" od Zakonot, na sednicata utvrdi deka<br />
vo ~len 10 se opredeluva: "Registarot na lobisti (vo natamo{niot tekst:<br />
Registarot), go vodi generalniot sekretar na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija" (stav 1); "formata i sodr`inata na obrazecot za<br />
zapi{uvawe vo Registarot i na~inot na negovoto vodewe go propi{uva<br />
ministerot za pravda" (stav 3).<br />
^len 11 stav 1 od Zakonot predviduva deka: "Vo Registarot se<br />
zapi{uvaat slednive podatoci za lobistot: imeto i prezimeto, EMBG<br />
i adresata na `iveewe i imeto i sedi{teto na pravnoto lice vo koe<br />
lobistot e vraboten."<br />
Vo ~len 14 stav 1 od Zakonot se opredeluva deka: "Ako prijavata<br />
za upis ne gi sodr`i podatocite propi{ani vo obrazecot na prijavata,<br />
generalniot sekretar na Sobranieto na Republika Makedonija }e go<br />
povika baratelot za upis vo rok od tri dena da gi otstrani nedostatocite<br />
vo prijavata." Spored stav 2 od istiot ~len na Zakonot: "Ako<br />
baratelot postapi soglasno so stavot 1 od ovoj ~len }e bide zapi{an vo<br />
Registarot i }e mu se izdade legitimacija." Vo osporeniot stav 3 od<br />
istiot ~len na Zakonot se predviduva deka: "Ako baratelot ne postapi<br />
soglasno so stavot 1 od ovoj ~len, generalniot sekretar na Sobranieto<br />
na Republika Makedonija }e donese re{enie so koe }e go otfrli dostavenoto<br />
barawe za upis vo Registarot.“ Spored stavot 4: "Protiv re-<br />
{enieto od stavot 3 na ovoj ~len koe e kone~no baratelot ima pravo da<br />
povede upraven spor pred nadle`niot sud.<br />
b) Spored ~len 68 stav 1 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija, pokraj drugoto, donesuva zakoni (alineja 2) i vr{i izbori,<br />
imenuvawa i razre{uvawa i na drugi nositeli na javni i drugi funkcii<br />
utvrdeni so Ustavot i so zakon (alineja 16).<br />
Spored ~len 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
308
Od iznesenite ustavni odredbi, me|u drugoto, proizleguva deka<br />
funkciite se utvrduvaat, pokraj so Ustavot, i so zakon i deka Sobranieto<br />
na Republika Makedonija gi donesuva zakonite so koi gi opredeluva<br />
pravata i obvrskite na gra|anite, pa i na funkcionerite. Organite<br />
na dr`avnata uprava, pak, gi izvr{uvaat Ustavot i zakonite vo ramkite<br />
opredeleni so niv.<br />
So ogled na toa {to so ~len 10 stavovite 1 i 3 od Zakonot se<br />
opredeluvaat pravata i obvrskite na funkcioner na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija i na organot na dr`avnata uprava, vo situacija<br />
koga Zakonot gi propi{al ramkite za nivnoto postapuvawe, takvite<br />
odredbi imaat osnova vo navedenite ustavni odredbi, poradi {to Sudot<br />
oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
Vo odnos na ~len 11 stav 1 od Zakonot, Sudot oceni deka zapi-<br />
{uvaweto na li~nite podatoci vo Registarot, koj e javen registar, e vo<br />
funkcija na vr{ewe na javna dejnost, pa takvata odredba ne mo`e da se<br />
smeta za povreda na sigurnosta i tajnosta na li~nite podatoci, poradi<br />
{to ne go postavi pra{aweto za soglasnosta na navedenata zakonska<br />
odredba so Ustavot.<br />
Vo vrska so ~len 14 stav 3 vo delot: "otfrli“ od Zakonot, Sudot<br />
oceni deka institutot otfrlawe gi opfa}a nedostatocite vo procedurata<br />
za ostvaruvawe na nekoe pravo (nenadle`nost, neblagovremenost,<br />
ve}e odlu~uvano), kade {to pripa|a i nekompletnost na baranite podatoci,<br />
pri{to, spored osporenata odredba, na otfrlaweto mu prethodi<br />
povikuvawe i po otfrlaweto sledi mo`nost za poveduvawe upraven<br />
spor, a pokraj toa dopolnitelnoto kompletirawe na prijavata ovozmo-<br />
`uva nova postapka po prijavata, poradi {to ne postoi problem okolu<br />
temelnata vrednost vladeeweto na pravoto, pa ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot del od zakonskata odredba so<br />
~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot.<br />
Sudot, isto taka, oceni deka nema povreda na vladeeweto na<br />
pravoto so toa {to ozna~enata zakonska odredba predviduva istovremeno<br />
postoewe na barawe i na prijava za upis vo Registarot, zatoa {to<br />
toa se dva konzistentni pravni akti koi me|u sebe se nadopolnuvaat.<br />
8. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
9. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
*<br />
309
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 232/2008 so Nacrt-odluka<br />
1. Ustavniot sud na Repubika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
232/2008 od 25 noemvri 2009 godina, povede postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na ~len 7 stav 2 alineite 1 i 3, naslovot "VI. Aktivnosti<br />
{to ne se smetaat za lobirawe" i ~len 23 od Zakonot za lobirawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 106/2008).<br />
Postapkata e povedena zatoa {to se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na ozna~enite odredbi od Zakonot so soodvetnite odredbi od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
2. Donositelot na Zakonot ne dostavi odgovor na navodite vo<br />
Re{enieto za poveduvawe na postapkata.<br />
3. So ogled na toa {to fakti~kata i pravnata sostojba po predmetot<br />
se nepromeneti, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da gi ukine ~len 7 stav 2 alineite 1 i 3, naslovot "VI.<br />
Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe" i ~len 23 od Zakonot za<br />
lobirawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 106/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~lenovite<br />
110 i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 27 januari<br />
2010 godina, donese<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVAAT ~len 7 stav 2 alineite 1 i 3, naslovot "VI.<br />
Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe" i ~len 23 od Zakonot za<br />
lobirawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 106/2008).<br />
2. Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, na inicijativa na<br />
Fondacijata "Institut otvoreno op{testvo," Zdru`enieto na gra|ani<br />
"Transparentnost Makedonija" i Zdru`enieto na gra|ani "Gra|anska<br />
asocijacija Most," site od Skopje, so Re{enie U. br. 232/2008 od 25 noemvri<br />
2009 godina povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbite<br />
od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ovaa odluka, zatoa {to se postavi<br />
pra{aweto za nivnata soglasnost so Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 7 stav 2 od Zakonot se<br />
opredeluvaat uslovite za steknuvawe svojstvo na lobist, pri {to vo<br />
alineja 1 se propi{uva deka lobistot mora da ima visoko obrazovanie<br />
310
od oblasta za koja lobira, a vo alineja 3 se opredeluva lobistot da ne e<br />
kaznet, odnosno da ne mu e izre~ena prekr{o~na sankcija za zabrana za<br />
vr{ewe profesija ili dejnost vo oblasta za koja treba da lobira.<br />
Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, temelna vrednost na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija, pokraj drugoto, e vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba (stav 1); gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi (stav 2).<br />
Spored ~len 13 stav 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka.<br />
Spored ~len 14 stav 2 od Ustavot, nikoj ne mo`e povtorno da<br />
bide suden za delo za koe ve}e bil suden i za koe e donesena pravosilna<br />
sudska odluka.<br />
Vo ~len 32 od Ustavot se opredeluva deka sekoj ima pravo na rabota<br />
i sloboden izbor na vrabotuvawe (stav 1), sekomu pod ednakvi<br />
uslovi mu e dostapno sekoe rabotno mesto (stav 2), ostvaruvaweto na<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori (stav 5).<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka sekoj ima<br />
pravo na rabota i sloboden izbor na vrabotuvawe, na sekogo mora da mu<br />
se ovozmo`i dostapnost na sekoe rabotno mesto pod ednakvi uslovi,<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori nezavisno od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto<br />
i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe,<br />
imotnata i op{testvenata polo`ba, so {to se obezbeduva temelnata<br />
vrednost na vladeeweto na pravoto. Gra|aninot mo`e da trpi pravni<br />
posledici od storeno krivi~no delo ili prekr{ok samo vo obem opredelen<br />
so pravosilna sudska odluka, a ne pred toa i nadvor od odlukata.<br />
So opredelbata vo ~len 7 stav 2 alineja 1 od Zakonot lobistot<br />
da ima visoko obrazovanie od oblasta za koja lobira, Sudot smeta deka<br />
se vr{i diskriminacija na gra|anite po osnov na op{testvena polo-<br />
`ba taka {to gra|anite koi nemaat visoko obrazovanie se diskriminirani<br />
zatoa {to ne mo`at da dadat svoj pridones vo podgotovkata na<br />
zakonite. Od tie pri~ini, Sudot oceni deka takvata zakonska odredba<br />
ne gi obezbeduva pravata opredeleni vo ~len 32 stavovite 1 i 2, na~eloto<br />
na ednakvosta utvrdeno vo ~len 9 i temelnata vrednost na vladeeweto<br />
na pravoto predvideno vo ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot.<br />
Vo odnos na ~lenot 7 stav 2 alineja 3 od Zakonot, Sudot smeta<br />
deka so nego se opredeluva dejnosta lobirawe da ne mo`e da ja vr{i<br />
gra|anin na koj mu e izre~ena krivi~na ili prekr{o~na sankcija zabrana<br />
za vr{ewe dejnost vo oblasta za koja treba da lobira, pri {to taa<br />
311
nemo`nost trae neograni~eno vreme, pa pravnata posledica od pravosilnata<br />
sudska odluka postoi i nadvor od odlukata, so {to neosnovano<br />
se ograni~uvaat pravata na gra|anite opredeleni vo ~len 32 stavovite<br />
1 i 2. Poradi toa, Sudot oceni deka navedenata zakonska odredba ne e<br />
vo soglasnost so ~len 13 stav 1 i ~len 14 stav 2 od Ustavot.<br />
5. Sudot na sednicata, isto taka, utvrdi deka osporeniot naslov<br />
"VI. Aktivnosti {to ne se smetaat za lobirawe" i deka vo osporeniot<br />
~len 23 stav 1 od Zakonot se predviduva deka: "Za lobirawe, vo smisla<br />
na ovoj zakon, nema da se smetaat aktivnostite na licata koi se povikani<br />
da u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvaweto, odnosno objasnuvaweto/implementacijata<br />
na zakoni ili drugi propisi od strana na zakonodavnata,<br />
izvr{nata ili lokalnata vlast bez ogled dali taa svoja aktivnost<br />
ja vr{at so ili bez nadomestok“. Spored osporeniot stav 2 od<br />
istiot ~len na Zakonot, „za lobirawe nema da se smetaat i aktivnostite<br />
vo smisla na stavot 1 od ovoj ~len {to gi prezemaat i pravni lica<br />
(agencii, institucii, zdru`enija na gra|ani od razni oblasti), bez<br />
ogled dali za taa svoja aktivnost primaat nadomestok“. Vo osporeniot<br />
stav 3 od istiot ~len na Zakonot se opredeluva deka: "Aktivnostite na<br />
zdru`enijata na gra|ani soglasno so stavot 1 na ovoj ~len, koga se odnesuvaat<br />
na zastapuvawe na interesite na svoite ~lenovi ili na opredeleni<br />
celni grupi ako gi vr{at bez nadomestok nema da se smetaat za<br />
lobirawe soglasno so ovoj zakon“.<br />
Imaj}i predvid deka naslovot na Glava VI i ~lenot 23 od Zakonot,<br />
ne obezbeduva postoewe na ednakvi mo`nosti za pristap na site<br />
zainteresirani da u~estvuvaat vo procesot na podgotvuvawe na zakonite<br />
i drugite propisi so ogled na toa deka se raboti za diskreciono<br />
pravo na organizatorite da pokanuvaat po nivno nao|awe u~esnici vo<br />
raspravata, Sudot smeta deka postoi mo`nost za eventualna diskriminacija<br />
i stesnuvawe na krugot na zainteresiranite koi imaat pravo i<br />
mo`nost da u~estvuvaat vo raspravata. Od druga strana, Sudot smeta<br />
deka aktivnostite na zdru`enijata na gra|anite vr{eni so nadomestok<br />
se smetaat za lobirawe iako isti takvi aktivnosti na drugite pravni<br />
lica ne se smetaat za lobirawe. Faktot {to fondaciite ne se spomenati<br />
vo ~lenot 23 od Zakonot, so cel da se zemat predvid kako mo`ni<br />
lobisti, Sudot go smeta za nedostatok vo ovaa zakonska odredba. Pokraj<br />
toa, Sudot smeta deka osporeniot naslov i ~lenot 23 od Zakonot<br />
ne sodr`at pobliski kriteriumi za povikuvawe na licata da u~estvuvaat<br />
vo procesot na podgotvuvaweto na zakonite i drugite propisi,<br />
potoa opredeluvaat aktivnostite na zdru`enijata na gra|anite vr{eni<br />
so nadomestok da se smetaat za lobirawe iako takvite aktivnosti na<br />
drugite pravni lica ne se smetaat za lobirawe i nespomenuvaweto na<br />
fondaciite vo ~lenot 23 od Zakonot predizvikuva site aktivnosti na<br />
fondaciite da se smetaat za lobirawe iako tie mo`e i da ne lobiraat.<br />
Poradi toa, Sudot oceni deka ozna~eniot naslov i ~lenot 23 od Zak-<br />
312
onot ne se vo soglasnost so temelnata vrednost na vladeeweto na pravoto.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
7. Ovaa odluka Sudot ja donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova<br />
i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
313
314
22. U. br. 223/2009 (2. 12. 2009)<br />
Osporen akt<br />
^len 162 i ~l. 163 od Zakoniot za vnatre{ni raboti ("SV RM,"<br />
br. 92/2009).<br />
Navodi vo inicijativata<br />
1) Spored navodite vo inicijativata podnesena preku advokatot<br />
Aleksandar Pr~evski, osnovano se postavuvalo pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporenite odredbi od Zakonot so ~l. 9, ~l. 32 st. 1, 2 i 5,<br />
~l. 34 i ~l. 51 od Ustavot.<br />
Imeno, nedvosmisleno proizleguvalo deka pri donesuvawe na<br />
osporenite odredbi, zakonodavecot ne propi{al ednakva pravna polo-<br />
`ba za gra|anite vo odnos na na~inot na ureduvawe na pra{awata vo<br />
vrska so ostvaruvaweto na pravata, obvrskite i odgovornostite na rabotnikot<br />
i rabotodava~ot koi proizleguvaat od rabotniot odnos, negovoto<br />
zasnovawe i prestanok, {to bila negova ustavna obvrska.<br />
Spored ~l. 45 od Zakonot za vnatre{ni raboti, pravata i obvrskite<br />
od rabotniot odnos, vrabotenite vo Ministerstvoto za vnatre{-<br />
ni raboti gi ostvaruvale soglasno so ovoj zakon, Zakonot za policija,<br />
Zakonot za dr`avnite slu`benici, propisite za rabotnite odnosi i<br />
Kolektivniot dogovor na Ministerstvoto.<br />
Navedenata odredba bila smestena vo Glava 6 od Zakonot, koja<br />
nosi naslov "Rabotni odnosi", vo koja bile uredeni pra{awata za zasnovawe<br />
na raboten odnos, obukata na rabotnicite vo Ministerstvoto,<br />
nadomestocite na ime plata, rasporeduvaweto, unapreduvaweto i drugi<br />
pra{awa od ovaa oblast, za vo t. 11 od istata glava koja nosi naslov<br />
"Prekinuvawe na dogovor za vrabotuvawe," so edna odredba iska`ana<br />
vo ~l. 129 da e regulirano pra{aweto za prekinuvawe na dogovorot za<br />
vrabotuvawe na na~in {to na ovlastenoto slu`beni lice vo Ministerstvoto<br />
mu se prekinuval dogovorot za vrabotuvawe koga gi ispolnuva<br />
uslovite za ostvaruvawe na pravoto na penzija utvrdeno so ovoj i poseben<br />
zakon. Analiziraj}i ja ovaa odredba, mo`elo da se zaklu~i deka<br />
intencijata na zakonodavecot bila naso~ena kon utvrduvawe na propisite<br />
so koi }e se regulira pra{aweto za steknuvawe so pravo na penzija,<br />
kako pravo koe proizleguva od rabotniot odnos, zagarantirano so<br />
Ustavot i drugite propisi {to ja reguliraat ovaa materija. Ako se<br />
imala predvid navedenata odredba, so sigurnost mo`elo da se konstat-<br />
315
ira deka osporenite odredbi od Zakonot iako regulirale ista materija,<br />
bile protivre~ni kako po odnos na nivnata sodr`ina, taka i po<br />
odnos na nivnata primena vo ostvaruvaweto na ovie prava na rabotnicite.<br />
Ova dotolku pove}e, {to vo ovaa glava na Zakonot (Glava 6) ostanuvalo<br />
neregulirano pra{aweto na steknuvawe so pravoto na penzija,<br />
odnosno pra{aweto za prekinuvawe na dogovorot za rabota poradi<br />
ispolnuvawe na uslovi na penzija, {to ka`uvalo deka vo vrska so ova<br />
pra{awe, kako {to upatuval i samiot ~l. 45 od Zakonot, }e bile primeneti<br />
odredbite od Zakonot za rabotnite odnosi, odnosno ~len 104 od<br />
Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za rabotnite odnosi<br />
("SV RM," br. 106/2008). Ova osobeno zatoa {to vo drugite propisi<br />
navedeni vo ~l. 45 od Zakonot za vnatre{ni raboti, osven vo Zakonot<br />
za rabotnite odnosi, ova pra{awe ne bilo regulirano, a osporenite<br />
odredbi od Zakonot ne pretstavuvale materijalni odredbi od tekstot<br />
na Zakonot i kako takvi - preodni i zavr{ni odredbi, mo`ele da reguliraat<br />
samo pra{awa vo vrska so sproveduvaweto na materijalnite<br />
odredbi od istiot zakon.<br />
Vpro~em, kade i da bile staveni, osporenite odredbi ne bile vo<br />
soglasnost so na~eloto na ednakvost na gra|anite i na~eloto na dostapnost<br />
na sekoe rabotno mesto, sekomu pod ednakvi uslovi.<br />
Osporenata odredba so koja edna grupa na vraboteni bile staveni<br />
vo ponepovolna polo`ba vo odnos na drugite rabotnici, imala<br />
karakter na diskriminatorska odredba, kako po odnos na pravoto na<br />
vrabotuvawe, taka i po odnos na svojstvoto na rabotnici vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti. Ne mo`elo da se prifati deka vaka utvrdenoto<br />
pravo za steknuvawe so pravo na penzija bilo vo korist na grupata<br />
vraboteni pri Ministerstvoto za vnatre{ni raboti na koi bi im<br />
prestanal rabotniot odnos po ovoj osnov, tuku naprotiv ova pravo mo-<br />
`elo i bilo nu`no da se prifati samo kako pravo koe bilo na {teta<br />
na ovaa grupa vraboteni. Sosema razli~no bilo pra{aweto dokolku<br />
primenata na vaka donesenite odredbi bi bila po sloboden izbor na<br />
vrabotenite koi bi bile zasegnati so istite.<br />
Poradi napred navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na navedenite odredbi i da gi poni{ti.<br />
2) Spored navodite vo vtoropodnesenata inicijativa od strana<br />
na Petko Burliovski od Bitola, Slav~o Markovski od s. Kravari i<br />
<strong>Zoran</strong> Gi~evski od Bitola, so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, me|u drugoto, se regulirale i uslovite za ostvaruvawe na<br />
penzija na site kategorii gra|ani vo Republika Makedonija i ovoj zakon<br />
ne sodr`el odredbi so koi se dava mo`nost so drug zakon, za odredeni<br />
kategorii na gra|ani, poinaku da se reguliraat uslovite za ostvaruvawe<br />
pravo na penzija. Spored toa, ostanatite zakoni vo Republika<br />
Makedonija ne smeele da sodr`at odredbi so koi im se namalu-<br />
316
vaat ili skratuvaat pravata od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
na vrabotenite vo Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 102, 103, 104 i 107 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, bile utvrdeni uslovite za ostvaruvawe pravo<br />
na penzija na ovlastenite rabotnici vo Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti, kazneno popravnite ustanovi i vospitni domovi, koja kategorija<br />
vraboteni soglasno rabotnoto mesto koe go izvr{uva rabotnikot,<br />
ima pravo na sta` so zgolemeno traewe 12 meseci da se smetaat kako 16<br />
meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Vo dosega{nite zakoni za vnatre{nite raboti, ovaa materija<br />
voop{to ne bila regulirana, tuku bila regulirana samo so Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
So noviot Zakon za vnatre{ni raboti, koj e predmet na ovaa<br />
inicijativa, se javuvala neednakvost na gra|anite, odnosno na vrabotenite<br />
vo Ministerstvoto za vnatre{ni raboti so ostanatite ovlasteni<br />
lica vo prethodno navedenite ustanovi vo smisla na ostvaruvawe na<br />
pravoto na penzija, zatoa {to spored osporeniot ~l. 162 st. 1 od Zakonot,<br />
vo periodot od pet godini smetano od denot na zapo~nuvawe na<br />
primenata na ovoj ~len, Ministerstvoto gi prekinuvalo dogovorite za<br />
vrabotuvawe na ovlastenite slu`beni lica i na rabotnicite koi dopolnitelno<br />
se steknale so status na ovlasteno slu`ben lice, po sila na<br />
zakon, so navr{uvawe na 40 godini penziski sta`, bez ogled na godinite<br />
na vozrast.<br />
Vakvata odredba bila vo sprotivnost so ~l. 102, 103, 104 i 107 od<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe i se javuvala neednakvost<br />
kako pome|u ovlastenite lica vraboteni vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti, taka i so ostanatite gra|ani vo Republika Makedonija,<br />
ostanatite lica vraboteni vo Ministeratvoto za pravda, vo<br />
kazneno popravnite ustanovi i vo vospitno popravnite domovi.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da se proiznese<br />
za soglasnosta na ~l. 162 st. 1 od Zakonot so ~l. 9 od Ustavot, osobeno<br />
{to ovaa odredba (neustavna za podnositelite) }e se primenuvala pet<br />
godini, a po istekot na ovoj period, Zakonot }e bil ustaven, {to bilo<br />
anomalija na na{eto zakonodavstvo.<br />
Isto taka, se predlaga da se oceni ~l. 162 st. 2 od Zakonot vo<br />
odnos na ~l. 104 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
3) Spored navodite vo treto podnesenata inicijativa od Dobrivoj<br />
Todorovski i drugi 13 lica, podnositelite na ovaa inicijativa<br />
bile porane{ni rabotnici na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti -<br />
Oddelenie za vnatre{ni raboti vo Ki~evo i bile penzionirani spored<br />
odredbite na ~l. 135 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997 i 24/<br />
2000). Penziskata osnova za odreduvawe na penzijata im bila presmetana<br />
soglasno ~l. 19-32 od ovoj zakon ili presmetan im bil prosek od 40<br />
godini nanazad i dobile minimalni penzii i 2 otpremnini so koi pen-<br />
317
zii edvaj pre`ivuvale vo uslovi na ekonomska kriza i enormno zgolemuvawe<br />
na tro{ocite za `ivot.<br />
Prethodno, site pripadnici na Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti koi gi ispolnuvale uslovite bile penzionirani po odredbite<br />
na prethodniot zakon, bile penzionirani so ednogodi{en prosek i dobile<br />
mnogu visoki penzii i za razlika od niv, podnositelite na inicijativata<br />
bile napolno obespraveni, bidej}i pred Ustavot i pred zakonite<br />
ne bile ednakvi.<br />
So novodoneseniot Zakon za vnatre{ni raboti i osporenite ~l.<br />
162 i 163 od istiot, tie bile o{teteni vo sekoj pogled, bidej}i oti{le<br />
vo penzija so prosek od 40 godini nanazad i so 2 plati otpremnina, a<br />
novite penzioneri }e odele so osnovica od 80% od prose~nata mese~na<br />
neto plata {to rabotnikot ja ostvaril vo tekot na najpovolnite 10 godini<br />
penziski sta` i so otpremnina od 5 prose~ni neto plati. Site<br />
tri nabroeni kategorii na penzioneri pla}ale pridonesi za penzisko<br />
i invalidsko osiguruvawe kolku {to predviduval zakonot, a sega se javuvale<br />
tri kategorii na penzii koe ne{to podnositelite na inicijativata<br />
smetaat deka bilo protivustavno i protivzakonito.<br />
Osporenite ~l. 162 i 163 od Zakonot ne bile vo soglasnost so<br />
~l. 8 al. 3 od Ustavot, zatoa {to pri penzioniraweto na rabotnicite<br />
na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti nemalo vladeewe na pravoto,<br />
bidej}e se penzionirale so tri razli~ni zakona i razli~na visina na<br />
otpremnina.<br />
Isto taka, ovoj specijalno donesen zakon bil sprotiven na ~l. 9<br />
Ustavot, spored koj gra|anite na Republika Makedonija se ednakvi vo<br />
slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto<br />
i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe,<br />
imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Poradi navedenoto se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporeniot zakon i da gi poni{ti<br />
~l. 162 i 163 od istiot. Dokolku nivnata inicijativa bide otfrlena,<br />
napomenuvaat deka }e bidat prinudeni pravdata da ja baraat pred me|unarodniot<br />
sud vo Strazbur.<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi<br />
^len 162<br />
1) Vo preodniot period vo traewe od pet godini, smetano od denot<br />
na zapo~nuvaweto na primenata na ovoj ~len, Ministerstvoto gi<br />
prekinuva dogovorite za vrabotuvawe na ovlastenite slu`beni lica i<br />
na rabotnicite koi dopolnitelno se steknale so status na ovlasteno<br />
slu`beno lice, po sila na zakon, so navr{uvawe na 40 godini penziski<br />
sta` na ovlastenoto slu`beno lice, bez ogled na negovite godini na<br />
vozrast.<br />
318
2) Starosnata penzija od stavot 1 na ovoj ~len se utvrduva vo visina<br />
od 80% od prose~nata mese~na neto plata {to rabotnikot ja ostvaril<br />
vo tekot na najpovolnite deset godini od penziskiot sta`.<br />
^len 163<br />
Vo preodniot period od ~lenot 162 na ovoj zakon na rabotnikot<br />
koj steknal pravo na penzija mu sleduva ednokraten nadomestok vo vid<br />
na otpremnina, vo visina od pet prose~ni mese~ni neto plati ostvareni<br />
po rabotnik vo Republika Makedonija, objavena do denot na isplatata.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br. 77/<br />
2000, go poni{ti Zakonot za ostvaruvawe na predvremena penzija ("SV<br />
RM," br. 37/2000, 41/2000 i 53/2000).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Spored toa, od site napred<br />
izneseni ustavni opredelbi proizleguva deka zakonodavecot, pri ostvaruvaweto<br />
na pravoto so zakon da ureduva pra{awa vo vrska so rabotniot<br />
odnos i negoviot prestanok, kako i so socijalnata sigurnost na<br />
gra|anite i penziite kako niven del, ima ustavna obvrska gra|anite da<br />
gi stavi vo ednakva pravna polo`ba po navedenite osnovi.<br />
Trgnuvaj}i od takvite ustavni opredelbi, Sudot utvrdi deka<br />
osporeniot zakon ne propi{uva ednakva pravna polo`ba na gra|anite.<br />
Imeno, Sudot utvrdi deka predviduvaweto, vo ~l. 1, Zakonot da se<br />
odnesuva samo na nekoi vraboteni kaj korisnicite i edinkite - korisnici<br />
na sredstvata od Buxetot na Republika Makedonija, a ne na site<br />
koi ostvaruvaat sredstva od toj ist izvor, zna~i deka Zakonot ima neednakov<br />
tretman kon gra|anite koi se vo ista op{testvena polo`ba.<br />
Isto taka, Sudot utvrdi deka Zakonot ima neednakov tretman kon gra-<br />
|anite koi se vo ista op{testvena polo`ba i so sodr`inata na ~l. 4 od<br />
Zakonot (nekoj vraboten kaj korisnik na sredstvata od Buxetot da<br />
mo`e da bira dali }e zamine vo predvremena penzija, a nekoj ne), so sodr`inata<br />
na ~l. 9 od Zakonot (nekoi vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
i nau~ni institucii da ostvaruvaat pravo na predvremena penzija, a<br />
nekoi ne), kako i so sodr`inata na ~l. 10 od Zakonot (imeno, Zakonot<br />
da va`i do 31. 12. 2000 godina i, so toa, da se odnesuva na edni vraboteni,<br />
a ne na site vraboteni).<br />
Ponatamu, Sudot utvrdi deka predviduvaweto, vo ~l. 2 st. 1 al. 1<br />
od Zakonot, na ma`ite-vraboteni kaj korisnicite na sredstvata od Buxetot<br />
da im prestane rabotniot odnos so 63 godini `ivot, a na `enitevraboteni<br />
kaj korisnicite na sredstvata od Buxetot so 58,5 godini<br />
`ivot, vo situacija koga tie imaat isti godini penziski sta`, zna~i<br />
neednakov odnos na Zakonot kon gra|anite po osnov na pol. Isto taka,<br />
Sudot utvrdi deka Zakonot ima neednakov tretman kon gra|anite so<br />
319
azli~en pol i so sodr`inata na ~l. 3 od Zakonot so ogled na toa {to<br />
so nego se predviduva razli~na visina (razli~en procent) na penziska<br />
osnovica na ma`ite i `enite (i ednite i drugite vraboteni kaj<br />
korisnicite na sredstvata od Buxetot) so isti godini penziski sta`,<br />
so {to ma`ite se staveni vo ponepovolna pravna polo`ba. [to se<br />
odnesuva, pak, do sodr`inata na drugite zakonski odredbi, Sudot smeta<br />
deka tie se vo funkcija na napred navedenite zakonski odredbi i ne<br />
mo`at samostojno da egzistiraat vo pravniot poredok.<br />
Imaj}i go predvid iznesenoto (sodr`inata na osporeniot zakon<br />
vo negovata celina), od edna strana, i paralelno so ovoj zakon postoewe<br />
na regulativata za rabotnite odnosi i za penziskiot sistem (Zakonot<br />
za rabotnite odnosi i Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe),<br />
vo koi se sodr`ani poinakvi re{enija za prestanokot na<br />
rabotniot odnos i za ostvaruvaweto na pravoto na penzija otkolku vo<br />
osporeniot zakon, od druga strana, Sudot utvrdi deka osporeniot zakon<br />
ne ja zapazuva ustavnata obvrska za toa gra|anite da bidat ednakvo tretirani<br />
i nediskriminirani so zakon.<br />
Istovremeno, so ogled na toa {to na vrabotenite kaj korisnicite<br />
na sredstvata od Buxetot, opfateni so osporeniot zakon, im se menuvaat<br />
pravata od rabotniot odnos i vo vrska so penzijata, a na drugite<br />
vraboteni ne, Sudot oceni deka so toa Zakonot sozdava pravna nesigurnost<br />
i, preku nea koja e sostaven del na dominantnosta na pravoto kako<br />
objektivno merilo nad subjektivnata volja, go povreduva vladeeweto<br />
na pravoto, {to e temelna vrednost na pravniot poredok na Republika<br />
Makedonija spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br. 10/<br />
2001 go ukina Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za rabotnite<br />
odnosi ("SV RM," br. 3/2001).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata: Spored misleweto na Sudot,<br />
ustavna obvrska na zakonodavecot e pri ureduvaweto na pra{awata vo<br />
vrska so ostvaruvaweto na pravata, obvrskite i odgovornostite na rabotnikot<br />
i rabotodavecot od rabotniot odnos i zasnovawe i prestanok<br />
na rabotniot odnos, kako i so socijalnata sigurnost na gra|anite i penziite<br />
kako niven del, gra|anite da gi stavi vo ednakva pravna polo`ba<br />
po navedenite osnovi. Osporeniot zakon, spored misleweto na Sudot,<br />
ne propi{uva ednakva pravna polo`ba na gra|anite. Imeno, predviduvaweto<br />
so osporeniot zakon ostvaruvaweto na pravata, obvrskite<br />
i odgovornostite na rabotnikot i rabotodavecot od raboten odnos i<br />
zasnovaweto i prestanokot na rabotniot odnos, da mo`at da se ureduvaat,<br />
osven so Zaknot za rabotnite odnosi, i so drug zakon; voveduvaweto<br />
na nov praven institut "prestanok na rabotniot odnos so otkaz<br />
po potrebi na slu`bata," koj }e se primenuva samo na edna kategorija<br />
rabotnici, odnosno na vrabotenite vo javniot sektor; prestanokot na<br />
rabotniot odnos na ovaa kategorija rabotnici da zavisi od voljata na<br />
rabotodavecot i utvrduvaweto na razli~ni prava na rabotnicite na<br />
320
koi }e im prestane rabotniot odnos po toj osnov, ne zna~i drugo osven<br />
stavawe na vrabotenite od javniot sektor vo privilegirana polo`ba<br />
vo odnos na vrabotenite vo stopanstvoto, so {to se naru{uva principot<br />
na ednakvost na gra|anite pred Ustavot i zakonite.<br />
Ponatamu, Ustavot ne pravi razlika pome|u vrabotenite vo<br />
stopanstvoto i nestopanstvoto, nitu, pak, dava elementi od koi zakonodavecot<br />
bi mo`el da pravi takva razlika, poradi {to, spored misleweto<br />
na Sudot, osporeniot zakon ne ja zapazuva ustavnata obvrska za<br />
toa gra|anite da bidat ednakvo tretirani i nediskriminirani so zakon.<br />
Imeno, pravoto na rabota, odnosno rabotniot odnos e univerzalno<br />
pravo utvrdeno so Ustavot, koe ne mo`e da se specificira i da zavisi<br />
od sektorot vo koj se ostvaruva. Spored toa, rabotniot odnos (negovoto<br />
zasnovawe, prestanok, prava i obvrski {to proizleguvaat od takviot<br />
odnos) e edinstvena kategorija na dogovoren odnos me|u rabotnikot i<br />
rabotodavecot zaradi vr{ewe na opredeleni raboti i ostvaruvawe na<br />
pravata i obvrskite od toj odnos, koj ednakvo se odnesuva na site rabotnici,<br />
bez ogled na dejnosta ili oblasta vo koja se ostvaruva.<br />
Vo osnova, vrabotenite vo stopanstvoto i vrabotenite vo nestopanstvoto<br />
se nao|aat vo ednakva pravna polo`ba, odnosno vrabotenite<br />
vo javniot sektor ne se nao|aat vo poinakva pravna polo`ba od<br />
vrabotenite vo stopanstvoto i vo zavisnost od toa so zakon ne mo`at<br />
da se utvrdat poinakvi uslovi za zasnovawe i prestanok na rabotniot<br />
odnos po potrebi na slu`bata, nitu poinakvi prava po toj osnov.<br />
Pokraj toa, osporeniot zakon ne sodr`i uslovi i kriteriumi na<br />
koi bi bil obvrzan rabotodavecot da se pridr`uva pri davaweto na<br />
otkaz na rabotnikot po potrebi na slu`bata, kako {to e toa slu~aj pri<br />
prestanokot na rabotniot odnos poradi ekonomski, tehnolo{ki, strukturalni<br />
ili sli~ni promeni. Na takov na~in, se zagrozuva pravnata<br />
sigurnost na rabotnikot i se ograni~uva mo`nosta od za{tita na rabotnikot<br />
na koj mu prestanal rabotniot odnos po toj osnov, so {to se<br />
doveduva vo pra{awe i principot na vladeewe na pravoto.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na ~l. 133-v od Zakonot, odnosno<br />
kvalitetot na pravata {to se utvrduvaat za rabotnicite na koi }e im<br />
prestane rabotniot odnos so otkaz po potrebi na slu`bata, za razlika<br />
od pravata na drugite rabotnici, se doveduva vo pra{awe ednakvata<br />
polo`ba na vrabotenite, privilegiraj}i gi vrabotenite vo javniot sektor.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, spored misleweto na Sudot, so osporeniot<br />
zakon se povreduva principot na ednakvost na gra|anite i na<br />
ednakvata pravna polo`ba na site subjekti na pazarot, kako i pravnata<br />
sigurnost na rabotnicite na koi im prestanuva rabotniot odnos so<br />
otkaz po potrebi na slu`bata, poradi {to Sudot oceni deka osporeniot<br />
zakon ne e vo soglasnost so napred navedenite odredbi na<br />
Ustavot.<br />
321
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Udluka U. br. 23/<br />
2001, 24/2001 i 48/2001 go ukina Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br.<br />
5/2001 godina).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Trgnuvaj}i od toa deka so osporeniot<br />
zakon se vr{at izmeni i dopolnuvawa na Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe i toa so predviduvawe na poseben<br />
na~in na ostvaruvawe pravo na starosna penzija, ako na osigurenikot<br />
mu nedostasuvaat najmnogu do pet godini pred ispolnuvaweto na uslovite<br />
za steknuvawe pravo na starosna penzija i ako mu prestane rabotniot<br />
odnos soglasno so ~l. 133-a od Zakonot za rabotnite odnosi, {to<br />
bi zna~elo posebni uslovi za ostvaruvawe pravo na starosna penzija<br />
pri prestnaok na raboten odnos koga vo svojstvo na rabotodavec se javuva<br />
dr`avata, odnosno vo javniot sektor, Sudot smeta deka vrabotenite<br />
vo javniot sektor se nao|aat vo poinakva pravna polo`ba od vrabotenite<br />
vo stopanstvoto i deka za niv, so ovoj zakon se utvrduvaat poinakvi<br />
uslovi i na~in za ostvaruvawe na pravoto na starosna penzija kako<br />
posledica od prestanok na rabotniot odnos, isto na poinakov na~in i<br />
pod poinakvi uslovi.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka ustavna obvrska<br />
na zakonodavecot pri ureduvawe na odnosite vo vrska so ostvaruvaweto<br />
pravoto na starosna penzija kako osnovno pravo od pravoto<br />
na socijalno osiguruvawe, gra|anite da gi stavi vo ednakva pravna polo`ba.<br />
Me|utoa, Sudot utvrdi deka osporeniot zakon ne propi{uva<br />
ednakvi uslovi za ostvaruvawe pravo na starosna penzija. Imeno, so voveduvaweto<br />
na novi uslovi za ostvaruvawe pravo na starosna penzija vo<br />
sistemot na penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, i toa povrzano so<br />
prestanokot na rabotniot odnos po potreba na slu`bata so otkaz, i da<br />
se odnesuva samo za vrabotenite vo javniot sektor, a ne na site vraboteni<br />
koi ostvaruvaat pravo na penzija od ist izvor zna~i deka Zakonot<br />
gra|anite gi stava vo neednakva polo`ba. Pri toa, treba da se ima predvid<br />
deka Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe na edinstven<br />
na~in go uredil penziskoto i invalidskoto osiguruvawe na rabotnicite<br />
nepravej}i nikakva razlika vo ostvaruvaweto na pravata po<br />
osnov na rabota, odnosno vrabotuvawe vo stopanstvoto ili vo javniot<br />
sektor.<br />
4. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br. 191/<br />
2005 gi ukina ~l. 31 st. 1 al. 7 i ~l. 40, 41, 42, 43, 44, 45, 47 i 48 od Zakonot<br />
za pratenicite ("SV RM," br. 84/2005).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Imaj}i go predvid iznesenoto,<br />
nesporno mo`e da se konstatira deka sodr`inata na osporenite<br />
odredbi od ~lenovite 40, 41, 42, 43, 44 i 45 od Zakonot za pratenicite<br />
bitno otstapuva od op{to utvrdenite principi za ostvaruvawe na pravata<br />
od oblasta na penziskoto i invaliskoto osiguruvawe.<br />
322
Nesporno e deka vo Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
isto taka, ima otstapuvawa od op{tite principi za steknuvawe<br />
na pravata od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe za odredeni<br />
kategorii na rabotnici i toa vo Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti, Ministerstvoto za nadvore{ni raboti, kazneno-popravnite i<br />
vospitno-popravnite domovi. Imeno, istite mo`at pod popovolni,<br />
odnosno razli~ni uslovi od op{tite da ostvaruvaat pravo na penzija i<br />
toa poradi specifi~nosta, te`inata na rabotnoto mesto i uslovite<br />
pod koi gi izvr{uvaat rabotite i rabotnite zada~i i obvrski.<br />
Ottuka, Sudot oceni deka osporenite odredbi od Zakonot sami<br />
po sebe i odnapred ne mo`e da bidat sprotivni na ustavniot princip<br />
na ednakvost (~l. 9 od Ustavot) ili principot vladeewe na pravoto<br />
(~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot), zatoa {to zakonodavecot utvrdil razli~ni<br />
- popovolni uslovi za predvremenata starosna penzija za ovaa kategorija<br />
osigurenici. Me|utoa, spored Sudot, vaka utvrdenite uslovi<br />
mora da se zasnovaat na opravdani pri~ini, da bidat vo prifatliv<br />
soodnos so op{tite principi na regulirawe na ovie prava vo ovaa<br />
oblast, bez osnovi da ne se izdvojuvaat od grupacijata na osigurenici<br />
na koja i pripa|aat za da ne bi se dovela vo pra{awe odredbata od ~l. 1<br />
od Ustavot na Republika Makedonija so koja Republika Makedonija e<br />
definirana kako demokratska i socijalna dr`ava {to indirektno<br />
mo`e da se reflektira vrz ostanatite ustavni principi ednakvost,<br />
vladeewe na pravoto i socijalna pravednost.<br />
Vo obrazlo`enieto na Predlogot na zakonot takvi opravdani<br />
pri~ini ne se dadeni pa soodvetno na toa, pri nepostoewe na takvi<br />
pri~ini, se postavuva pra{aweto dali statusot, odnosno pravnata polo`ba<br />
na pratenicite koja proizleguva pred se od Ustavot, odnosno na~inot<br />
na steknuvawe na mandatot, pravnata priroda i vremetraeweto na<br />
mandatot, pretstavni~kiot karakter na funkcijata, specifi~nosta na<br />
pravata, dol`nostite i odgovornosta na prateni~kata funkcija, javnosta<br />
vo rabotata, ograni~eniot mandat, nemo`nosta na pratenikot da<br />
vr{i druga profesija, dol`nost ili profitna dejnost i dr., mo`e da<br />
bide osnov, odnosno pri~ini do stepen za otstapuvawe na zakonodavecot<br />
od na~eloto na ednakvost na pravata od oblasta na penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe.<br />
Spored Sudot, iznesenata polo`ba, odnosno status na pratenikot<br />
vo pravniot sistem na dr`avata ne mo`e da bidat opravdani pri~ini<br />
ili uslovi za otstapuvawe od op{tite principi vo ovaa oblast do<br />
stepen kako {to toa e napraveno vo osporeniot zakon.<br />
Naprotiv, so samiot fakt {to zakonodavecot utvrdil pred se:<br />
mnogu nizok minimalen broj na godini na sta` na osiguruvawe i starost<br />
za steknuvawe na popovolna starosna penzija za pratenicite nasproti<br />
utvrdenite vo op{tiot zakon za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
za site gra|ani, potoa steknuvawe na pravo na predvremena<br />
starosna penzija ne samo po osnov na vlo`en trud i godini na starost,<br />
323
tuku i po osnov na prateni~ki mandat (najmalku 2 godini prateni~ki<br />
mandat), utvrduvawe na visinata na iznosot na starosna penzija po popovolni<br />
osnovi od postojanite i sli~no, za Sudot ne samo {to za toa ne<br />
postojat opravdani pri~ini, tuku eklatantno e deka osporenite odredbi<br />
otstapuvaat od op{tite principi i ne se pribli`ni nitu na onie<br />
so koi zakonodavecot otstapil od ovie principi predviduvaj}i posebni<br />
uslovi za penzionirawe na odredena kategorija na rabotnici.<br />
Od druga strana, pak, imaj}i ja predvid celokupnata zakonska<br />
regulativa so koja se utvrdeni pra{awata koi se odnesuvaat na pravata<br />
i dol`nostite na drugite nositeli na javni funkcii, odnosno izbrani<br />
ili imenuvani lica vo Republika Makedonija, a za niv ne se utvrdeni<br />
vakvi prava, osnovano mo`e da se postavi pra{aweto na ednakvosta na<br />
nositelite na javni funkcii. Imeno, vo konkretniot slu~aj, Sudot<br />
oceni deka so predviduvaweto na popovolni uslovi samo za odredena<br />
grupa na nositeli na javni funkcii koi se vo ista op{testvena polo-<br />
`ba so ostanatite nositeli na javni funkcii zakonodavecot ima neednakov<br />
tretman {to e na {teta na onie koi ne se opfateni so ovoj ili<br />
drug zakon.<br />
Pravoto na ednakvost e eden od temelnite pravni principi utvrdeni<br />
vo Ustavot na Republika Makedonija. Ova pravo opfa}a dva elementi,<br />
i toa prvo, deka site gra|ani imaat pravo da bidat ednakvo tretirani<br />
pred zakonite i vtoro, deka zakonot ednakvo se primenuva kon<br />
site gra|ani od strana na dr`avnite organi. So drugi zborovi, pravoto<br />
na ednakvost pred zakonot zna~i za{tita na gra|aninot od sekakov vid<br />
na diskriminacija vo u`ivaweto na pravata, no i vo ostvaruvaweto na<br />
obvrskite.<br />
Od analizata na navedenata ustavna odredba proizleguva deka<br />
ustavnoto na~elo na ednakvost go obvrzuva zakonodavecot vo ureduvaweto<br />
na odnosite na~eloto na ednakvost da go sogleda na konkreten,<br />
a ne na apstrakten na~in preku praviloto deka so ednakvite ednakvo<br />
treba da se postapuva, a so neednakvite neednakvo.<br />
Ottuka, imaj}i go predvid iznesenoto Sudot oceni deka so osporenite<br />
zakonski odredbi zakonodavecot utvrdil poinakvi uslovi i<br />
na~in na ostvaruvawe na predvremena starosna penzija koi vo osnova<br />
ne mo`at da bidat ni{to drugo osven steknuvawe na prava pod privilegirani<br />
uslovi i se odnesuvaat samo na pratenicite, a ne na site nositeli<br />
na javni funkcii koi se vo ista op{testvena polo`ba ili na<br />
site gra|ani bez za toa da postojat opravdani osnovi, so {to zakonodavecot<br />
gi stava gra|anite vo neednakva polo`ba, {to e vo direktna<br />
sprotivnost so ~l. 9 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
5. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 27/<br />
2006, pome|u drugoto, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 226-a vo celina i posebno na st. 1, st. 3 vo celina i posebno vo delot<br />
"izvr{eni soglasno so dinami~kiot plan za transformacija na edinicite,<br />
komandite i {tabovite na Armijata," st. 4 al. 1 i st. 5 na ovoj<br />
324
~len vo delot "Ministerstvoto za odbrana" i ~l. 226-b st. 1 i st. 2 vo<br />
delot "Ministerstvoto za odbrana" od Zakonot za slu`ba vo Armijata<br />
na Republika Makedonija ("SV RM," br. 62/2002, 98/2002, 25/2003, 71/<br />
2003 i 112/2005).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Me|utoa, so ogled na toa {to<br />
~l. 226-a st. 4 al. 1 od Zakonot vo odnos na ~l. 9 od Ustavot so nekoi<br />
inicijativi se osporuva i od pri~ini {to so nego se sozdavala pravna<br />
neednakvost me|u samite voeni stare{ini, zatoa {to tie do krajot na<br />
2007 godina, mo`ele pravoto na penzija da go ostvaruvaat pod razli~ni<br />
uslovi Sudot pri ocenuvawe na osporeniot st. 4 al. 1 na ~l. 226-a od Zakonot,<br />
ja ima{e predvid i sodr`inata na ~l. 4 od Zakonot za dopolnuvawe<br />
na Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija<br />
("SV RM,"br. 71/2003), na koj se povikuvaat ovie podnositeli.<br />
Imeno, spored ~l. 4 od navedeniot Zakon, vo preodniot period<br />
od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon do 31. 12. 2007 godina,<br />
voen stare{ina i civilno lice na slu`ba vo Armijata steknuva pravo<br />
na starosna penzija koga }e napolni penziski sta` 40 godini (ma`),<br />
odnosno 35 godini (`ena), bez ogled na vozrasta. (st. 1)<br />
Za ispolnuvawe na uslovite od st. 1 na ovoj ~len se vr{i dokup<br />
na sta`, najmnogu do pet godini. (st. 2)<br />
Osnovicata za dokup na sta` se opredeluva od platata isplatena<br />
posledniot mesec pred ostvaruvawe na pravoto na penzija i vremeto<br />
na dokupot na sta`, a sredstvata gi obezbeduva Ministerstvoto za<br />
odbrana. (st. 3)<br />
Pobliski propisi za na~inot i postapkaa za dokup na sta` donesuva<br />
ministerot za odbrana. (st. 4 na ~l. 4 od ovoj zakon)<br />
Razgleduvaj}i ja osporenata odredba na st. 4 al. 1 od Zakonot vo<br />
odnos na odredbata na ~l. 4 od Zakonot za dopolnuvawe na Zakonot za<br />
slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija mo`e da se konstatira<br />
deka ovie dve odredbi se so razli~no vreme na va`ewe i toa: osporenata<br />
odredba va`i za neodredeno vreme, a odredbata na ~l. 4 od ozna-<br />
~eniot zakon e od temporalen karakter, odnosno va`i samo za odreden<br />
vremenski period (do krajot na idnata godina).<br />
Isto taka, navedenite dve odredbi se razlikuvaat i vo odnos na<br />
toa koga mo`e da se ostvaruva pravoto na penzija pod uslovite predvideni<br />
vo niv. Taka, pravoto na penzija soglasno uslovite utvrdeni vo<br />
osporenata odredba na ~l. 226-a st. 4 al. 1 od Zakonot (koe e samo edno<br />
od pravata utvrdeni vo ovoj ~len, a vo ~ija celina treba da se posmatra<br />
i ovaa odredba za da se sfati nejzinata cel i su{tina), voeniot stare-<br />
{ina mo`e da go ostvaruva samo ako rabotniot odnos mu prestane poradi<br />
strukturni promeni vo aktot za formacija na Armijata i toa vo<br />
smisla na st. 1, 2 i 3 od istiot ~len na ovoj Zakon, dodeka ostvaruvaweto<br />
na pravoto na penzija pod uslovi utvrdeni vo ~l. 4 od ozna~eniot<br />
Zakon za dopolnuvawe na Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
325
Makedonija, ne se uslovuva so prestanok na rabotniot odnos isklu~ivo<br />
po toj osnov.<br />
Ottuka, ne e slu~ajno {to vo dvete ovie odredbi, za pravata {to<br />
se steknuvaat pod uslovite utvrdeni vo niv zakonodavecot operira so<br />
razli~ni termini, odnosno definicii. Imeno, vo ~l. 4 od ozna~eniot<br />
zakon stanuva zbor za steknuvawe pravo na starosna penzija, koe e utvrdeno<br />
i vo sistemskiot Zakon za penziskoto i invalidsko osiguruvawe,<br />
koe osigurenicite go steknuvaat pod posebni uslovi utvrdeni vo ovoj<br />
zakon, dodeka vo osporeniot st. 4 al. 1 na ~l. 226-a od Zakonot se raboti<br />
za pravo na penzija (bez prefiksot starosna), a ova pravo pod uslovi<br />
utvrdeni vo taa odredba voeniot stare{ina mo`e da go stekne dokolku<br />
ne gi ispolnuva uslovite za starosna penzija.<br />
Od navedenoto proizleguva deka vo tie dve zakonski odredbi<br />
vsu{nost se raboti za dve razli~ni, a ne za isti prava, kako {to smetaat<br />
podnositelite na inicijativite. Poradi toa, spored Sudot vo vakov<br />
slu~aj ne mo`e da stane zbor za neednakvost na voenite stare{ini<br />
zatoa {to osnovano i opravdano e zakonodavecot za dve razli~ni prava<br />
da utvrduva i razli~ni uslovi za nivno ostvaruvawe.<br />
Ottuka, navodite vo inicijativite deka so osporenata odredba<br />
na st. 4 al. 1 na ~l. 226-a od Zakonot voenite stare{ini na slu`ba vo<br />
Armijata na Republika Makedonija se doveduvale vo neednakva, odnosno<br />
neramnopravna polo`ba, zatoa {to vo nea ne se predviduvala mo`nost<br />
za dokup na sta`, kako {to toa bilo predvideno vo ~l. 4 na ozna~eniot<br />
zakon, spored Sudot se neosnovani, poradi {to i od aspekt na<br />
ovie navodi ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na ~lenot<br />
226-a st. 4 al. 1 od Zakonot so ~l. 9 od Ustavot, nitu pak na ~l. 226-b st.<br />
1 od Zakonot, koj, isto taka, od istite pri~ini se osporuva vo odnos na<br />
ovoj ~len od Ustavot so inicijativata na Samostojniot sindikat na<br />
vraboteni vo odbranata.<br />
So ogled na toa {to vo konkretniot slu~aj se osporuvaat zakonski<br />
odredbi i toa odredbi na ~l. 226-a i 226-b od Zakonot za slu`ba vo<br />
Armijata na Republika Makedonija, koi se pomesteni vo Glava XV<strong>III</strong> -<br />
Prestanok na rabotniot odnos, a vo koi kako lex specialis na specifi~en,<br />
jasen i precizen na~in se ureduva prestanokot na rabotniot<br />
odnos vo Ministerstvoto za odbrana na voen stare{ina, pri {to edno<br />
od pravata {to vo toj slu~aj mu se obezbeduva na voeniot stare{ina e i<br />
pravoto na penzija pod uslovi i visina utvrdeni so ovoj zakon, koe, pak,<br />
kako pravo od socijalnoto osiguruvawe e vo funkcija na obezbeduvawe<br />
na socijalnata sigurnost, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na osporenite zakonski odredbi nitu so ~lenot<br />
8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 5 i ~l. 34 od Ustavot, vo odnos na koi, isto taka,<br />
se osporuva nivnata ustavnost.<br />
6. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 8/<br />
2002 ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na ~lenot 82 stav 1 i<br />
326
2 od Zakonot za dr`avnite slu`benici ("SV RM," br. 59/2000, 112/2000,<br />
34/2001 i 103/2001).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. Soglasno ~l. 82 st. 5 od Zakonot<br />
za dr`avnite slu`benici, vo slu~aj na prestanok na vrabotuvaweto,<br />
dr`avniot slu`benik gi ima pravata utvrdeni so Zakonot za<br />
rabotnite odnosi i so Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Vrz osnova na iznesenoto proizleguva deka site prava vo slu~aj<br />
na prestanok na vrabotuvaweto na dr`avnite slu`benici se ostvaruvaat<br />
soglasno odredbite na Zakonot za rabotnite odnosi identi~no<br />
kako i za ostanatite vraboteni koi nemaat status na dr`avni slu`benici.<br />
Toa zna~i deka dr`avnite slu`benici na koi im prestanuva rabotniot<br />
odnos zaradi namaluvawe na nadle`nostite ili obemot na rabotata<br />
na soodvetniot organ, se izedna~eni vo svoite prava so drugite<br />
rabotnici na koi im prestanuva rabotniot odnos zaradi ekonomski,<br />
tehnolo{ki, strukturalni ili sli~ni promeni.<br />
Vrz osnova na iznesenoto Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~l. 82 st. 1 i 2 od Zakonot<br />
so Ustavot od aspekt na ramnopravnosta na dr`avnite slu`benici<br />
kako i od aspekt na nivnata pravna sigurnost, poradi {to odlu~i kako<br />
vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
7. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
223/2005 ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 210 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 80/1993, 3/1994-ispravka, 14/1995, 71/1996, 32/<br />
1997, 24/2000, 96/2000, 50/2001, 85/2003, 50/2004, 4/2005, 84/2005 i 101/<br />
2005), vo delot spored koj prestanuva da va`at ~l. 132 i 137 od Zakonot<br />
za vnatre{ni raboti ozna~en vo osporeniot ~l. 210 od Zakonot.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. Vo odnos na pra{aweto, pak,<br />
dali so Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe voop{to, a<br />
ne so konkretno osporeniot del na ~l. 210 od Zakonot, zakonodavecot<br />
gi dovel gra|anite - rabotnici so posebni dol`nosti i ovlastuvawa vo<br />
Ministerstvoto za vnatre{ni raboti vo neednakva polo`ba poradi<br />
toa {to nekoi pravoto na penzija go ostvarile spored prethodniot<br />
praven re`im, koj bil popovolen, a drugi ova pravo go ostvarile i }e<br />
go ostvaruvaat spored sega va`e~kiot Zakon za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, a koe pra{awe posredno se nametnuva so ovaa inicijativa,<br />
spored Sudot vo konkretniot slu~aj ne mo`e da stane zbor za<br />
neednakvost bidej}i ovie dve kategorii gra|ani pravoto na penzija go<br />
ostvarile ili treba da go ostvaruvaat vrz osnova na dva razli~ni pravni<br />
re`imi. Imeno, od aspekt na na~eloto na ednakvost, spored Sudot<br />
bitno e {to va`e~kiot praven re`im za pravata od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ednakvo se odnesuva za site rabotnici so posebni<br />
dol`nosti i ovlastuvawa od Ministerstvoto za vnatre{ni raboti<br />
od denot na primenata na Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
327
osiguruvawe (1. 01. 1994 godina) i {to so ovoj zakon tie se staveni vo<br />
ednakva, a ne vo neednakva pravna polo`ba.<br />
8. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 87/<br />
2009, pome|u drugoto, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 28 st. 1 t. 8 i 9 od Zakonot za prosvetnata inspekcija ("SV RM," br.<br />
52/2005 i 81/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. Faktot {to so Zakonot za<br />
rabotnite odnosi, kako lex generalis, se ureduvaat rabotnite odnosi i<br />
pravata i obvrskite na rabotnicite i rabotodava~ite, vo koja smisla i<br />
odgovornosta na rabotnikot, ne pretstavuva pre~ka zakonodavecot vo<br />
ramkite na svoite ustavni ovlastuvawa (~l. 68 st. 1 al.a 2 od Ustavot)<br />
so drugi zakoni da douredi odredeni pra{awa, kako {to vpro~em e i<br />
slu~ajot so predmetniot zakon i toa ne pretstavuva povreda na Ustavot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka se neosnovani navodite<br />
vo inicijativata deka so osporenite zakonski odredbi so koi se<br />
propi{uva ovlastuvawe za prosvetniot inspektor da predlo`i otstranuvawe<br />
od rabotnoto mesto na nastavnik i drugi vraboteni vo vospitno-obrazovniot<br />
proces vo slu~aite utvrdeni so ovoj zakon, se voveduval<br />
dualizam vo zakonskata regulativa od oblasta na rabotnite odnosi,<br />
vo delot za odgovornosta na rabotnikot, kako pra{awe koe bilo uredeno<br />
so Zakonot za rabotnite odnosi, na edinstven i op{t na~in za site<br />
vraboteni i rabotodava~i, poradi {to ne go postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na ovie odredbi so ~len 32 stav 5 od Ustavot.<br />
328<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali so propi{uvaweto mo`nost za predvremeno penzionirawe<br />
na ovlasteni slu`beni lica na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti<br />
koi navr{ile 40 godini penziski sta`, bez ogled na nivnata vozrast,<br />
so pravo da steknat polna starosna penzija, kako reformska merka<br />
koja }e se primenuva vo limitiran period od pet godini, se povreduvaat<br />
pravoto na rabota na ovie lica i na~eloto na ednakvost na<br />
gra|anite pred Ustavot i zakonite, odnosno pravoto na socijalna sigurnost<br />
soglasno so na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e<br />
temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.
Soglasno ~l. 32 st. 2 od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu<br />
e dostapno sekoe rabotno mesto. Soglasno st. 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so<br />
zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Spored ~l. 51 st. 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Od sodr`inata na navedenite odredbi od Ustavot proizleguva<br />
deka pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba, kako i pravata od penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, kako del od socijalnoto osiguruvawe,<br />
se ureduvaat so zakon i so kolektiven dogovor.<br />
So Zakonot za vnatre{ni raboti se ureduvaat vnatre{nite raboti,<br />
organizacijata i nadle`nosta na Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti (vo natamo{niot tekst: Ministerstvoto), kategoriite, statusot<br />
i posebnite dol`nosti i ovlastuvawa na rabotnicite vo Ministerstvoto,<br />
kontrolata na vr{eweto na rabotite na Ministerstvoto,<br />
pravata i obvrskite od raboten odnos na rabotnicite vo Ministerstvoto,<br />
dol`nostite na rabotnicite vo Ministerstvoto, materijalnata<br />
odgovornost, odnosno nadomestokot na {teta i disciplinskata odgovornost<br />
na rabotnicite vo Ministerstvoto ( ~l. 1).<br />
Spored ~l. 2 na ovoj zakon, vnatre{ni raboti, vo smisla na ovoj<br />
zakon se:<br />
- ostvaruvawe na sistemot na javna i dr`avna bezbednost;<br />
- spre~uvawe na nasilno urivawe na demokratskite institucii<br />
utvrdeni so Ustavot na Republika Makedonija;<br />
- za{tita na `ivotot, li~nata sigurnost i imotot na gra|anite;<br />
- spre~uvawe na razgoruvawe na nacionalna, rasna ili verska<br />
omraza i netrpelivost;<br />
- spre~uvawe na vr{ewe krivi~ni dela i prekr{oci, otkrivawe<br />
i fa}awe na nivnite storiteli i prezemawe na drugi so zakon opredeleni<br />
merki za gonewe na storitelite na tie dela;<br />
- gra|anski raboti i<br />
- drugi raboti utvrdeni so ovoj i poseben zakon.<br />
Soglasno ~l. 29 st. 1 od Zakonot, vo Ministerstvoto rabotnicite<br />
imaat status na: ovlasteni slu`beni lica, soglasno so ovoj zakon;<br />
dr`avni slu`benici, soglasno so Zakonot za dr`avnite slu`benici i<br />
rabotnici, soglasno so Zakonot za rabotnite odnosi. Spored st. 2 na<br />
ovoj ~len, ovlasteni slu`beni lica od st. 1 al. 1 na ovoj ~len se: ovlasteni<br />
slu`beni lica za vr{ewe stru~ni ili gra|anski raboti; ovlasteni<br />
slu`beni lica za bezbednost i kontrarazuznavawe i policiski<br />
slu`benici.<br />
Spored ~l. 31 od Zakonot, rabotnicite vo Ministerstvoto koi<br />
se so status na ovlasteni slu`beni lica, imaat posebni dol`nosti i<br />
ovlastuvawa, utvrdeni so ovoj i drug zakon, poradi vidot, slo`enosta i<br />
te`inata na rabotata, kako i uslovite i na~inot na nejzinoto vr{ewe.<br />
329
Soglasno ~l. 45 od ovoj zakon, pravata i obvrskite od rabotniot<br />
odnos, rabotnicite vo Ministerstvoto gi ostvaruvaat soglasno so ovoj<br />
zakon, Zakonot za policija, Zakonot za dr`avnite slu`benici, propisite<br />
za rabotnite odnosi i Kolektivniot dogovor na Ministerstvoto.<br />
Spored ~l. 129 od istiot zakon, na ovlasteno slu`beno lice vo<br />
Ministerstvoto, mu se prekinuva dogovorot za vrabotuvawe koga gi<br />
ispolnuva uslovite za ostvaruvawe na pravoto na penzija utvrdeni so<br />
ovoj i poseben zakon.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi i na Zakonot vo<br />
celina, proizleguva deka zakonodavecot go uredil pra{aweto na posebni<br />
dol`nosti i ovlastuvawa na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti,<br />
kako nadle`en organ na dr`avnata uprava koj gi vr{i vnatre{nite<br />
raboti utvrdeni so ovoj zakon, vo koja smisla gi utvrdil i pravata i<br />
dol`nostite na ovlastenite slu`beni lica, kako rabotnici na Ministerstvoto<br />
koi imaat posebni dol`nosti i ovlastuvawa, razli~ni od<br />
rabotnite zada~i na drugite vraboteni vo Ministerstvoto.<br />
Ponatamu, vo preodnite i zavr{nite odredbi na ovoj zakon, zakonodavecot<br />
propi{al deka vo preodniot period vo traewe od pet godini,<br />
smetano od denot na zapo~nuvaweto na primenata na ovoj ~len, Ministerstvoto<br />
gi prekinuva dogovorite za vrabotuvawe na ovlastenite<br />
slu`beni lica i na rabotnicite koi dopolnitelno se steknale so status<br />
na ovlasteno slu`beno lice, po sila na zakon, so navr{uvawe na 40<br />
godini penziski sta` na ovlastenoto slu`beno lice, bez ogled na negovite<br />
godini na vozrast (~l. 162 st. 1). Starosna penzija na ovie lica<br />
se utvrduva vo visina od 80% od prose~nata mese~na neto plata {to rabotnikot<br />
ja ostvaril vo tekot na najpovolnite deset godini od penziskiot<br />
sta` ( ~l. 162 st. 2). Spored ~l. 163 na istiot zakon, vo preodniot<br />
period od ~l. 162 na ovoj zakon na rabotnikot koj steknal pravo na penzija<br />
mu sleduva ednokraten nadomestok vo vid na otpremnina, vo visina<br />
od pet prose~ni mese~ni neto plati ostvareni po rabotnik vo<br />
Republika Makedonija, objavena do denot na isplatata.<br />
Pri navedenata situacija se postavuva pra{aweto dali zakonodavecot<br />
imal ustaven osnov vo Zakonot za vnatre{ni raboti, kako preodno,<br />
vremeno re{enie koe }e trae odreden period od pet godini, da<br />
propi{e prekinuvawe na raboten odnos po sila na zakon, poradi navr{en<br />
penziski sta`, bez ogled na vozrasta na ovlastenoto slu`beno<br />
lice, kako i dali mo`el da propi{e toa lice da stekne pravo na penzija,<br />
bez ispolnuvawe na potrebnata starosna granica za ostvaruvawe<br />
na ova pravo utvrdena kako uslov vo sistemot na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.<br />
Vo odgovor na ova pra{awe smetame deka treba da se napravi<br />
analiza na odredbite od Zakonot za rabotnite odnosi koi ja ureduvaat<br />
materijata za prestanok na rabotniot odnos, kako i na odredbite od<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe koi ja ureduvaat<br />
materijata za steknuvawe na penzija kako pravo od raboten odnos.<br />
330
Analizata na Zakonot za rabotnite odnosi poka`uva deka ovoj<br />
zakon nema odredbi spored koi dogovorot za vrabotuvawe prestanuva<br />
poradi ispolnuvawe na uslovi za penzija, tuku sodr`i odredbi za prekin<br />
na dogovorot za rabota poradi vozrast na rabotnikot, odnosno<br />
odredba spored koja rabotodava~ot go prekinuva dogovorot za vrabotuvawe<br />
na rabotnikot koga rabotnikot }e napolni 64 godini vozrast<br />
i 15 godini penziski sta` (~l. 104 st. 1) i odredba spored koja rabotodava~ot,<br />
na barawe na rabotnikot od stavot 1 na ovoj ~len mo`e da mu<br />
go prodol`i dogovorot za vrabotuvawe najmnogu do 65 godini vozrast,<br />
dokolku so zakon poinaku ne e utvrdeno (~l. 104 st. 2).<br />
Spored odredbite na Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, osigurenikot steknuva pravo na starosna penzija koga }e<br />
napolni 64 godini `ivot (ma`), odnosno 62 godini `ivot (`ena) i najmalku<br />
15 godini penziski sta` (~l. 17 st. 1). Pritoa, Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe ima otstapuvawa od ovie op{ti<br />
principi za steknuvawe na pravata od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
za odredeni kategorii na rabotnici i toa osigurenici vo<br />
odbranata, Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, Ministerstvoto za<br />
nadvore{ni raboti, kazneno-popravnite i vospitno-popravnite domovi<br />
(Glava IV. Steknuvawe i ostvaruvawe na pravata na opredeleni<br />
kategorii osigurenici pod posebni uslovi, ~l. 94 - 109). Imeno, istite<br />
mo`at pod popovolni, odnosno razli~ni uslovi od op{tite da ostvaruvaat<br />
pravo na penzija i toa poradi specifi~nosta, te`inata na rabotnoto<br />
mesto i uslovite pod koi gi izvr{uvaat rabotite i rabotnite<br />
zada~i i obvrski. Taka, rabotnik na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti<br />
koj ima najmalku 25 godini penziski od koi najmalku 15 godini<br />
efektivno pominati na rabotni mesta za koi sta`ot na osiguruvawe se<br />
smeta so zgolemeno traewe i 55 godini (ma`), odnosno 50 godini `ivot<br />
(`ena), mo`e da ostvari pravo na starosna penzija, ako rabotniot<br />
odnos mu prestane po potreba na slu`bata (~len 100). Na rabotnicite<br />
od ~lenovite 100, 102 i 104 na ovoj zakon im se opredeluva starosna penzija<br />
koja za 25 godini penziski sta` iznesuva 62,0% od penziskata<br />
osnova za ma`, odnosno 65,6% od penziskata osnova za `ena i se zgolemuva<br />
za po 1,2% od penziskata osnova za sekoja natamo{na navr{ena<br />
godina do 40 godini penziski sta` (ma`), odnosno za po 1,44% od penziskata<br />
osnova za sekoja natamo{na navr{ena godina do 35 godini penziski<br />
sta` (`ena), taka {to starosnata penzija ne mo`e da iznesuva<br />
pove}e od 80% od penziskata osnova (~l. 105).<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka rabotodava~ot<br />
}e go prekine dogovorot za rabota vo situacija koga rabotnikot<br />
}e postigne vozrast od 64 godini, koja pak vozrast e uslov istiot da<br />
mo`e da ostvari starosna penzija, dokolku ima najmalku 15 godini penziski<br />
sta`. Toa vsu{nost zna~i deka rabotodava~ot ima zakonsko pravo,<br />
no i obvrska da go prekine rabotniot odnos na licata koga }e ispolnat<br />
uslovi za ostvaruvawe na starosna penzija, a najdocna do napol-<br />
331
nuvawe 65 godini vozrast na rabotnikot, dokolku so zakon ne e poinaku<br />
utvrdeno.<br />
So osporenoto re{enie vo ~l. 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti,<br />
zakonodavecot opredeluva za opredelen period od pet godini po<br />
primenata na ovoj ~len (od 1. 01. 2010 do 31. 12. 2014 godina), drug, razli~en<br />
osnov za prestanok na dogovorot za vrabotuvawe na ovlastenite<br />
slu`beni lica vo Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, koj ne e povrzan<br />
so vozrasta na rabotnikot, tuku zavisi od ostvareniot penziski<br />
sta`, koj pak ovozmo`uva steknuvawe pravo na predvremena penzija.<br />
Spored obrazlo`enieto za donesuvawe na Zakonot za vnatre{ni raboti,<br />
vakvoto zakonsko re{enie pretstavuva merka so koja treba da se postigne<br />
namaluvawe na brojot na vrabotenite vo Ministerstvorto za<br />
vnatre{ni raboti, vo duhot na reformite i dostignuvawe na prepora~aniot<br />
soodnos na broj na gra|ani i broj na pripadnici na policijata,<br />
imaj}i pradvid deka zaedni~kite standardi i principi na Evropskata<br />
Unija, kako i evropskite preporaki vo odnos na dimenzioniraweto<br />
na ~ove~kite resursi, predviduvale dostignuvawe na standardot<br />
1:300 (eden policaec na trista `iteli), pri {to soglasno izvr-<br />
{enite analizi vo Ministerstvorto za vnatre{ni raboti, utvrden bil<br />
vkupen broj na vraboteni vo Ministerstvoto pogolem od predvidenite<br />
standardi. Pritoa, se uka`uva deka namaluvaweto na brojot na vraboteni<br />
so posebni uslovi za nivno penzionirawe, ne pretstavuvalo novina<br />
vo na~inot na ostvaruvawe na navedenata cel. Imeno, so Zakonot<br />
za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija ("SV RM," br. 62/2002,<br />
98/2002, 71/2003 i 112/2005), bile predvideni posebni uslovi za penzionirawe<br />
na voenite stare{ini, vo nasoka na implementacija na reformite<br />
vo Armijata na Republika Makedonija, soglasno standardite na<br />
NATO. 3<br />
3<br />
Закон за служба во Армијата на Република Македонија (Службен весник<br />
на Република Македонија” број 62/2002, 98/2002, 25/2003, 71/2003, 112/2005,<br />
134/2007 и 6/2009)<br />
Член 225<br />
На професионален војник и воен старешина му престанува работниот однос<br />
во Министерството за одбрана во следниве случаи ако:<br />
. 8) исполни услови за пензија согласно со закон - со денот на доставување<br />
на конечното решение за престанок на работниот однос и<br />
Член 226-а<br />
На воен старешина може да му престане работниот однос во Министерството<br />
за одбрана и поради структурни промени во актот за формацијата на Армијата.<br />
Структурни промени во актот за формацијата на Армијата се промени кои<br />
се однесуваат на организационата поставеност на Армијата и кои предизвикуваат<br />
укинување или трансформација на единицата, командата или штабот, бараат<br />
332
Imaj}i go predvid iznesenoto, nesporno mo`e da se konstatira<br />
deka sodr`inata na osporenata odredba od ~lenot 162 od Zakonot za<br />
vnatre{nite raboti otstapuva od op{to utvrdenite principi za<br />
prestanok na rabotniot odnos soglasno Zakonot za rabotnite odnosi i<br />
za steknuvawe starosna penzija soglasno Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.<br />
промена на должностите или намалување на обемот на работата и укинување на<br />
формациски места.<br />
На воениот старешина, кој во рок од 60 дена од структурните промени во<br />
актот за формацијата на Армијата извршени согласно со динамичкиот план за трансформација<br />
на единиците, командите и штабовите на Армијата, нема да биде поставен<br />
на формациско место согласно со одредбите на членовите 74, 75 или 76 став 1<br />
точка 1 од овој закон или го одбие понуденото поставување, му престанува работниот<br />
однос во Министерството за одбрана.<br />
Во случај на престанок на работниот однос во смисла на ставот 3 на овој<br />
член, Министерството за одбрана на воениот старешина му обезбедува едно од следниве<br />
права:<br />
- стекнување право на пензија под условите утврдени со овој закон, со<br />
најмалку 25 години пензиски стаж, без оглед на возраста, доколку не исполнува<br />
услови за старосна пензија;<br />
Член 226-6<br />
Висината на пензијата од членот 226-а став 4 алинеја 1 на овој закон се<br />
утврдува во зависност од должината на исполнетиот пензиски стаж, со тоа што<br />
пензиската основа во висина од 80%, се намалува за 1% за секоја година пензиски<br />
стаж пократок од 40 години.<br />
ЗАКОН за дополнување на Законот за служба во Армијата на Република<br />
Македонија ("СV RM," бр. 71.2003 од 05.11.2003 година)<br />
Член 4<br />
Во преодниот период од денот на влегувањето во сила на овој закон до 31<br />
декември 2007 година, воен старешина и цивилно лице на служба во Армијата<br />
стекнува право на старосна пензија кога ќе наполни пензиски стаж 40 години (маж),<br />
односно 35 години (жена), без оглед на возраста.<br />
За исполнување на условите од ставот 1 на овој член се врши докуп на стаж,<br />
најмногу до пет години.<br />
Основицата за докуп на стаж се определува од платата исплатена<br />
последниот месец пред остварување на правото на пензија и времето на<br />
докупот на стаж, а средствата ги обезбедува Министерството за одбрана.<br />
Поблиски прописи за начинот и постапката за докуп на стаж донесува<br />
министерот за одбрана.<br />
333
Postoeweto na Zakonot za rabotnite odnosi i na Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, kako lex generalis, so koi se ureduvaat<br />
rabotnite odnosi i pravata od oblasta na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, vo koja smisla se ureduva prekinuvaweto na dogovorot<br />
za vrabotuvawe poradi vozrast i steknuvaweto na starosna penzija<br />
kako edno od pravata vo sferata na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, smetame deka ne pretstavuva pre~ka zakonodavecot vo ramkite<br />
na svoite ustavni ovlastuvawa (~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot) so<br />
drugi zakoni da douredi odredeni pra{awa od ovaa oblast, kako {to<br />
vpro~em e i slu~ajot so predmetniot zakon i toa, samo po sebe, ne pretstavuva<br />
povreda na ustavniot princip na ednakvost (~l. 9 od Ustavot)<br />
ili na principot vladeewe na pravoto (~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot).<br />
Sepak, posebnoto, razli~no ureduvawe na ovie pra{awa smetame<br />
deka mora da se zasnova na opravdani pri~ini i da bide vo prifatliv<br />
soodnos so op{tite principi na regulirawe na tie pra{awa vo soodvetnata<br />
oblast, odnosno bez opravdan osnov da ne gi izdvojuva osigurenicite<br />
od grupacijata na koja i pripa|aat, za da ne bi se dovela vo<br />
pra{awe odredbata od ~l. 1 od Ustavot na Republika Makedonija so<br />
koja Republika Makedonija e definirana kako demokratska i socijalna<br />
dr`ava {to indirektno mo`e da se reflektira vrz ostanatite ustavni<br />
principi ednakvost, vladeewe na pravoto i socijalna pravednost.<br />
Vo ovaa smisla, posebniot osnov utvrden vo preodnite i zavr{-<br />
nite odredbi na Zakonot za vnatre{ni raboti kako lex specialis so koj se<br />
ureduvaat pra{awata na vnatre{nite raboti i pravata, obvrskite i<br />
dol`nostite na ovlastenite slu`beni lica koi gi vr{at vnatre{nite<br />
raboti, vo naredniot peroid od pet godini, za prekinuvawe na dogovorot<br />
za vrabotuvawe na ovlastenite slu`beni lica vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti, koi navr{ile 40 godini penziski sta`, bez ogled<br />
na vozrasta i mo`nosta istite da steknat polna penzija, smetame deka<br />
ima svoja opravdanost vo potrebata da se sprovedat reformi vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti, koi podrazbiraat namaluvawe na<br />
postojniot broj vraboteni so status na ovlasteni slu`beni lica, pri<br />
{to dr`avata, pri propi{uvawe na ovaa merka, vodela gri`a za obezbeduvawe<br />
na socijalna za{tita i socijalna sigurnost na ovie lica, soglasno<br />
so na~eloto na socijalna pravednost.<br />
Imeno, zakonodavecot ocenil kako opravdano, vo interes na<br />
sproveduvaweto na potrebnite reformi vo Ministertsvoto za vnatre-<br />
{ni raboti, koi nu`no baraat namaluvawe na brojot na vrabotenite vo<br />
Ministerstvoto, no i vo interes na poedincite koi }e bidat opfateni<br />
so takvata reforma, procesot na prekinuvaweto na rabotniot odnos na<br />
ovie lica pred navr{uvawe na vozrast od 64 godini, po sila na zakon,<br />
da go kompenzira so steknuvawe pravo na polna penzija, koja soodvetstvuva<br />
na starosna penzija za 40 godini penziski sta`.<br />
Dokaz deka zakonodavecot, pri propi{uvawe na navedenata reformska<br />
merka vodel smetka za na~eloto na socijalnata pravednost e<br />
334
faktot {to prestanokot na rabotniot odnos go uslovil da se odnesuva<br />
samo za onaa kategorija ovlasteni slu`beni lica koi navr{ile 40 godini<br />
penziski sta`, koj sta`, bez ogled na nivnata vozrast, }e im ovozmo`i<br />
da ostvarat pravo na polna penzija, soodvetno na odredbite vo<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe so koj se utvrduva<br />
visinata na starosnata penzija. Imeno, spored ~l. 193-b od ovoj zakon,<br />
visinata na starosnata penzija za osigurenicite od ~l. 11, 12 i 13 na<br />
ovoj zakon koi bile opfateni vo zadol`itelno penzisko i invalidsko<br />
osiguruvawe do 1. 09. 2001 godina i koi ne izbrale da se vklu~at vo zadol`itelno<br />
kapitalno finansirano penzisko osiguruvawe i imaat ispolnet<br />
penziski sta` najmalku 15 godini se utvrduva od penziskata<br />
osnova zavisno od dol`inata na penziskiot sta` i za 40 godini penziski<br />
sta` iznesuva 80% od penziskata osnova. Toa zna~i deka zakonodavecot,<br />
pri propi{uvaweto na posebnoto pravo utvrdeno vo Zakonot<br />
za vnatre{ni raboti, koe e vremenski limitirano na period od pet godini,<br />
vodel smetka utvrdenite uslovi da bidat vo prifatliv soodnos<br />
so op{tite principi na regulirawe na vakvite prava, taka {to ovlastenite<br />
slu`beni lica od Ministerstvoto za vnatre{ni raboti na koi<br />
}e im prestane rabotniot odnos po sila na zakon zaradi toa {to imaat<br />
navr{eno 40 godini penziski sta`, bez ogled na nivnata vozrast (logi-<br />
~na pretpostavka e deka se pomladi od 64 godini) gi stava vo ramnopravna<br />
polo`ba so drugite osigurenici vo sistemot na penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe koi isto taka ostvarile 40 godini penziski<br />
sta`, no koi navr{ile 64 godini starost, taka {to i na ednite i na<br />
drugite im ovozmo`uva ostvaruvawe na penzija vo ist, najvisok procent<br />
od penziskata osnova.<br />
Vo ista nasoka smetame deka treba da se ceni osporeniot ~l. 163<br />
od Zakonot, koj propi{uva pravo na ednokraten nadomestok vo vid na<br />
otpremnina, vo visina od pet prose~ni mese~ni neto plati ostvareni<br />
po rabotnik vo Republika Makedonija, za licata koi }e bidat opfateni<br />
so navedenata reformska merka, odnosno deka i ova re{enie e vo<br />
funkcija na obezbeduvawe socijalna sigurnost soglasno so na~eloto na<br />
socijalna pravednost i deka pretstavuva celina so prestanokot na vrabotuvaweto<br />
po sila na zakon, so pravo na predvremeno penzionirawe,<br />
kako merka so koja se obezbeduvaat reformite vo Ministerstvoto za<br />
vnatre{ni raboti, vo period od pet godini. Napomenuvame deka pravoto<br />
na ispratnina pri zaminuvawe vo penzija za vrabotenite vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti, soglasno ~l. 87 st. 3 al. 3 od Kolektivniot<br />
dogovor na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti ("SV<br />
RM," br. 8/1998, 12/2000, 2/2003,3/2004, 16/2006 i 21/2009) iznesuva trikraten<br />
iznos od prose~nata mese~na plata vo stopanstvoto na Republikata<br />
isplatena vo poslednite tri meseca, {to zna~i deka zakonodavecot<br />
opredelil popovolna ispratnina za licata na koi }e im<br />
prestane rabotniot odnos vrz osnova na ovoj zakon.<br />
335
Pritoa, smetame deka e potrebno da se ima predvid deka zakonodavecot<br />
i vo drugi slu~ai koga gi reguliral pra{awata na sproveduvawe<br />
na reformski merki vo odredeni oblasti, koi nu`no baraat namaluvawe<br />
na brojot na vrabotenite, predviduval sli~ni merki koi zna-<br />
~at prekin na rabotniot odnos na lica opfateni so tie merki, i mo`nost<br />
za ostvaruvawe na odredeni prava za tie lica, kako {to e pravoto<br />
da steknat penzija, iako ne go ispolnuvaat uslovot da imaat 64 godini.<br />
Takov e slu~ajot so merkite utvrdeni vo Zakonot za slu`ba vo Armijata<br />
na Republika Makedonija, koj propi{uva prestanok na rabotniot<br />
odnos na voenite stare{ini poradi strukturni promeni vo aktot za<br />
formacija na Armijata, pri {to kako edna od merkite koi gi predvidel<br />
zakonodavecot za licata na koi }e im prestane rabotniot odnos, e<br />
mo`nosta istite da steknat pravo na penzija so najmalku 25 godini penziski<br />
sta`, bez ogled na vozrasta (~l. 226-a), pri {to Ustavniot sud<br />
ocenil deka toa pravo e vo funkcija na obezbeduvawe socijalna<br />
sigurnost i ne go postavil pra{aweto za soglasnosta na ovaa odredba<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 5 i ~l. 34 od Ustavot (Odluka U. br. 27/<br />
2006).<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka zakonskata regulativa<br />
vo osporenite odredbi od Glavata - Preodni i zavr{ni odredbi od<br />
Zakonot za vnatre{ni raboti, koja ovozmo`uva predvremeno penzionirawe<br />
na ovlastenite slu`beni lica, kako preodno re{enie koe }e<br />
trae opredeleno vreme od pet godini, koe zakonodavecot ocenil deka e<br />
opravdano za polesno sproveduvawe na reformskite procesi koi imaat<br />
za cel podobruvawe na personalnata struktura vo Ministerstvoto za<br />
vnatre{ni raboti soglasno zaedni~kite standardi i principi na<br />
Evropskata Unija za ~ove~kite resursi neophodni za funkcionirawe<br />
na ova ministerstvo, ne mo`e osnovano da se dovede pod somnenie vo<br />
odnos na soglasnosta so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 32, ~l. 34 i ~l. 51 od<br />
Ustavot.<br />
2. Me|utoa, pri analizata na zakonskoto re{enie od osporeniot<br />
~l. 162 st. 2 od Zakonot, vo delot na opredeluvawe na penziskata osnova,<br />
mo`e da se konstatira deka zakonodavecot otstapil od ovoj princip<br />
pri utvrduvawe na penziskata osnova za presmetka na visinata na<br />
penzijata vo posebniot zakon. Imeno, soglasno Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, penziskata osnova se utvrduva od mese~niot<br />
prosek na platite {to osigurenikot gi ostvaril za vreme na vkupnoto<br />
traewe na osiguruvaweto, a najrano od 1. 01. 1970 godina (~l. 19<br />
st. 1). Vo osporeniot ~l. 162 st. 2 od Zakonot za vnatre{ni raboti, penziskata<br />
osnova pretstavuva prose~nata mese~na neto plata {to rabotnikot<br />
ja ostvaril vo tekot na najpovolnite deset godini od penziskiot<br />
sta`.<br />
Smetame deka vakvoto re{enie na zakonodavecot mo`e osnovano<br />
da se dovede pod somnenie vo odnos na soglasnosta so na~eloto na<br />
ednakvost na gra|anite pred Ustavot i zakonite. Imeno, vakvoto re{-<br />
336
enie vo Zakonot gi stava vo neednakva polo`ba ovlastenite slu`beni<br />
lica na koi se odnesuva ova pravo vo odnos na drugite ovlasteni slu-<br />
`beni lica koi }e prodol`at so rabota vo Ministerstvoto po istekot<br />
na preodniot rok od pet godini i za koi penziskata osnova }e pretstavuva,<br />
isto kako i za site drugi osigurenici, mese~niot prosek na<br />
platite {to gi ostvarile za vreme na vkupnoto traewe na osiguruvaweto,<br />
kako i vo odnos na ovlastenite slu`beni lica vo Armijata na<br />
Republika Makedonija, vo Ministerstvoto za pravda, kazneno-popravnite<br />
ustanovi i vospitno-popravnite domovi, za koi isto taka se<br />
propi{ani razli~ni, popovolni uslovi za ostvaruvawe na pravoto na<br />
starosna penzija, no za koi, isto kako i za ostanatite osigurenici vo<br />
sistemot na penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, penziskata osnova<br />
}e se utvrduva od mese~niot prosek na platite {to osigurenikot gi<br />
ostvaril za vreme na vkupnoto traewe na osiguruvaweto. Smetame deka<br />
so vakvata regulativa, zakonodavecot ima neednakov tretman {to e na<br />
{teta na onie koi ne se opfateni so ovoj zakon.<br />
Pravoto na ednakvost e eden od temelnite pravni principi utvrdeni<br />
vo Ustavot na Republika Makedonija. Ova pravo opfa}a dva elementi,<br />
i toa prvo, deka site gra|ani imaat pravo da bidat ednakvo tretirani<br />
pred zakonite i vtoro, deka zakonot ednakvo se primenuva kon<br />
site gra|ani od strana na dr`avnite organi. So drugi zborovi, pravoto<br />
na ednakvost pred zakonot zna~i za{tita na gra|aninot od sekakov vid<br />
na diskriminacija vo u`ivaweto na pravata, no i vo ostvaruvaweto na<br />
obvrskite.<br />
Od analizata na navedenata ustavna odredba proizleguva deka<br />
ustavnoto na~elo na ednakvost go obvrzuva zakonodavecot vo ureduvaweto<br />
na odnosite na~eloto na ednakvost da go sogleda na konkreten, a<br />
ne na apstrakten na~in preku praviloto deka so ednakvite ednakvo<br />
treba da se postapuva, a so neednakvite neednakvo.<br />
Ottuka, imaj}i go predvid iznesenoto, smetame deka so osporeniot<br />
~l. 162 st. 2 vo delot "od prose~nata mese~na neto plata {to<br />
rabotnikot ja ostvaril vo tekot na najpovolnite deset godini od penziskiot<br />
sta`" zakonodavecot utvrdil poinakov osnov za utvrduvawe na<br />
visinata na penzijata, razli~en od osnovot koj va`i za site drugi osigurenici<br />
vo sistemot na penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe, koj<br />
zna~i steknuvawe na prava pod privilegirani uslovi samo za odredena<br />
kategorija ovlasteni slu`beni lica, a ne za site ovlasteni slu`beni<br />
lica koi se vo ista op{testvena polo`ba ili za site gra|ani, bez za<br />
toa da postojat opravdani osnovi, so {to zakonodavecot gi stavil gra-<br />
|anite vo neednakva polo`ba, {to vodi do povreda na na~eloto na<br />
vladeewe na pravoto i pretstavuva povreda na ~lenot 9 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija.<br />
3. Navodite vo tretopodnesenata inicijativa spored koi pripadnicite<br />
na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti se penzionirale po<br />
tri razli~ni zakoni - Zakonot za penziskoto i inavalidsko osiguruva-<br />
337
we koj va`el pred donesuvaweto na sega va`e~kiot zakon, po sega va`e~kiot<br />
Zakon za penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe i po sega doneseniot<br />
Zakon za vnatre{ni raboti, koi imale razli~ni re{enija vo<br />
odnos na opredeluvaweto na penziskata osnova i ispratninata, {to neopravdano<br />
gi stavalo vo neednakva polo`ba iako site rabotele vo isto<br />
Ministerstvo, na isti ili sli~ni raboti i zada~i, smetame deka se neosnovani.<br />
Imeno, smetame deka vo konkretniot slu~aj ne mo`e da stane<br />
zbor za neednakvost bidej}i navedenite osigurenici pravoto na penzija<br />
go ostvarile ili treba da go ostvaruvaat vrz osnova na tri razli~ni<br />
pravni re`imi, a od aspekt na na~eloto na ednakvost, smetame deka<br />
pravo na zakonodavecot e da go ureduva re`imot na penziskoto i inavalidskoto<br />
osiguruvawe, vo zavisnst od finansiskite mo`nosti i potrebi<br />
na dr`avata, pri {to bitno e sekoj od tie re`imi, vo vreme na negovoto<br />
va`awe, ednakvo da se odnesuva za site osigurenici koi se nao-<br />
|aat vo ista pravna polo`ba, {to e i slu~aj so navedenite zakoni.<br />
4. Soglasno ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud e nadle`en da<br />
odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta na<br />
drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
Navodite vo prvopodnesenata inicijativa za me|usebna protivre~nost<br />
na odredbi od istiot zakon (~l. 45 vo odnos na ~l. 162 od Zakonot<br />
za vnatre{ni raboti), pretstavuva barawe za me|usebna ocena na<br />
usoglasenosta na odredbi od ist zakon, {to izleguva nadvor od nadle`nostite<br />
na Ustavniot sud utvrdeni so ~l. 110 od Ustavot.<br />
Navodite vo vtoropodnesenata inicijativa za konkretno barawe<br />
na soglasnosta na ~l. 162 st. 2 od Zakonot za vnatre{ni raboti so<br />
~l. 104 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, pretstavuva<br />
barawe za me|usebna soglasnost na dva zakona, {to isto taka ne<br />
spa|a vo nadle`nost na Ustavniot sud.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l.<br />
162 st. 2 vo delot: "vo tekot na najpovolnite deset godini od penziskiot<br />
sta`" od Zakoniot za vnatre{ni raboti ("SV RM," br. 92/2009).<br />
3. Sudot da go zapre izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili<br />
dejstvija prezemeni vrz osnova na osporenata odredba ozna~ena vo t. 2<br />
od ovoj predlog.<br />
4. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 163 i ~l. 162 st. 1 i st. 2 vo delot: "starosnata penzija od st. 1 na<br />
ovoj ~len se utvrduva vo visina od 80%" od Zakonot ozna~en vo t. 2 na<br />
ovoj predlog.<br />
5. Sudot da ja otfrli inicijativata za baraweto ocena na soglasnosta<br />
na ~l. 45 vo odnos na ~l. 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti,<br />
kako i inicijativata za ocena na soglasnosta na ~l. 162 st. 2 od Zako-<br />
338
not za vnatre{ni raboti so ~l. 104 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.<br />
*<br />
Na Sednicata od 2. 12. 2009 vo raspravata po ovoj predmet u~estvuvaa<br />
samo dvajca sudii so navodni argumenti protiv predlogot od<br />
Referatot: Liljana Ingilizova i Gzime Starova. So ogled na toa {to<br />
ne navedoa nitu eden vistinski argument protiv mojot predlog<br />
("zakonodavecot mo`el da najde drug na~in da ja sprovede ovaa<br />
reforma" - Ingilizova) se prejde na glasawe. Jas ostanav na predlogot<br />
vo celina i pretsedatelot kako takov go postavi na glasawe.<br />
Rezultatot od glasaweto be{e 5:4 protiv mojot predlog (protiv glasaa:<br />
G. Starova, Q. I. Ristova, N. D. Gaber, I. Darli{ta i I. Spirovski).<br />
Po ovaa Sudot saka{e da prejde na poedine~no glasawe so koe<br />
kako sudija izvestitel ne se soglasiv i rekov deka }e ja napu{tam sednicata<br />
ako taka se glasa. Toa i se slu~i. Potoa, vo moe otsustvo Sudot<br />
go ukinaa vo celost ~l. 162 od Zakonot so {to poka`a deka mi go odzema<br />
predmetot (se glasa{e po moj predmet vo moe otsustvo bez da mi se<br />
dade mo`nost jas da gi formuliram (preformuliram) predlozite i na<br />
niv da se dadat predlozi-amandmani od strana na drugite sudii).<br />
Na 7. 12. 2009 (na Kolegium na Sudot, I. Darli{ta ne prifati<br />
toj da bide noviot sudija izvestitel po predmetot, no toa bez problem<br />
go stori Ingilizova).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br.70/1992), na sednicata odr`ana na 2<br />
dekemvri 2009 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
162 od Zakonot za vnatre{ni raboti ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija." br. 92/2009).<br />
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 163 od Zakonot ozna~en vo to~ka 1 na ova re{enie.<br />
3. SE OTFRLA inicijativata za ocena na soglasnosta na ~len<br />
45 vo odnos na ~len 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti, kako i inicijativata<br />
za ocena na soglasnosta na ~len 162 stav 2 od Zakonot za<br />
vnatre{ni raboti so ~len 104 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.<br />
4. SE ZAPIRA izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija<br />
prezemeni vrz osnova na osporenata odredba ozna~ena vo to~ka 1<br />
od ova re{enie.<br />
339
5. Krste Krajovski i drugi, preku polnomo{nik advokat Aleksandar<br />
Pr~evski od Bitola; Petko Burliovski od Bitola, Slav~o Markovski<br />
od s. Kravari i <strong>Zoran</strong> Gi~evski od Bitola, kako i Dobrivoj<br />
Todorovski od Ki~evo, [aban Abdiu od s. Zajas i 12 drugi podnositeli<br />
od Ki~evo, na Ustavniot sud na Republika Makedonija mu podnesoa<br />
inicijativi za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
odredbite od Zakonot ozna~en vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
- Spored navodite vo inicijativata podnesena preku advokatot<br />
Aleksandar Pr~evski, osnovano se postavuvalo pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporenite odredbi od Zakonot so ~len 9, ~len 32 stavovite 1,<br />
2 i 5, ~len 34 i ~len 51 od Ustavot. Imeno, nedvosmisleno proizleguvalo<br />
deka pri donesuvawe na osporenite odredbi, zakonodavecot ne<br />
propi{al ednakva pravna polo`ba za gra|anite vo odnos na na~inot na<br />
ureduvawe na pra{awata vo vrska so ostvaruvaweto na pravata, obvrskite<br />
i odgovornostite na rabotnikot i rabotodava~ot koi proizleguvaat<br />
od rabotniot odnos, negovoto zasnovawe i prestanok, {to bila negova<br />
ustavna obvrska.<br />
Spored ~len 45 od Zakonot za vnatre{ni raboti, pravata i obvrskite<br />
od rabotniot odnos, vrabotenite vo Ministerstvoto za vnatre-<br />
{ni raboti gi ostvaruvale soglasno so ovoj zakon, Zakonot za policija,<br />
Zakonot za dr`avnite slu`benici, propisite za rabotnite odnosi<br />
i Kolektivniot dogovor na Ministerstvoto. Navedenata odredba<br />
bila smestena vo Glava 6 od Zakonot, koja nosi naslov "Rabotni odnosi,"<br />
vo koja bile uredeni pra{awata za zasnovawe na raboten odnos,<br />
obukata na rabotnicite vo Ministerstvoto, nadomestocite na ime plata,<br />
rasporeduvaweto, unapreduvaweto i drugi pra{awa od ovaa oblast,<br />
za da vo to~ka 11 od istata glava koja nosi naslov "Prekinuvawe na dogovor<br />
za vrabotuvawe“, so edna odredba iska`ana vo ~len 129 bilo regulirano<br />
pra{aweto za prekinuvawe na dogovorot za vrabotuvawe na<br />
na~in {to na ovlastenoto slu`beni lice vo Ministerstvoto mu se<br />
prekinuval dogovorot za vrabotuvawe koga gi ispolnuva uslovite za<br />
ostvaruvawe na pravoto na penzija utvrdeno so ovoj i poseben zakon.<br />
Analiziraj}i ja ovaa odredba, mo`elo da se zaklu~i deka intencijata<br />
na zakonodavecot bila naso~ena kon utvrduvawe na propisite so koi }e<br />
se regulira pra{aweto za steknuvawe so pravo na penzija, kako pravo<br />
koe proizleguva od rabotniot odnos, zagarantirano so Ustavot i drugite<br />
propisi {to ja reguliraat ovaa materija. Ako se imala predvid navedenata<br />
odredba, so sigurnost mo`elo da se konstatira deka osporenite<br />
odredbi od Zakonot iako regulirale ista materija, bile protivre~ni<br />
kako po odnos na nivnata sodr`ina, taka i po odnos na nivnata<br />
primena vo ostvaruvaweto na ovie prava na rabotnicite. Ova dotolku<br />
pove}e, {to vo ovaa glava na Zakonot (Glava 6) ostanuvalo neregulirano<br />
pra{aweto na steknuvawe so pravoto na penzija, odnosno pra{aweto<br />
za prekinuvawe na dogovorot za rabota poradi ispolnuvawe na<br />
uslovi na penzija, {to ka`uvalo deka vo vrska so ova pra{awe, kako<br />
340
{to upatuval i samiot ~len 45 od Zakonot, }e bile primeneti odredbite<br />
od Zakonot za rabotnite odnosi, odnosno ~len 104 od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za rabotnite odnosi ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija“ br. 106/2008). Ova osobeno zatoa {to<br />
vo drugite propisi navedeni vo ~lenot 45 od Zakonot za vnatre{ni raboti,<br />
osven vo Zakonot za rabotnite odnosi, ova pra{awe ne bilo regulirano,<br />
a osporenite odredbi od Zakonot ne pretstavuvale materijalni<br />
odredbi od tekstot na Zakonot i kako takvi - preodni i zavr{ni<br />
odredbi, mo`ele da reguliraat samo pra{awa vo vrska so sproveduvaweto<br />
na materijalnite odredbi od istiot zakon. Vpro~em, kade i da<br />
bile staveni, osporenite odredbi ne bile vo soglasnost so na~eloto na<br />
ednakvost na gra|anite i na~eloto na dostapnost na sekoe rabotno<br />
mesto, sekomu pod ednakvi uslovi.<br />
Osporenata odredba so koja edna grupa na vraboteni bile staveni<br />
vo ponepovolna polo`ba vo odnos na drugite rabotnici, imala<br />
karakter na diskriminatorska odredba, kako po odnos na pravoto na<br />
vrabotuvawe, taka i po odnos na svojstvoto na rabotnici vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti. Ne mo`elo da se prifati deka vaka utvrdenoto<br />
pravo za steknuvawe so pravo na penzija bilo vo korist na grupata<br />
vraboteni pri Ministerstvoto za vnatre{ni raboti na koi bi im<br />
prestanal rabotniot odnos po ovoj osnov, tuku naprotiv ova pravo mo-<br />
`elo i bilo nu`no da se prifati samo kako pravo koe bilo na {teta<br />
na ovaa grupa vraboteni. Sosema razli~no bilo pra{aweto dokolku<br />
primenata na vaka donesenite odredbi bi bila po sloboden izbor na<br />
vrabotenite koi bi bile zasegnati so istite.<br />
Poradi napred navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na navedenite odredbi i da gi poni{ti.<br />
- Spored navodite vo vtoropodnesenata inicijativa od strana<br />
na Petko Burliovski od Bitola, Slav~o Markovski od s. Kravari i<br />
<strong>Zoran</strong> Gi~evski od Bitola, so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, me|u drugoto, se regulirale i uslovite za ostvaruvawe na<br />
penzija na site kategorii gra|ani vo Republika Makedonija i ovoj zakon<br />
ne sodr`el odredbi so koi se dava mo`nost so drug zakon, za odredeni<br />
kategorii na gra|ani, poinaku da se reguliraat uslovite za ostvaruvawe<br />
pravo na penzija. Spored toa, ostanatite zakoni vo Republika<br />
Makedonija ne smeele da sodr`at odredbi so koi im se namaluvaat<br />
ili skratuvaat pravata od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
na vrabotenite vo Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~lenovite 102, 103, 104 i 107 od Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, bile utvrdeni uslovite za ostvaruvawe<br />
pravo na penzija na ovlastenite rabotnici vo Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti, kazneno popravnite ustanovi i vospitni domovi, koja<br />
kategorija vraboteni soglasno rabotnoto mesto koe go izvr{uva rabo-<br />
341
tnikot, ima pravo na sta` so zgolemeno traewe 12 meseci da se smetaat<br />
kako 16 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Vo dosega{nite zakoni za vnatre{nite raboti, ovaa materija<br />
voop{to ne bila regulirana, tuku bila regulirana samo so Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
So noviot Zakon za vnatre{ni raboti, koj e predmet na ovaa<br />
inicijativa, se javuvala neednakvost na gra|anite, odnosno na vrabotenite<br />
vo Ministerstvoto za vnatre{ni raboti so ostanatite ovlasteni<br />
lica vo prethodno navedenite ustanovi vo smisla na ostvaruvawe<br />
na pravoto na penzija, zatoa {to spored osporeniot ~len 162 stav 1 od<br />
Zakonot, vo periodot od pet godini smetano od denot na zapo~nuvawe<br />
na primenata na ovoj ~len, Ministerstvoto gi prekinuvalo dogovorite<br />
za vrabotuvawe na ovlastenite slu`beni lica i na rabotnicite koi<br />
dopolnitelno se steknale so status na ovlasteno slu`ben lice, po sila<br />
na zakon, so navr{uvawe na 40 godini penziski sta`, bez ogled na godinite<br />
na vozrast.<br />
Vakvata odredba bila vo sprotivnost so ~lenovite 102, 103, 104<br />
i 107 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe i se javuvala<br />
neednakvost kako pome|u ovlastenite lica vraboteni vo Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti, taka i so ostanatite gra|ani vo Republika<br />
Makedonija, ostanatite lica vraboteni vo Ministeratvoto za<br />
pravda, vo kazneno popravnite ustanovi i vo vospitno popravnite domovi.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da se proiznese<br />
za soglasnosta na ~len 162 stav 1 od Zakonot so ~len 9 od Ustavot, osobeno<br />
{to ovaa odredba (neustavna za podnositelite) }e se primenuvala<br />
pet godini, a po istekot na ovoj period, Zakonot }e bil ustaven, {to<br />
bilo anomalija na na{eto zakonodavstvo.<br />
Isto taka, se predlaga da se oceni ~lenot 162 stav 2 od Zakonot<br />
vo odnos na ~len 104 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
- Spored navodite vo treto podnesenata inicijativa od Dobrivoj<br />
Todorovski i drugi 13 lica, podnositelite na ovaa inicijativa<br />
bile porane{ni rabotnici na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti –<br />
Oddelenie za vnatre{ni raboti vo Ki~evo i bile penzionirani spored<br />
odredbite na ~len 135 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 80/1993,<br />
3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997 i 24/2000). Penziskata osnova za odreduvawe<br />
na penzijata im bila presmetana soglasno ~lenovite 19-32 od ovoj<br />
zakon ili presmetan im bil prosek od 40 godini nanazad i dobile minimalni<br />
penzii i 2 otpremnini so koi penzii edvaj pre`ivuvale vo<br />
uslovi na ekonomska kriza i enormno zgolemuvawe na tro{ocite za<br />
`ivot.<br />
Prethodno, site pripadnici na Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti koi gi ispolnuvale uslovite bile penzionirani po odredbite<br />
342
na prethodniot zakon, bile penzionirani so ednogodi{en prosek i dobile<br />
mnogu visoki penzii i za razlika od niv, podnositelite na inicijativata<br />
bile napolno obespraveni, bidej}i pred Ustavot i pred zakonite<br />
ne bile ednakvi.<br />
So novodoneseniot Zakon za vnatre{ni raboti i osporenite<br />
~lenovi 162 i 163 od istiot, tie bile o{teteni vo sekoj pogled, bidej}i<br />
oti{le vo penzija so prosek od 40 godini nanazad i so 2 plati otpremnina,<br />
a novite penzioneri }e odele so osnovica od 80% od prose~nata<br />
mese~na neto plata {to rabotnikot ja ostvaril vo tekot na najpovolnite<br />
10 godini penziski sta` i so otpremnina od 5 prose~ni neto plati.<br />
Site tri nabroeni kategorii na penzioneri pla}ale pridonesi za<br />
penzisko i invalidsko osiguruvawe kolku {to predviduval zakonot, a<br />
sega se javuvale tri kategorii na penzii koe ne{to podnositelite na<br />
inicijativata smetaat deka bilo protivustavno i protivzakonito.<br />
Osporenite ~lenovi 162 i 163 od Zakonot ne bile vo soglasnost<br />
so ~len 8 alineja 3 od Ustavot, zatoa {to pri penzioniraweto na rabotnicite<br />
na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti nemalo vladeewe<br />
na pravoto, bidej}e se penzionirale so tri razli~ni zakona i razli~na<br />
visina na otpremnina.<br />
Isto taka, ovoj specijalno donesen zakon bil sprotiven na ~len<br />
9 Ustavot, spored koj gra|anite na Republika Makedonija se ednakvi vo<br />
slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto<br />
i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe,<br />
imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Poradi navedenoto se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporeniot zakon i da gi poni{ti<br />
~lenovite 162 i 163 od istiot. Dokolku nivnata inicijativa bide otfrlena,<br />
napomenuvaat deka }e bidat prinudeni pravdata da ja baraat<br />
pred me|unarodniot sud vo Strazbur.<br />
6. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 162 stav 1 od Zakonot<br />
za vnatre{ni raboti, vo preodniot period vo traewe od pet<br />
godini, smetano od denot na zapo~nuvaweto na primenata na ovoj ~len,<br />
Ministerstvoto gi prekinuva dogovorite za vrabotuvawe na ovlastenite<br />
slu`beni lica i na rabotnicite koi dopolnitelno se steknale so<br />
status na ovlasteno slu`beno lice, po sila na zakon, so navr{uvawe na<br />
40 godini penziski sta` na ovlastenoto slu`beno lice, bez ogled na<br />
negovite godini na vozrast. Spored stav 2 na istiot ~len, starosnata<br />
penzija od stavot 1 na ovoj ~len se utvrduva vo visina od 80% od prose~nata<br />
mese~na neto plata {to rabotnikot ja ostvaril vo tekot na<br />
najpovolnite deset godini od penziskiot sta`.<br />
Spored ~len 163 od istiot zakon, vo preodniot period od ~lenot<br />
162 na ovoj zakon na rabotnikot koj steknal pravo na penzija mu<br />
sleduva ednokraten nadomestok vo vid na otpremnina, vo visina od pet<br />
prose~ni mese~ni neto plati ostvareni po rabotnik vo Republika Makedonija,<br />
objavena do denot na isplatata.<br />
343
7. Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~len 32 stav 2 od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi,<br />
mu e dostapno sekoe rabotno mesto. Soglasno stav 5 na istiot ~len,<br />
ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Spored ~len 51 stav 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija<br />
zakonite mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi<br />
so Ustavot i so zakon.<br />
Od sodr`inata na navedenite odredbi od Ustavot proizleguva<br />
deka pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba, kako i pravata od penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, kako del od socijalnoto osiguruvawe,<br />
se ureduvaat so zakon i so kolektiven dogovor.<br />
So Zakonot za vnatre{ni raboti se ureduvaat vnatre{nite raboti,<br />
organizacijata i nadle`nosta na Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti (vo natamo{niot tekst: Ministerstvoto), kategoriite, statusot<br />
i posebnite dol`nosti i ovlastuvawa na rabotnicite vo Ministerstvoto,<br />
kontrolata na vr{eweto na rabotite na Ministerstvoto,<br />
pravata i obvrskite od raboten odnos na rabotnicite vo Ministerstvoto,<br />
dol`nostite na rabotnicite vo Ministerstvoto, materijalnata<br />
odgovornost, odnosno nadomestokot na {teta i disciplinskata<br />
odgovornost na rabotnicite vo Ministerstvoto (~len 1).<br />
Spored ~len 2 na ovoj zakon, vnatre{ni raboti, vo smisla na<br />
ovoj zakon se:<br />
- ostvaruvawe na sistemot na javna i dr`avna bezbednost;<br />
- spre~uvawe na nasilno urivawe na demokratskite institucii<br />
utvrdeni so Ustavot na Republika Makedonija;<br />
- za{tita na `ivotot, li~nata sigurnost i imotot na gra|anite;<br />
- spre~uvawe na razgoruvawe na nacionalna, rasna ili verska<br />
omraza i<br />
netrpelivost;<br />
- spre~uvawe na vr{ewe krivi~ni dela i prekr{oci, otkrivawe<br />
i fa}awe na nivnite storiteli i prezemawe na drugi so zakon opredeleni<br />
merki za gonewe na storitelite na tie dela;<br />
- gra|anski raboti i<br />
- drugi raboti utvrdeni so ovoj i poseben zakon.<br />
Soglasno ~len 29 stav 1 od Zakonot, vo Ministerstvoto rabotnicite<br />
imaat status na: ovlasteni slu`beni lica, soglasno so ovoj<br />
zakon; dr`avni slu`benici, soglasno so Zakonot za dr`avnite slu-<br />
344
`benici i rabotnici, soglasno so Zakonot za rabotnite odnosi. Spored<br />
stav 2 na ovoj ~len, ovlasteni slu`beni lica od stavot 1 alineja 1<br />
na ovoj ~len se: ovlasteni slu`beni lica za vr{ewe stru~ni ili gra-<br />
|anski raboti; ovlasteni slu`beni lica za bezbednost i kontrarazuznavawe<br />
i policiski slu`benici.<br />
Spored ~len 31 od Zakonot, rabotnicite vo Ministerstvoto<br />
koi se so status na ovlasteni slu`beni lica, imaat posebni dol`nosti<br />
i ovlastuvawa, utvrdeni so ovoj i drug zakon, poradi vidot, slo`enosta<br />
i te`inata na rabotata, kako i uslovite i na~inot na nejzinoto<br />
vr{ewe.<br />
Soglasno ~len 45 od ovoj zakon, pravata i obvrskite od rabotniot<br />
odnos, rabotnicite vo Ministerstvoto gi ostvaruvaat soglasno<br />
so ovoj zakon, Zakonot za policija, Zakonot za dr`avnite slu`benici,<br />
propisite za rabotnite odnosi i Kolektivniot dogovor na Ministerstvoto.<br />
Spored ~len 129 od istiot zakon, na ovlasteno slu`beno lice<br />
vo Ministerstvoto, mu se prekinuva dogovorot za vrabotuvawe koga gi<br />
ispolnuva uslovite za ostvaruvawe na pravoto na penzija utvrdeni so<br />
ovoj i poseben zakon.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi i na Zakonot vo<br />
celina, proizleguva deka zakonodavecot go uredil pra{aweto na posebni<br />
dol`nosti i ovlastuvawa na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti,<br />
kako nadle`en organ na dr`avnata uprava koj gi vr{i vnatre{nite<br />
raboti utvrdeni so ovoj zakon, vo koja smisla gi utvrdil i pravata i<br />
dol`nostite na ovlastenite slu`beni lica, kako rabotnici na Ministerstvoto<br />
koi imaat posebni dol`nosti i ovlastuvawa, razli~ni od<br />
rabotnite zada~i na drugite vraboteni vo Ministerstvoto.<br />
Ponatamu, vo preodnite i zavr{nite odredbi na ovoj zakon, zakonodavecot<br />
propi{al deka vo preodniot period vo traewe od pet godini,<br />
smetano od denot na zapo~nuvaweto na primenata na ovoj ~len,<br />
Ministerstvoto gi prekinuva dogovorite za vrabotuvawe na ovlastenite<br />
slu`beni lica i na rabotnicite koi dopolnitelno se steknale<br />
so status na ovlasteno slu`beno lice, po sila na zakon, so navr{uvawe<br />
na 40 godini penziski sta` na ovlastenoto slu`beno lice, bez ogled na<br />
negovite godini na vozrast (~len 162 stav 1). Starosna penzija na ovie<br />
lica se utvrduva vo visina od 80% od prose~nata mese~na neto plata<br />
{to rabotnikot ja ostvaril vo tekot na najpovolnite deset godini od<br />
penziskiot sta` ( ~len 162 stav 2).<br />
Pri navedenata situacija se postavuva pra{aweto - dali so propi{uvaweto<br />
mo`nost za predvremeno penzionirawe na ovlasteni slu-<br />
`beni lica na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti koi navr{ile 40<br />
godini penziski sta`, bez ogled na nivnata vozrast, so pravo da steknat<br />
polna starosna penzija, kako reformska merka koja }e se primenuva<br />
vo limitiran period od pet godini, se povreduva na~eloto na<br />
ednakvost na gra|anite pred Ustavot i zakonite.<br />
345
Vo odgovor na ova pra{awe, Sudot gi ima{e predvid odredbite<br />
od Zakonot za rabotnite odnosi koi ja ureduvaat materijata za prestanok<br />
na rabotniot odnos, kako i odredbite od Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe koi ja ureduvaat materijata za steknuvawe<br />
na penzija kako pravo od raboten odnos.<br />
Sudot utvrdi deka Zakonot za rabotnite odnosi ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija“ br. 62/2005, 106/2008, 161/2008 i 114/<br />
2009) nema odredbi spored koi dogovorot za vrabotuvawe prestanuva<br />
poradi ispolnuvawe na uslovi za penzija, tuku sodr`i odredbi za prekin<br />
na dogovorot za rabota poradi vozrast na rabotnikot, odnosno<br />
odredba spored koja rabotodava~ot go prekinuva dogovorot za vrabotuvawe<br />
na rabotnikot koga rabotnikot }e napolni 64 godini vozrast i<br />
15 godini penziski sta` (~len 104 stav 1) i odredba spored koja rabotodava~ot,<br />
na barawe na rabotnikot od stavot 1 na ovoj ~len mo`e da mu<br />
go prodol`i dogovorot za vrabotuvawe najmnogu do 65 godini vozrast,<br />
dokolku so zakon poinaku ne e utvrdeno (~len 104 stav 2).<br />
Spored odredbite na Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 80/1993,<br />
3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000, 50/2001, 85/2003, 50/<br />
2004, 4/2005, 84/2005, 101/2005 , 70/2006, 153/07, 152/2008, 161/2008 i 81/<br />
2009), osigurenikot steknuva pravo na starosna penzija koga }e napolni<br />
64 godini `ivot (ma`), odnosno 62 godini `ivot (`ena) i najmalku<br />
15 godini penziski sta` (~len 17 stav 1). Pritoa, Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe ima otstapuvawa od ovie op{ti<br />
principi za steknuvawe na pravata od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
za odredeni kategorii na rabotnici i toa osigurenici vo<br />
odbranata, Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, Ministerstvoto za<br />
nadvore{ni raboti, kazneno-popravnite i vospitno-popravnite domovi<br />
(Glava IV. Steknuvawe i ostvaruvawe na pravata na opredeleni kategorii<br />
osigurenici pod posebni uslovi, ~lenovi 94 - 109). Imeno, istite<br />
mo`at pod popovolni, odnosno razli~ni uslovi od op{tite da ostvaruvaat<br />
pravo na penzija i toa poradi specifi~nosta, te`inata na rabotnoto<br />
mesto i uslovite pod koi gi izvr{uvaat rabotite i rabotnite<br />
zada~i i obvrski. Taka, rabotnik na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti<br />
koj ima najmalku 25 godini penziski od koi najmalku 15 godini<br />
efektivno pominati na rabotni mesta za koi sta`ot na osiguruvawe se<br />
smeta so zgolemeno traewe i 55 godini (ma`), odnosno 50 godini `ivot<br />
(`ena), mo`e da ostvari pravo na starosna penzija, ako rabotniot<br />
odnos mu prestane po potreba na slu`bata (~len 100). Na rabotnicite<br />
od ~lenovite 100, 102 i 104 na ovoj zakon im se opredeluva starosna penzija<br />
koja za 25 godini penziski sta` iznesuva 62,0% od penziskata<br />
osnova za ma`, odnosno 65,6% od penziskata osnova za `ena i se zgolemuva<br />
za po 1,2% od penziskata osnova za sekoja natamo{na navr{ena<br />
godina do 40 godini penziski sta` (ma`), odnosno za po 1,44% od penziskata<br />
osnova za sekoja natamo{na navr{ena godina do 35 godini pen-<br />
346
ziski sta` (`ena), taka {to starosnata penzija ne mo`e da iznesuva<br />
pove}e od 80% od penziskata osnova (~len 105).<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka rabotodava~ot<br />
}e go prekine dogovorot za rabota vo situacija koga rabotnikot<br />
}e postigne vozrast od 64 godini, koja pak vozrast e uslov istiot da<br />
mo`e da ostvari starosna penzija, dokolku ima najmalku 15 godini penziski<br />
sta`. Toa vsu{nost zna~i deka rabotodava~ot ima zakonsko<br />
pravo, no i obvrska da go prekine rabotniot odnos na licata koga }e<br />
ispolnat uslovi za ostvaruvawe na starosna penzija, a najdocna do napolnuvawe<br />
65 godini vozrast na rabotnikot, dokolku so zakon ne e poinaku<br />
utvrdeno.<br />
So osporenoto re{enie vo ~len 162 od Zakonot za vnatre{ni<br />
raboti, zakonodavecot opredeluva za opredelen period od pet godini<br />
po primenata na ovoj ~len (od 1 januari 2010 do 31 dekemvri 2014 godina),<br />
drug, razli~en osnov za prestanok na dogovorot za vrabotuvawe na<br />
ovlastenite slu`beni lica vo Ministerstvoto za vnatre{ni raboti,<br />
koj ne e povrzan so vozrasta na rabotnikot, tuku zavisi od ostvareniot<br />
penziski sta`. Spored obrazlo`enieto za donesuvawe na Zakonot za<br />
vnatre{ni raboti, vakvoto zakonsko re{enie pretstavuva merka so<br />
koja treba da se postigne namaluvawe na brojot na vrabotenite vo Ministerstvorto<br />
za vnatre{ni raboti, vo duhot na reformite i dostignuvawe<br />
na prepora~aniot soodnos na broj na gra|ani i broj na pripadnici<br />
na policijata, imaj}i pradvid deka zaedni~kite standardi i principi<br />
na Evropskata Unija, kako i evropskite preporaki vo odnos na<br />
dimenzioniraweto na ~ove~kite resursi, predviduvale dostignuvawe<br />
na standardot 1:300 (eden policaec na trista `iteli), pri {to soglasno<br />
izvr{enite analizi vo Ministerstvorto za vnatre{ni raboti,<br />
utvrden bil vkupen broj na vraboteni vo Ministerstvoto pogolem od<br />
predvidenite standardi. Pritoa, se uka`uva deka namaluvaweto na<br />
brojot na vraboteni so posebni uslovi za nivno penzionirawe, ne pretstavuvalo<br />
novina vo na~inot na ostvaruvawe na navedenata cel. Imeno,<br />
so Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija, br. 62/2002, 98/2002, 71/2003 i 112/<br />
2005), bile predvideni posebni uslovi za penzionirawe na voenite stare{ini,<br />
vo nasoka na implementacija na reformite vo Armijata na<br />
Republika Makedonija, soglasno standardite na NATO.<br />
Imaj}i go predvid iznesenoto, Sudot konstatira deka sodr`inata<br />
na osporenata odredba od ~lenot 162 od Zakonot za vnatre{nite<br />
raboti otstapuva od op{to utvrdenite principi za prestanok na rabotniot<br />
odnos soglasno Zakonot za rabotnite odnosi i za steknuvawe starosna<br />
penzija soglasno Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Postoeweto na Zakonot za rabotnite odnosi i na Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, kako lex generalis, so koi se ureduvaat<br />
rabotnite odnosi i pravata od oblasta na penziskoto i inval-<br />
347
idskoto osiguruvawe, vo koja smisla se ureduva prekinuvaweto na dogovorot<br />
za vrabotuvawe poradi vozrast i steknuvaweto na starosna penzija<br />
kako edno od pravata vo sferata na penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, spored Sudot, ne pretstavuva pre~ka zakonodavecot vo<br />
ramkite na svoite ustavni ovlastuvawa (~len 68 stav 1 alineja 2 od<br />
Ustavot) so drugi zakoni da douredi odredeni pra{awa od ovaa oblast,<br />
i toa, samo po sebe, ne pretstavuva povreda na ustavniot princip na<br />
ednakvost (~len 9 od Ustavot) i na principot vladeewe na pravoto<br />
(~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot).<br />
Sepak, posebnoto, razli~no ureduvawe, odnosno doureduvawe na<br />
ovie pra{awa, spored Sudot, mora da se zasnova na opravdani pri~ini<br />
i da bide vo prifatliv soodnos so op{tite principi na regulirawe na<br />
tie pra{awa vo soodvetnata oblast, odnosno bez opravdan osnov da ne<br />
gi izdvojuva osigurenicite od grupacijata na koja i pripa|aat, za da ne<br />
bi se dovela vo pra{awe odredbata od ~len 1 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija so koja Republika Makedonija e definirana kako demokratska<br />
i socijalna dr`ava {to indirektno mo`e da se reflektira<br />
vrz ostanatite ustavni principi ednakvost, vladeewe na pravoto i socijalna<br />
pravednost.<br />
Vo ovaa smisla, Sudot ja ima{e predvid potrebata da se sprovedat<br />
reformi vo Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, koi podrazbiraat<br />
namaluvawe na postojniot broj vraboteni so status na ovlasteni<br />
slu`beni lica, me|utoa, smeta deka izbraniot na~in toa da se sprovede<br />
preku predvremenoto penzionirawe na ovlastenite slu`beni lica, po<br />
sila na zakon, bez ogled na vozrasta, mo`e osnovano da go dovede vo<br />
pra{awe principot na ednakvost na gra|anite pred Ustavot i zakonot.<br />
Imeno, steknuvaweto na pravo na starosna penzija vo sistemot<br />
na penziskoto i invalidskoto osiguruvawe vo Republika Makedonija e<br />
usloveno so vozrasta na osigurenikot, a zakonodavecot specifikata na<br />
rabotata na ovlastenite slu`beni lica vo Ministerstvoto za vnatre-<br />
{ni raboti ve}e ja ima vgradeno vo postojniot sistem za penzisko i<br />
invalidsko osiguruvawe, na na~in koj ovozmo`uva privilegirani uslovi<br />
za nivno steknuvawe so pravo na starosna penzija, i toa i vo odnos<br />
na vozrasta i vo odnos na penziskiot sta`.<br />
Toa zna~i deka so pravoto na predvremeno penzionirawe spored<br />
Zakonot za vnatre{ni raboti, nezavisno {to istoto e predvideno kako<br />
merka od vremen karakter, zakonodavecot propi{uva novi, razli~ni<br />
uslovi za steknuvawe pravo na penzija na ovlastenite slu`beni lica<br />
vo Ministerstvoto za vnatre{ni raboti na koi se odnesuva ova re{enie,<br />
so {to istite gi stava vo neramnopravna polo`ba vo odnos na drugite<br />
ovlasteni slu`beni lica vo Ministerstvoto, koi }e prodol`at<br />
so rabota po istekot na rokot za koj va`i vremenata merka, vo odnos na<br />
ovlastenite slu`beni lica vo Armijata na Republika Makedonija, vo<br />
Ministerstvoto za pravda, kazneno-popravnite ustanovi i vospitnopopravnite<br />
domovi, za koi isto taka, poradi specifikata na rabotata<br />
348
koja ja vr{at, vo sistemot za penzisko i invalidsko osiguruvawe se<br />
propi{ani razli~ni, popovolni uslovi za ostvaruvawe na pravoto na<br />
starosna penzija, kako i vo odnos na site ostanati osigurenici vo sistemot<br />
na penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
U{te pove}e, zakonskoto re{enie vo Zakonot za vnatre{ni raboti<br />
spored koe penziskata osnova za licata na koi }e im prestane<br />
rabotniot odnos po sila na ovoj zakon i koi }e ostvarat pravo na starosna<br />
penzija, da pretstavuva prose~nata mese~na neto plata {to rabotnikot<br />
ja ostvaril vo tekot na najpovolnite deset godini od penziskiot<br />
sta`, bitno otstapuva od re{enieto za utvrduvawe na penziskata<br />
osnova utvrdeno vo Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
spored koe, penziskata osnova se utvrduva od mese~niot prosek na<br />
platite {to osigurenikot gi ostvaril za vreme na vkupnoto traewe na<br />
osiguruvaweto, a najrano od 1 januari 1970 godina (~len 19 stav 1), so<br />
{to licata na koi bi se odnesuvalo ova pravo gi stava vo privilegirana<br />
polo`ba vo odnos na site ostanati osigurenici vo sistemot na penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Pravoto na ednakvost e eden od temelnite pravni principi<br />
utvrdeni vo Ustavot na Republika Makedonija. Ova pravo opfa}a dva<br />
elementi, i toa prvo, deka site gra|ani imaat pravo da bidat ednakvo<br />
tretirani pred zakonite i vtoro, deka zakonot ednakvo se primenuva<br />
kon site gra|ani od strana na dr`avnite organi. So drugi zborovi,<br />
pravoto na ednakvost pred zakonot zna~i za{tita na gra|aninot od sekakov<br />
vid na diskriminacija vo u`ivaweto na pravata, no i vo ostvaruvaweto<br />
na obvrskite.<br />
Od analizata na navedenata ustavna odredba proizleguva deka<br />
ustavnoto na~elo na ednakvost go obvrzuva zakonodavecot vo ureduvaweto<br />
na odnosite na~eloto na ednakvost da go sogleda na konkreten, a<br />
ne na apstrakten na~in preku praviloto deka so ednakvite ednakvo<br />
treba da se postapuva, a so neednakvite neednakvo.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto, spored Sudot, so osporeniot ~len 162<br />
od Zakonot za vnatre{ni raboti, zakonodavecot utvrdil novi uslovi<br />
za steknuvawe pravo na starosna penzija i za utvrduvawe na visinata<br />
na vakvata penzija, razli~ni od uslovite koi va`at za site drugi osigurenici<br />
vo sistemot na penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe, koi<br />
zna~at steknuvawe na prava pod privilegirani uslovi samo za odredena<br />
kategorija ovlasteni slu`beni lica vo Ministerstvoto za vnatre{ni<br />
raboti, a ne za site ovlasteni slu`beni lica koi se vo ista<br />
op{testvena polo`ba ili za site gra|ani, bez za toa da postojat opravdani<br />
osnovi, so {to postoi osnovano somnenie deka zakonodavecot gi<br />
stavil gra|anite vo neednakva polo`ba, {to vodi do povreda na na-<br />
~eloto na vladeewe na pravoto i pretstavuva povreda na ~lenot 9 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
8. Spored ~len 163 od Zakonot za vnatre{ni raboti, vo preodniot<br />
period od ~lenot 162 na ovoj zakon, na rabotnikot koj steknal<br />
349
pravo na penzija mu sleduva ednokraten nadomestok vo vid na otpremnina,<br />
vo visina od pet prose~ni mese~ni neto plati ostvareni po rabotnik<br />
vo Republika Makedonija, objavena do denot na isplatata.<br />
Spored Sudot, utvrduvaweto na pravo na otpremnina poradi<br />
steknuvawe pravo na starosna penzija i opredeluvaweto na nejzinata<br />
visina, pretstavuva pra{awe od sferata na rabotnite odnosi, koe se<br />
ureduva so zakon i so kolektivni dogovori, soglasno ~len 32 stav 5 od<br />
Ustavot.<br />
Toa zna~i deka zakonodavecot imal ustavno utvrdeno pravo vo<br />
Zakonot za vnatre{ni raboti da ja utvrdi visinata na otpremninata na<br />
ovlastenite slu`beni lica koi zaminuvaat vo penzija, poradi {to<br />
Sudot ne go postavi pra{aweto za ustavnosta na ~lenot 163 od Zakonot.<br />
Me|utoa, vo situacija koga se doveduva vo pra{awe ustavnosta<br />
na ~lenot 162 od Zakonot, od pri~ini izneseni vo to~ka 1 na pravnoto<br />
mislewe, koj e osnova za ostvaruvawe na pravoto na otpremnina poradi<br />
predvremenoto penzionirawe utvrdeno so ~len 163 od Zakonot, se nametnuva<br />
pra{aweto na opravdanosta na opstojuvaweto vo pravniot poredok<br />
na ~lenot 163 od Zakonot, dokolku ~lenot 162 od Zakonot bide otstranet<br />
od pravniot poredok zaradi neustavnost, zatoa {to sudbinata<br />
na dvata ~lena nesomneno e povrzana i me|usebno uslovena.<br />
9. Navodite vo tretopodnesenata inicijativa spored koi pripadnicite<br />
na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti se penzionirale po<br />
tri razli~ni zakoni - Zakonot za penziskoto i inavalidsko osiguruvawe<br />
koj va`el pred donesuvaweto na sega va`e~kiot zakon, po sega va-<br />
`e~kiot Zakon za penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe i po sega<br />
doneseniot Zakon za vnatre{ni raboti, koi imale razli~ni re{enija<br />
vo odnos na opredeluvaweto na penziskata osnova i ispratninata, {to<br />
neopravdano gi stavalo vo neednakva polo`ba iako site rabotele vo<br />
isto Ministerstvo, na isti ili sli~ni raboti i zada~i, Sudot gi oceni<br />
kako neosnovani.<br />
Spored Sudot, vo konkretniot slu~aj ne mo`e da stane zbor za<br />
neednakvost bidej}i navedenite osigurenici pravoto na penzija go ostvarile<br />
ili treba da go ostvaruvaat vrz osnova na tri razli~ni pravni<br />
re`imi, a od aspekt na na~eloto na ednakvost, pravo na zakonodavecot<br />
e da go ureduva re`imot na penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe,<br />
vo zavisnst od finansiskite mo`nosti i potrebi na dr`avata, pri {to<br />
bitno e sekoj od tie re`imi, vo vreme na negovoto va`awe, ednakvo da<br />
se odnesuva za site osigurenici koi se nao|aat vo ista pravna polo`ba,<br />
{to e slu~aj so navedenite zakoni.<br />
Poradi navedenoto, Sudot ne prifati deka promenata na re`imot<br />
na penziskoto i inavalidskoto osiguruvawe, utvrdena so navedenite<br />
zakoni, zna~i povreda na na~eloto na vladeewe na pravoto i povreda<br />
na ednakvosta na gra|anite pred Ustavot i zakonite utvrdeni so<br />
~len 8 alineja 3 i ~len 9 od Ustavot.<br />
350
10. Soglasno ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud e nadle`en da<br />
odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta na<br />
drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
Navodite vo prvopodnesenata inicijativa za me|usebna protivre~nost<br />
na odredbi od istiot zakon (~len 45 vo odnos na ~len 162 od Zakonot<br />
za vnatre{ni raboti), pretstavuva barawe za me|usebna ocena na<br />
usoglasenosta na odredbi od ist zakon, {to izleguva nadvor od nadle`nostite<br />
na Ustavniot sud utvrdeni so ~len 110 od Ustavot.<br />
Navodite vo vtoropodnesenata inicijativa za konkretno barawe<br />
na soglasnosta na ~len 162 stav 2 od Zakonot za vnatre{ni raboti<br />
so ~len 104 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
pretstavuva barawe za me|usebna soglasnost na dva zakona, {to isto<br />
taka ne spa|a vo nadle`nost na Ustavniot sud.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite<br />
od ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud, za otfrlawe<br />
na inicijativite vo ovie delovi.<br />
11. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1, 2,<br />
3 i 4 od ova re{enie.<br />
12. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, d-r Gzime Starova i Igor Spirovski, a vo odnos na<br />
to~kite 1 i 4 od Re{enieto, re{enieto e doneseno so mnozinstvo glasovi.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 223/2009 so Nacrt-re{enie<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana<br />
na 2. 12. 2009 godina, so Re{enie U. br. 223/2009, povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti<br />
("SV RM," br. 92/2009), zatoa {to osnovano se postavi pra{aweto za<br />
negovata soglasnost so Ustavot, kako i go zapre izvr{uvaweto na poedine~nite<br />
akti ili dejstvija prezemeni vrz osnova na osporenata odredba.<br />
Sobranieto na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana na<br />
12. 03. 2010 godina, donese Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za vnatre{ni raboti ("SV RM," br. 35/2010 od 12. 03. 2010 godina).<br />
So ~l. 3 od ovoj zakon, ~l. 147, 153, 154, 162 i 163 se bri{at, a soglasno<br />
~l. 6 od istiot zakon, ovoj zakon vleguva vo sila osmiot den od denot na<br />
objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija." So toa,<br />
osporeniot ~l. 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti, smetano od 20. 03.<br />
2010 godina, prestana da va`i.<br />
Soglasno ~l. 47 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja zapre postapkata ako vo tekot na postapkata<br />
zakonot, drugiot propis ili op{t akt prestanale da va`at, a<br />
351
ne nao|a osnovi za ocenuvawe na nivnata ustavnost, odnosno ustavnost<br />
i zakonitost vo vreme na va`eweto.<br />
So ogled na toa {to osporeniot ~l. 162 od Zakonot za vnatre{ni<br />
raboti prestanal da va`i vo tekot na postapkata za ocenuvawe<br />
na negovata ustavnost i pove}e ne e vo pravniot poredok na Republika<br />
Makedonija, smetame deka se ispolneti uslovite od ~l. 47 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud za zapirawe na postapkata, poradi {to se p r e d<br />
l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ja zapre postapkata za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti ("SV RM," br. 92/2009).<br />
3. Da se stavi nadvor od sila Re{enieto za zapirawe na izvr{uvaweto<br />
na poedine~nite akti ili dejstvija prezemeni vrz osnova<br />
na odredbata ozna~ena vo t. 2 od ovoj predlog.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 47 i 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija“ br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 31. 03.<br />
2010 godina, donese<br />
352<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE ZAPIRA postapkata za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
162 od Zakonot za vnatre{ni raboti ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 92/2009).<br />
2. SE STAVA NADVOR OD SILA Re{enieto za zapirawe na<br />
izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija prezemeni vrz osnova<br />
na odredbata ozna~ena vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod inicijativa<br />
podnesena od Krste Krajovski i drugi, preku polnomo{nik advokat<br />
Aleksandar Pr~evski od Bitola; Petko Burliovski od Bitola, Slav~o<br />
Markovski od s. Kravari i <strong>Zoran</strong> Gi~evski od Bitola, kako i Dobrivoj<br />
Todorovski od Ki~evo, [aban Abdiu od s. Zajas i 12 drugi podnositeli<br />
od Ki~evo, so Re{enie U. br. 223/2009 od 2 dekemvri 2009 godina povede<br />
postapka za ocenuvawe na odredbata ozna~ena vo to~ka 1 na ova re{enie,<br />
zatoa {to osnovano se postavi pra{aweto za nejzinata soglasnost<br />
so Ustavot, kako i go zapre izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili<br />
dejstvija prezemeni vrz osnova na osporenata odredba.<br />
4. Sobranieto na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana<br />
na 12 mart 2010 godina, donese Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za vnatre{ni raboti ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 35/2010 od 12 mart 2010 godina). So ~len 3 od ovoj zakon,<br />
~lenovite 147, 153, 154, 162 i 163 se bri{at, a soglasno ~len 6 od istiot<br />
zakon, ovoj zakon vleguva vo sila osmiot den od denot na objavuvaweto
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija." So toa, osporeniot<br />
~len 162 od Zakonot za vnatre{ni raboti, smetano od 20 mart 2010 godina,<br />
prestana da va`i.<br />
5. Spored ~len 110 alineja 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i<br />
za soglasnosta na propisite i na kolektivnite dogovori so Ustavot i<br />
so zakonite.<br />
Soglasno ~len 47 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja zapre postapkata ako vo tekot na postapkata<br />
zakonot, drugiot propis ili op{t akt prestanale da va`at, a<br />
ne nao|a osnovi za ocenuvawe na nivnata ustavnost, odnosno ustavnost<br />
i zakonitost vo vreme na va`eweto.<br />
So ogled na toa {to osporeniot ~len 162 od Zakonot za vnatre{ni<br />
raboti prestana da va`i vo tekot na postapkata za ocenuvawe<br />
na negovata ustavnost i pove}e ne e vo pravniot poredok na Republika<br />
Makedonija, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite od ~len 47 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud za zapirawe na postapkata, poradi {to<br />
odlu~i kako vo to~ka 1 na ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
353
354
23. U. br. 32/2009 (27. 01. 2010)<br />
Osporen akt i odredbi<br />
Zakonot za izvr{uvawe na Buxetot na Republika Makedonija za<br />
2009 godina ("SV RM," br. 166/2008) i toa: ~l. 10 st. 1 vo delot: "Vladata<br />
na Republika Makedonija }e ja opredeli visinata na nadomestokot<br />
za zakupnina na stan" i ~l. 24 st. 2.<br />
Aspekti na osporuvawe<br />
Predviduvaweto, vo ~l. 10 st. 1 od Zakonot, Vladata na Republika<br />
Makedonija da ja opredeli visinata na nadomestokot za zakupnina<br />
na stan za licata na koi im sleduva pravo na koristewe slu`ben stan<br />
dokolku stanot ne mo`e da im bide obezbeden, vo situacija koga Zakonot<br />
ne sodr`el nikakvi kriteriumi i parametri vrz osnova na koi<br />
Vladata na Republika Makedonija bi go izvr{ila takvoto ovlastuvawe,<br />
zna~elo utvrduvawe na prava i obvrski na gra|anite so podzakonski<br />
akt, ostavawe mo`nost za arbitrernost i me{awe na izvr{nata vo<br />
zakonodavnata vlast, poradi {to osporenata zakonska odredba ne bila<br />
vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 68 st. 1 al. 2 i 3, ~l. 88 i<br />
~l. 91 al. 1 i 5 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vo odnos na ~l. 24 st. 2 od Zakonot, podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka opredeluvaweto Ministerstvoto za finansii spored<br />
svoite interni proceduri da obezbeduva sredstva od Buxetot na Republika<br />
Makedonija dokolku sredstvata od EU za finansirawe na oddelni<br />
proekti bile nenavremeni, zna~elo Ministerstvoto za finansii da<br />
donesuva podzakonski propisi - interni proceduri bez da postoi zakonsko<br />
ovlastuvawe za toa soglasno na ~l. 49 st. 1 i ~l. 55 st. 1 od Zakonot<br />
za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava ("SV<br />
RM," br. 58/2000, 44/2002 i 82/2008), poradi {to takvata zakonska odredba<br />
ne bila vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96<br />
od Ustavot.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
1.a) Vo ~l. 10 st. 1 od Zakonot se opredeluva deka: "Na licata na<br />
koi im sleduva pravo na koristewe na slu`ben stan soglasno so zakon,<br />
dokolku istiot ne mo`e da im bide obezbeden, imaat pravo na nadomes-<br />
355
tok za zakupnina na stan. Vladata na Republika Makedonija }e ja opredeli<br />
visinata na nadomestokot za zakupnina na stan."<br />
Vo ~l. 28, 29 i 34 od Zakonot za domuvawe ("SV RM," br. 21/1998,<br />
44/2000, 39/2003, 36/2004, 120/2005 i 13/2007), koj va`e{e vo vreme na donesuvaweto<br />
na osporeniot ~l. 10 st. 1 i na koi zakonski odredbi upatuva<br />
Vladata na Republika Makedonija vo svoeto mislewe, ne se opredeleni<br />
elementite vrz osnova na koi se utvrduva visinata na zakupninata,<br />
tuku vo ~l. 29 st. 1 al. 3 od toj zakon se propi{uva deka vo godi{nata<br />
programa za planirawe i obezbeduvawe na sredstva, Vladata na<br />
Republika Makedonija }e gi opredeli elementite za visinata na zakupninata.<br />
Toa e i napraveno vo Glava IV.IV. od Programata za izgradba<br />
i odr`uvawe na stanovi sopstvenost na Republika Makedonija za 2009<br />
godina ("SV RM," br.3/2009) taka {to e opredeleno deka visinata na zakupninata<br />
za koristewe na stan se utvrduva vrz osnova na: grade`nata<br />
vrednost na stanot, amortizacija na stanot vo zavisnost od godinite na<br />
starosta, povr{inata na stanot.<br />
Vo ~l. 99 st. 8 t. 6 od Zakonot za domuvawe ("SV RM," br.<br />
99/2009), koj va`i sega odnosno od 13 avgust 2009 godina, isto taka se<br />
predviduva deka visinata na zakupot }e se utvrdi so godi{na programa<br />
za izgradba i odr`uvawe na stanbeniot prostor vo sopstvenost na Republika<br />
Makedonija, {to ja donesuva Vladata na Republika Makedonija,<br />
bez Zakonot da gi opredelil elementite za utvrduvawe na visinata na<br />
zakupninata.<br />
Spored toa, nema zakonski kriteriumi za opredeluvawe na visinata<br />
na nadomestokot za zakupnina na stan za licata koi imaat pravo<br />
na koristewe na slu`ben stan dokolku stanot ne mo`e da im bide obezbeden.<br />
b) Vo ~l. 24 st. 1 od Zakonot se opredeluva deka "sredstvata za<br />
finansirawe na proektite od oddelnite komponenti od IPA (nacionalno<br />
kofinansirawe i IPA sredstvata od EU), indikativno se planirani<br />
vo Razdel 090.02 - Ministerstvo za finansii - funkcii na dr`avata,<br />
osven sredstvata za nacionalno kofinansirawe na pettata komponenta<br />
od IPA - Ruralen razvoj koi se planirani vo Razdel 140.04 - Agencija<br />
za finansiska poddr{ka vo zemjodelstvoto i ruralniot razvoj."<br />
Vo osporeniot st. 2 od istiot ~len na Zakonot se opredeluva<br />
deka: "Pri nenavremen transfer na sredstvata od EU nameneti za finansirawe<br />
na proektite od oddelnite komponenti od IPA, sredstva }e<br />
se obezbedat od Buxetot na Republika Makedonija soglasno so internite<br />
proceduri na Ministerstvoto za finansii."<br />
Spored toa, ovlastuvaweto na Ministerstvoto za finansii da<br />
obezbedi sredstva soglasno na internite proceduri se odnesuva na situacija<br />
koga (1) EU ne prenela sredstva za opredeleni proekti na vreme<br />
i koga (2) vo Buxetot na Republika Makedonija se planirani sredstva<br />
za tie proekti.<br />
356
2. Vo ~l. 51 od Zakonot se opredeluva deka "Buxetot na Republika<br />
Makedonija za 2009 godina }e se izvr{uva od 1 januari do 31 dekemvri<br />
2009 godina."<br />
Vo ~l. 54, pak, od Zakonot za izvr{uvawe na Buxetot na Republika<br />
Makedonija za 2010 godina ("SV RM," br.156/2009) se opredeluva<br />
deka "Buxetot na Republika Makedonija za 2010 godina }e se izvr{uva<br />
od 1 januari do 31 dekemvri 2010 godina."<br />
Spored toa, osporenite odredbi od Zakonot za izvr{uvawe na<br />
Buxetot na Republika Makedonija za 2009 godina prestanale da va`at<br />
na 31 dekemvri 2009 godina.<br />
Pra{awe koe prethodi na pravnite pra{awa od inicijativata<br />
Dali postojat procesni pretpostavki za postapuvawe na Sudot<br />
po inicijativata?<br />
Ustavnosudska praktika po prethodnoto pra{awe<br />
Re{enie U br.156/2007 od 20 fevruari 2008 godina: "So ogled na<br />
toa {to Zakonot (Zakon za izvr{uvawe na Buxetot na Republika Makedonija<br />
za 2007 godina) i negovite osporeni odredbi prestanale da va-<br />
`at so istekot na 2007 godina, Sudot utvrdi deka nema procesni pretpostavki<br />
za postapuvawe po inicijativata..."<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 st. 1 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot.<br />
Spored ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 70/1992), Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
So ogled na toa {to Zakonot i negovite osporeni odredbi prestanale<br />
da va`at na 31 dekemvri 2009 godina, proizleguva deka nema<br />
procesni pretpostavki za postapuvawe po inicijativata, pa soglasno<br />
ozna~enata odredba od Delovnikot na Sudot taa treba da se otfrli.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 10 st. 1 vo delot: "Vladata na Republika Makedonija }e ja opredeli<br />
visinata na nadomestokot za zakupnina na stan“ i na ~l. 24 st. 2 od<br />
Zakonot za izvr{uvawe na Buxetot na Republika Makedonija za 2009<br />
godina ("SV RM," br. 166/2008).<br />
357
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
20 januari 2010 godina, donese<br />
358<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 10 stav 1 vo delot: "Vladata na Republika<br />
Makedonija }e ja opredeli visinata na nadomestokot za zakupnina na<br />
stan" i ~len 24 stav 2 od Zakonot za izvr{uvawe na Buxetot na<br />
Republika Makedonija za 2009 godina ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 166/2008).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~ka 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, predviduvaweto, vo ~len 10<br />
stav 1 od Zakonot, Vladata na Republika Makedonija da ja opredeli visinata<br />
na nadomestokot za zakupnina na stan za licata na koi im sleduva<br />
pravo na koristewe slu`ben stan dokolku stanot ne mo`e da im<br />
bide obezbeden, vo situacija koga Zakonot ne sodr`el nikakvi kriteriumi<br />
i parametri vrz osnova na koi Vladata na Republika Makedonija<br />
bi go izvr{ila takvoto ovlastuvawe, zna~elo utvrduvawe na prava<br />
i obvrski na gra|anite so podzakonski akt, ostavawe mo`nost za arbitrernost<br />
i me{awe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast, poradi {to<br />
osporenata zakonska odredba ne bila vo soglasnost so ~len 8 stav 1<br />
alineite 3 i 4, ~len 51, ~len 68 stav 1 alineite 2 i 3, ~len 88 i ~len 91<br />
alineite 1 i 5 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vo odnos na ~len 24 stav 2 od Zakonot, podnositelot na<br />
inicijativata smeta deka opredeluvaweto Ministerstvoto za finansii<br />
spored svoite interni proceduri da obezbeduva sredstva od Buxetot<br />
na Republika Makedonija dokolku sredstvata od EU za finansirawe<br />
na oddelni proekti bile nenavremeni, zna~elo Ministerstvoto za<br />
finansii da donesuva podzakonski propisi - interni proceduri bez da<br />
postoi zakonsko ovlastuvawe za toa soglasno na ~len 49 stav 1 i ~len<br />
55 stav 1 od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 58/2000,<br />
44/2002 i 82/2008), poradi {to takvata zakonska odredba ne bila vo<br />
soglasnost so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len 51, ~len 95 stav 3 i ~len<br />
96 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 10 stav 1 od Zakonot<br />
se opredeluva deka: "Na licata na koi im sleduva pravo na koristewe
na slu`ben stan soglasno so zakon, dokolku istiot ne mo`e da im bide<br />
obezbeden, imaat pravo na nadomestok za zakupnina na stan. Vladata na<br />
Republika Makedonija }e ja opredeli visinata na nadomestokot za<br />
zakupnina na stan."<br />
Vo ~len 24 stav 1 od Zakonot se opredeluva deka "sredstvata za<br />
finansirawe na proektite od oddelnite komponenti od IPA (nacionalno<br />
kofinansirawe i IPA sredstvata od EU), indikativno se planirani<br />
vo Razdel 090.02 - Ministerstvo za finansii - funkcii na dr`avata,<br />
osven sredstvata za nacionalno kofinansirawe na pettata komponenta<br />
od IPA - Ruralen razvoj koi se planirani vo Razdel 140.04 -<br />
Agencija za finansiska poddr{ka vo zemjodelstvoto i ruralniot<br />
razvoj."<br />
Vo osporeniot stav 2 od istiot ~len na Zakonot se opredeluva<br />
deka: "Pri nenavremen transfer na sredstvata od EU nameneti za finansirawe<br />
na proektite od oddelnite komponenti od IPA, sredstva }e<br />
se obezbedat od Buxetot na Republika Makedonija soglasno so internite<br />
proceduri na Ministerstvoto za finansii."<br />
Vo ~len 51 od Zakonot se opredeluva deka: "Buxetot na Republika<br />
Makedonija za 2009 godina }e se izvr{uva od 1 januari do 31<br />
dekemvri 2009 godina."<br />
Vo ~len 54, pak, od Zakonot za izvr{uvawe na Buxetot na Republika<br />
Makedonija za 2010 godina ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 156/2009) se opredeluva deka: "Buxetot na Republika<br />
Makedonija za 2010 godina }e se izvr{uva od 1 januari do 31 dekemvri<br />
2010 godina."<br />
4. Spored ~len 110 stav 1 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na<br />
zakonite so Ustavot.<br />
Spored ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 70/1992), Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
So ogled na toa {to Zakonot i negovite osporeni odredbi prestanale<br />
da va`at na 31 dekemvri 2009 godina, Sudot utvrdi deka nema<br />
procesni pretpostavki za postapuvawe po inicijativata soglasno<br />
ozna~enata odredba od Delovnikot na Sudot.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
359
360
24. U. br. 63/2009 (20. 01. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 35 st. 1 t. 4 od Zakonot za Sovetot na javnite obviniteli<br />
na Republika Makedonija ("SV RM," br.150/2007).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
"Prestanok na mandatot na ~len na Sovetot, i glasi:<br />
^len 35<br />
(1) Na ~len na Sovetot mu prestanuva mandatot:<br />
1) so istekot na vremeto za koe e izbran;<br />
2) po negovo barawe;<br />
3) so ispolnuvawe na uslovite za starosna penzija soglasno so<br />
zakon,<br />
4) ako e osuden so pravosilna presuda za krivi~no delo na bezuslovna<br />
kazna zatvor od najmalku {est meseca ili na poblaga kazna za<br />
drugo krivi~no delo koe go pravi nedostoen da ja vr{i funkcijata<br />
~len na Sovetot,<br />
5) ako trajno ja zagubi sposobnosta za vr{ewe na funkcijata i<br />
6) ako na negovo barawe i so negova soglasnost e izbran ili<br />
imenuvan na druga javna funkcija ili profesija.<br />
(2) Vo slu~ajot od stavot (1) to~ka 2 na ovoj ~len mandatot prestanuva<br />
koga Sovetot, Sobranieto na Republika Makedonija, odnosno<br />
Vladata na Republika Makedonija na sednica }e ja usvoi ostavkata.<br />
(3) Vo slu~aj od stavot (1) to~ka 4 na ovoj ~len mandatot prestanuva<br />
so denot na pravosilnosta na presudata.<br />
(4) Vo slu~ajot od stavot (1) to~ka 5 na ovoj ~len mandatot prestanuva<br />
koga Sovetot vrz osnova na pravosilna sudska odluka na sednica<br />
}e utvrdi prestanok na funkcijata ~len na Sovetot poradi trajno gubewe<br />
na sposobnosta za vr{ewe na funkcijata.<br />
(5) Vo slu~ajot od stavot (1) to~ka 6 na ovoj ~len mandatot prestanuva<br />
so izborot na druga funkcija ili profesija.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odredba od Zakonot<br />
se odnesuvala generalno za site ~lenovi na Sovetot a koga ~lenot<br />
na Sovetot e osuden za storeno krivi~no delo za koe mu bila izre~ena<br />
361
kazna zatvor od najmalku {est meseci ili na poblaga kazna za drugo<br />
krivi~no delo koe go pravelo nedostoen da ja vr{i funkcijata ~len na<br />
Sovetot, bez ogled na vidot na krivi~noto delo i negovata priroda. So<br />
osporenata odredba od Zakonot se ograni~uvalo, po sila na zakon, pravoto<br />
na edno lice da prodol`i da ja vr{i svojata funkcija i vo slu~ai<br />
koga krivi~noto delo za koe toa lice bilo osudeno ne e vo nikakva vrska<br />
so vr{eweto na ovaa funkcija, pa ottuka formulacija na osporenata<br />
odredba bila neprecizna i nejasna i kako takva ne obezbeduvala<br />
pravna sigurnost na gra|anite, kako eden element na ustavniot princip<br />
na vladeewe na pravoto. Poradi ovie pri~ini podnositelot na<br />
inicijativata smeta deka so osporenata odredba od Zakonot se povreduvale<br />
~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 9 st. 2, ~l. 13 st. 1, ~l. 14 st. 1, ~l. 23, ~l. 51<br />
i ~l. 54 st. 1 od Ustavot na Republika Makedonija i predlaga Sudot da<br />
povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata od Zakonot.<br />
362<br />
Ustavno sudska praktika<br />
So Odluka U. br. 210/2001 od 6. 02. 2002 godina, Sudot go ukina<br />
~l. 101 st. 2 vo delot "i nastapuvaat po sila na zakonot so koj se predvideni"<br />
od Krivi~niot zakonik.<br />
Spored ~l. 101 stav 1 od Krivi~niot zakonik, pravnite posledici<br />
od osudata {to se nadovrzuvaat na osudite za opredeleni krivi~ni<br />
dela, ne mo`at da nastapat koga za krivi~noto delo na storitelot mu e<br />
izre~ena pari~na kazna, uslovna osuda, sudska opomena ili koga toj e<br />
osloboden od kazna, a spored st. 2 od ovoj ~len, pravnite posledici mo-<br />
`at da se predvidat samo so zakon i nastapuvaat po sila na zakonot so<br />
koj se predvideni.<br />
Stavot na Sudot zazemen vo ovaa odluka kako i vo drugi negovi<br />
odluki, }e se sledi i vo pravnoto mislewe na referatot vo konkretniov<br />
predmet.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3 od Ustavot, temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija se osnovnite slobodi i<br />
prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto pravo i utvrdeni<br />
so Ustavot i vladeeweto na pravoto.<br />
Soglasno ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
So odredbata od ~l. 13 st. 1 od Ustavot e opredeleno deka liceto<br />
obvineto za kaznivo delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata<br />
vina ne bide utvrdena so pravosilna sudska odluka.
So ~l. 14 st. 1 od Ustavot e opredeleno deka nikoj nemo`e da<br />
bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno so zakon<br />
ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
Spored ~l. 23 od Ustavot, sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{eweto na javni funkcii.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored st. 2 na<br />
istiot ~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi mu e dostapno sekoe<br />
rabotno mesto.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 54 st. 1 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot i<br />
gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so Ustavot,<br />
a spored st. 3 na istiot ~len od Ustavot, ograni~uvaweto na slobodite<br />
i pravata ne mo`e da bide diskriminatorsko po osnov na pol, rasa,<br />
boja na ko`a, jazik, vera, nacionalno ili socijalno poteklo, imotna<br />
ili op{testvena polo`ba.<br />
Spored ~l. 106 st. 1 od Ustavot, Javnoto obvinitelstvo e edinstven<br />
i samostoen dr`aven organ koj gi goni storitelite na krivi~ni<br />
dela i na drugi so zakon utvrdeni kaznivi dela i vr{i i drugi raboti<br />
utvrdeni so zakon.<br />
So Amandmanot XXX od Ustavot se zamenuvaat st. 2 i 3 na ~l.<br />
106 od Ustavot i se bri{e ~l. 107 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
So ovoj amandman e utvrdeno: "Javnoto obvinitelstvo gi vr{i<br />
svoite funkcii vrz osnova na Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori<br />
ratifikuvani vo soglasnost so Ustavot.<br />
Funkcijata na javnoto obvinitelstvo ja vr{at Javniot obvinitel<br />
na Republika Makedonija i javnite obviniteli.<br />
Nadle`nosta, osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata i funkcioniraweto<br />
na javnoto obvinitelstvo se ureduva so zakon {to se donesuva<br />
so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici.<br />
Javniot obvinitel na Republika Makedonija go imenuva i razre{uva<br />
Sobranieto na Republika Makedonija za vreme od {est godini<br />
so pravo na povtorno imenuvawe.<br />
Javnite obviniteli gi izbira Sovetot na javni obviniteli bez<br />
ograni~uvawe na traewe na mandatot.<br />
Pri izborot na javnite obviniteli }e se zapazi soodvetnata i<br />
pravi~na zastapenost na gra|anite koi pripa|aat na site zaednici.<br />
Za razre{uvawe na javnite obviniteli odlu~uva Sovetot.<br />
363
Nadle`nosta, sostavot i strukturata na Sovetot, mandatot na<br />
negovite ~lenovi, kako i osnovite i postapkata za prestanok i razre-<br />
{uvawe na ~len na Sovetot se ureduvaat so zakon.<br />
Osnovite i postapkata za prestanok i razre{uvawe na Javniot<br />
obvinitel na Republika Makedonija i javnite obviniteli se ureduva<br />
so zakon.<br />
Funkcijata Javen obvinitel na Republika Makedonija i javen<br />
obvinitel e nespojliva so ~lenuvawe vo politi~ka partija ili so vr{-<br />
ewe na drugi javni funkcii i profesii utvrdeni so zakon.<br />
Se zabranuva politi~ko organizirawe i dejstvuvawe vo Javnoto<br />
obvinitelstvo“.<br />
So Zakonot za Sovetot na javnite obviniteli na Republika Makedonija<br />
se ureduvaat nadle`nosta, sostavot i strukturata na Sovetot<br />
na javnite obviniteli na Republika Makedonija, (mandatot na negovite<br />
~lenovi, osnovite i postapkata za prestanok i razre{uvawe na<br />
~len na Sovetot, kako i osnovite i postapkata za izbor, prestanok na<br />
funkcijata i razre{uvawe na javnite obviniteli i drugi pra{awa vo<br />
vrska so rabotata na Sovetot.<br />
Spored odredbite od ovoj zakon, Sovetot e samostoen organ koj<br />
ja obezbeduva i garantira samostojnosta na javnite obviniteli vo izvr-<br />
{uvaweto na nivnata funkcija (~l. 2), Sovetot ima svojstvo na pravno<br />
lice (~l. 4), Sovetot e sostaven od 11 ~lena.<br />
Vo ~l. 35 st. 1 od Zakonot se nabrojani pri~inite poradi koi na<br />
~lenot na Sovetot mu prestanuva mandatot, me|u koi vo t. 4 zakonodavecot<br />
go predvidel osporeniot osnov, a vo st. 3 od ovoj ~len od Zakonot,<br />
zakonodavecot posebno utvrdil deka vo slu~ajot od st. 1 t. 4 na<br />
ovoj ~len mandatot prestanuva so denot na pravosilnosta na presudata.<br />
Od analizata na osporeniot del od odredbata od Zakonot, Sudot<br />
oceni deka osuduvanosta na ~lenot na Sovetot e osnov da mu prestane<br />
pravoto na vr{ewe na taa funkcija. Imeno, so osporenata odredba od<br />
Zakonot e predvideno mandatot da mu prestane ako pravosilno e osuden<br />
za krivi~no delo na obezuslovna kazna zatvor od najmalku {est meseca,<br />
ili na poblaga kazna za drugo krivi~no delo koe go pravi nadostoen da<br />
ja vr{i funkcijata ~len na Sovetot, me|utoa odredbata se odnesuva generalno<br />
za navedenite lica vo slu~aj koga se osudeni za storeni krivi-<br />
~ni dela i na koi im se izre~eni sankcii, bez ogled na vidot na krivi-<br />
~noto delo i negovata priroda.<br />
So osporeniot del od odredbata od Zakonot, se ograni~uva po<br />
sila na zakon pravoto na edno lice da prodol`i da ja vr{i funkcijata<br />
i vo slu~ai koga krivi~noto delo za koe toa lice e osudeno ne e vo<br />
nikakva vrska so vr{eweto na funkcijata, pa ottuka formulacijata na<br />
osporenata odredba e nedovolno precizna i jasna, ne se znae i ne postoi<br />
organ {to mo`e da ja izvr{i i kako takva ne obezbeduva pravna<br />
sigurnost na gra|anite {to e eden od elementite na ustavniot princip<br />
na vladeeweto na pravoto.<br />
364
Pri ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba od Zakonot,<br />
osnoven kriterium e postoeweto na dvata principa na kaznenopravniot<br />
odnos utvrden vo ~l. 13 st. 1 i 14 st. 1 od Ustavot, a toa se,<br />
prvo, deka kaznata mo`e da se izre~e samo so sudska odluka i vtoro,<br />
deka za izvr{eno kaznivo delo na storitelot mo`e da mu se izre~e<br />
kazna {to kako takva e utvrdena so zakon ili drug propis.<br />
Imaj}i gi predvid iznesenite odredbi od Ustavot, kako i sodr`inata<br />
na osporeniot del od odredbata od Zakonot, vo konkretniov<br />
slu~aj stanuva zbor za ograni~uvawe na pravata na gra|anite kako posledica<br />
od osuda za krivi~no delo koja nastapuva po sila na zakon. Me-<br />
|utoa, kazneno-pravniot odnos se iscrpuva na relacija kaznivo delo i<br />
sudski izre~ena kazna za storitelot, a natamo{nite posledici od negovoto<br />
izvr{uvawe, odnosno od osudata za toa delo koja se sostoi vo<br />
ograni~uvawe na prava na gra|anite ne e dopu{tena, osven ako toa ne e<br />
izri~no utvrdeno so Ustavot.<br />
So ogled na iznesenoto smetame deka osnovano mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenata odredba od Zakonot so<br />
~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 9 st. 2, ~l. 13 st. 1, ~l. 14 st. 1 i ~l. 51 od Ustavot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 35<br />
st. 1 t. 4 od Zakonot za Sovetot na javnite obviniteli na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 150/2007).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 20 i 27 januari 2010<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 35 stav 1 to~ka 4 od Zakonot za Sovetot na javnite obviniteli na<br />
Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 150/2007).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot 35 stav 1 to~ka 4 od Zakonot ozna~en vo<br />
to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odredba od Zakonot<br />
se odnesuvala generalno za site ~lenovi na Sovetot, a koga ~lenot<br />
na Sovetot e osuden za storeno krivi~no delo za koe mu bila izre-<br />
~ena kazna zatvor od najmalku {est meseci ili na poblaga kazna za dru-<br />
365
go krivi~no delo koe go pravelo nedostoen da ja vr{i funkcijata ~len<br />
na Sovetot, bez ogled na vidot na krivi~noto delo i negovata priroda.<br />
So osporenata odredba od Zakonot se ograni~uvalo, po sila na zakon,<br />
pravoto na edno lice da prodol`i da ja vr{i svojata funkcija i vo slu-<br />
~ai koga krivi~noto delo za koe toa lice bilo osudeno ne e vo nikakva<br />
vrska so vr{eweto na ovaa funkcija, pa ottuka formulacija na osporenata<br />
odredba bila neprecizna i nejasna i kako takva ne obezbeduvala<br />
pravna sigurnost na gra|anite, kako eden element na ustavniot princip<br />
na vladeewe na pravoto. Poradi ovie pri~ini podnositelot na<br />
inicijativata smeta deka so osporenata odredba od Zakonot se povreduvale<br />
~lenot 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~len 9 stav 2, ~len 13 stav 1, ~len 14<br />
stav 1, ~len 23, ~len 51 i ~len 54 stav 1 od Ustavot na Republika Makedonija<br />
i predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na odredbata od Zakonot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so ~lenot 35 stav 1 to~ka 4 od<br />
Zakonot za Sovetot na javnite obviniteli na Republika Makedonija e<br />
predvideno deka na ~len na Sovetot mu prestanuva mandatot ako e osuden<br />
so pravosilna presuda za krivi~no delo na bezuslovna kazna zatvor<br />
od najmalku {est meseca ili na poblaga kazna za drugo krivi~no delo<br />
koe go pravi nedostoen da ja vr{i funkcijata ~len na Sovetot.<br />
4. Soglasno ~lenot 8 stav 1 alinei 1 i 3 od Ustavot, temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija se osnovnite<br />
slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto<br />
pravo i utvrdeni so Ustavot i vladeeweto na pravoto.<br />
Soglasno ~lenot 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i<br />
verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
So odredbata od ~lenot 13 stav 1 od Ustavot e opredeleno deka<br />
liceto obvineto za kaznivo delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata<br />
vina ne bide utvrdena so pravosilna sudska odluka.<br />
So ~lenot 14 stav 1 od Ustavot e opredeleno deka nikoj nemo`e<br />
da bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno so zakon<br />
ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
Spored ~len 23 od Ustavot, sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{eweto na javni funkcii.<br />
Spored ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored stavot<br />
2 na istiot ~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi mu e dostapno<br />
sekoe rabotno mesto.<br />
366
Spored ~len 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~len 54 stav 1 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot<br />
i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so<br />
Ustavot, a spored stavot 3 na istiot ~len od Ustavot, ograni~uvaweto<br />
na slobodite i pravata ne mo`e da bide diskriminatorsko po osnov na<br />
pol, rasa, boja na ko`a, jazik, vera, nacionalno ili socijalno poteklo,<br />
imotna ili op{testvena polo`ba.<br />
Spored ~lenot 106 stav 1 od Ustavot, Javnoto obvinitelstvo e<br />
edinstven i samostoen dr`aven organ koj gi goni storitelite na krivi~ni<br />
dela i na drugi so zakon utvrdeni kaznivi dela i vr{i i drugi raboti<br />
utvrdeni so zakon.<br />
So Amandmanot XXX od Ustavot se zamenuvaat stavovite 2 i 3<br />
na ~lenot 106 od Ustavot i se bri{e ~lenot 107 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
So ovoj amandman e utvrdeno:<br />
"Javnoto obvinitelstvo gi vr{i svoite funkcii vrz osnova na<br />
Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
Funkcijata na javnoto obvinitelstvo ja vr{at Javniot obvinitel<br />
na Republika Makedonija i javnite obviniteli.<br />
Nadle`nosta, osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata i funkcioniraweto<br />
na javnoto obvinitelstvo se ureduva so zakon {to se donesuva<br />
so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici.<br />
Javniot obvinitel na Republika Makedonija go imenuva i razre{uva<br />
Sobranieto na Republika Makedonija za vreme od {est godini<br />
so pravo na povtorno imenuvawe.<br />
Javnite obviniteli gi izbira Sovetot na javni obviniteli bez<br />
ograni~uvawe na traewe na mandatot.<br />
Pri izborot na javnite obviniteli }e se zapazi soodvetnata i<br />
pravi~na zastapenost na gra|anite koi pripa|aat na site zaednici.<br />
Za razre{uvawe na javnite obviniteli odlu~uva Sovetot.<br />
Nadle`nosta, sostavot i strukturata na Sovetot, mandatot na<br />
negovite ~lenovi, kako i osnovite i postapkata za prestanok i razre{uvawe<br />
na ~len na Sovetot se ureduvaat so zakon.<br />
Osnovite i postapkata za prestanok i razre{uvawe na Javniot<br />
obvinitel na Republika Makedonija i javnite obviniteli se ureduva<br />
so zakon.<br />
Funkcijata Javen obvinitel na Republika Makedonija i javen<br />
obvinitel e nespojliva so ~lenuvawe vo politi~ka partija ili so vr{-<br />
ewe na drugi javni funkcii i profesii utvrdeni so zakon.<br />
Se zabranuva politi~ko organizirawe i dejstvuvawe vo Javnoto<br />
obvinitelstvo."<br />
367
So Zakonot za Sovetot na javnite obviniteli na Republika Makedonija<br />
se ureduvaat nadle`nosta, sostavot i strukturata na Sovetot<br />
na javnite obviniteli na Republika Makedonija, mandatot na negovite<br />
~lenovi, osnovite i postapkata za prestanok i razre{uvawe na ~len na<br />
Sovetot, kako i osnovite i postapkata za izbor, prestanok na funkcijata<br />
i razre{uvawe na javnite obviniteli i drugi pra{awa vo<br />
vrska so rabotata na Sovetot.<br />
Spored odredbite od ovoj zakon, Sovetot e samostoen organ koj<br />
ja obezbeduva i garantira samostojnosta na javnite obviniteli vo izvr{uvaweto<br />
na nivnata funkcija (~len 2), Sovetot ima svojstvo na pravno<br />
lice (~len 4), Sovetot e sostaven od 11 ~lena od koi: - po funkcija<br />
~lenovi na Sovetot se javniot obvinitel na Republika Makedonija i<br />
ministerot za pravda, - eden ~len na Sovetot izbiraat javnite obviniteli<br />
vo Javnoto obvinitelstvo na Republika Makedonija - po eden ~len<br />
na Sovetot izbiraat javnite obviniteli od podra~jata na vi{ite javni<br />
obvinitelstva Bitola, Gostivar, Skopje i [tip, od svoite redovi, -<br />
eden ~len na Sovetot pripadnik na zaednica koja ne e mnozinstvo vo<br />
Republika Makedonija, go izbiraat site javni obviniteli vo Republika<br />
Makedonija od svoite redovi, - trojca ~lenovi na Sovetot gi izbira<br />
Sobranieto na Republika Makedonija od redot na univerzitetski<br />
profesori po pravo, advokati i drugi istaknati pravnici, od koi dvajca<br />
se pripadnici na zaednicite koi ne se mnozinstvo vo Republika<br />
Makedonija (~len 6); mandatot na izbranite ~lenovi na Sovetot trae<br />
~etiri godini so pravo na u{te eden izbor (~len 7 stav 1) Sovetot e<br />
nadle`en da dava mislewe na Vladata na Republika Makedonija po predlogot<br />
za imenuvawe i razre{uvawe na Javen obvinitel na Republika<br />
Makedonija, gi izbira i razre{uva javnite obviniteli, utvrduva prestanok<br />
na funkcijata javen obvinitel i odlu~uva vo vtor stepen vo postapka<br />
za utvrduvawe disciplinska odgovornost na javnite obviniteli,<br />
odlu~uva za utvrduvawe na nestru~no i nesovesno vr{ewe na funkcijata<br />
javen obvinitel, ja sledi nivnata rabota i odlu~uva za privremeno<br />
oddale~uvawe od funkcijata, postapuva po pretstavki i poplaki za rabotata<br />
na javnite obviniteli, so odluka go opredeluva brojot na javnite<br />
obviniteli vo javnite obvinitelstva, donesuva Delovnik za rabota<br />
i vr{i drugi raboti utvrdeni so zakon (~len 9).<br />
Vo ~lenot 35 stav 1 od Zakonot se nabrojani pri~inite poradi<br />
koi na ~lenot na Sovetot mu prestanuva mandatot, me|u koi vo to~kata<br />
4 zakonodavecot go predvidel osporeniot osnov, a vo stavot 3 od ovoj<br />
~len od Zakonot, zakonodavecot posebno utvrdil deka vo slu~ajot od<br />
stavot 1 to~ka 4 na ovoj ~len mandatot prestanuva so denot na pravosilnosta<br />
na presudata.<br />
Spored Sudot, imaj}i gi predvid iznesenite ustavni i zakonski<br />
odredbi i ulogata i statusot na Sovetot na javnite obviniteli na Republika<br />
Makedonija utvrdeni so zakon, a vrz osnova na ustavnosudskata<br />
analiza na osporenata odredba vo ramki na celinata na odredbite od<br />
368
Zakonot, za osporeniot ~len 35 stav 1 to~ka 4 od Zakonot ne mo`e<br />
osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta so Ustavot od navodite<br />
koi se izneseni vo inicijativata.<br />
Imeno, od osporenata zakonska odredba proizleguva deka so nea<br />
ne se dozvoluva ~lenot na Sovet da ja vr{i svojata (javna) funkcija dokolku<br />
e osuden so pravosilna sudska odluka, {to imalo za posledica,<br />
odnosno predizvikuva prestanok na mandatot na ~lenot na Sovet.<br />
Vo ~lenot 35 od Zakonot konkretno se navedeni uslovite, odnosno<br />
osnovite za prestanok na mandatot na ~len na Sovet, {to e vo soglasnost<br />
so Amandmanot XXX od Ustavot na Republika Makedonija vo<br />
koj e predvideno deka nadle`nosta, sostavot i strukturata na Sovetot,<br />
mandatot na negovite ~lenovi, kako i osnovite i postapkata za prestanok<br />
i razre{uvawe na ~len na Sovetot se ureduvaat so zakon.<br />
Osnovot, odnosno uslovot za prestanok na mandatot na ~len na<br />
Sovetot koga istiot e osuden so pravosilna sudska presuda za krivi~no<br />
delo na bezuslovna kazna zatvor od najmalku {est meseca ili drugo<br />
krivi~no delo koe go pravi nedostoen da ja vr{i funkcijata ~len na<br />
Sovet, proizleguva od potrebata so zakon da bidat uredeni pra{awata<br />
za postoewe na podobnost na liceto za efikasno vr{ewe na funkcijata<br />
~len na Sovet i kontinuitet vo tekot na fakti~koto vr{ewe na<br />
funkcijata, {to bi bilo onevozmo`eno dokolku liceto e na izdr`uvawe<br />
kazna zatvor. Predvideniot osnov ja isklu~uva mo`nosta da se javat<br />
elementi na somnenie {to bi go napravile ~lenot na Sovet nedostoen<br />
za vr{ewe na ovaa funkcija dotolku pove}e {to toa bi bilo osnov so<br />
koj ~lenot na Sovet bi go izgubil kredibilitetot za vr{ewe na funkcijata<br />
~len na Sovet, a vo konkretniot slu~aj i fakti~ka nemo`nost<br />
da ja izvr{uva funkcijata, dokolku e osuden na kazna zatvor.<br />
Vo osporenata odredba ne stanuva zbor za povreda na principot<br />
na prezumpcija na nevinosta na liceto utvrden vo ~len 13 stav 1 od<br />
Ustavot, nitu na na~eloto na zakonitost vo kaznenoto pravo izrazeno<br />
preku zabranata za kaznuvawe utvrdena vo ~len 14 stav 1 od Ustavot.<br />
Ova od pri~ina {to osporeniot ~len 35 stav 1 to~ka 4 od Zakonot, se<br />
odnesuva na lice koe ve}e ja vr{i funkcijata ~len na Sovet i spored<br />
koja mandatot mu prestanuva zaradi negovoto osuduvawe vo periodot<br />
dodeka ja vr{i taa funkcija. Ottuka, ova prestavuva klasi~en uslov za<br />
prestanok na mandatot poradi osuda so pravosilna sudska presuda, bidej}i<br />
takvo lice ne mo`e da dava garancija deka Sovet na javnite obviniteli<br />
na Republika Makedonija uspe{no }e funkcionira. Imeno,<br />
osporenata odredba e vo funkcija na garancija na uspe{no obavuvawe<br />
na ovaa javna funkcija. Od ovie pri~ini vo slu~ajov ne mo`e da se prifati<br />
navodot vo inicijativata deka osporenata zakonska odredba ne<br />
bila vo soglasnost so utvrdenite principi vo ~lenovite 13 i 14 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija. Vo konkretniot slu~aj ne se raboti<br />
za pravna posledica od osudata koi nastapuvaat po sila na zakonot, od<br />
369
koja pretpostavka se rakovodel podnositelot na inicijativata osporuvaj}i<br />
ja zakonskata odredba.<br />
Trgnuvaj}i od ovlastuvaweto dadeno vo Amandmanot XXX to~ka<br />
1 stav 8 od Ustavot na Republika Makedonija, pravo na zakonodavecot e<br />
so zakon da ja obezbedi i garantira samostojnosta i nezavisnosta na<br />
Sovetot na javnite obviniteli, preku izdigawe na kredibilitetot na<br />
Sovetot so sostav na ~lenovi koi bi mo`ele zakonito i kvalitetno da<br />
gi izvr{uvaat svoite funkcii ureduvaj}i gi za taa cel osnovite poradi<br />
koi na ~lenot na Sovetot mu prestanuva mandatot. Sudot utvrdi<br />
deka vakvata zakonska odredba, ne e vo nesoglasnost so odredbite od<br />
Ustavot, i ne mo`e da se problematizira od pri~inite izneseni vo<br />
inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong> na 20 januari 2010 godina, i vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong> na 27 januari 2010 godina.<br />
370
25. U. br. 191/2009 (10. 02. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 2 st. 1 al. 1, ~l. 6, ~l. 11, ~l. 12, ~l. 13, ~l. 18, ~l. 19, ~l. 38,<br />
~l. 49 st. 2 al. 8, ~l. 54, ~l. 145, ~l. 146, ~l. 147 i ~l. 148 od Zakonot za<br />
radiodifuznata dejnost ("SV RM,"br. 100/2005, 19/2007 i 103/2008).<br />
Imaj}i go vo vid faktot deka so inicijativite se osporuvaat<br />
pove}e ~lenovi od Zakonot koi se razli~ni po sodr`inata koja ja reguliraat,<br />
referatot e obraboten sekoj ~len posebno i spored redosled<br />
na navodite vo inicijativite.<br />
Sodr`ina na osporeniot akt pri~ini za osporuvawe i pravno mislewe<br />
1. Zakonot za radiodifuznata dejnost gi ureduva uslovite i<br />
na~inot na vr{ewe na radiodifuznata dejnost i rabotite od javen interes<br />
vo oblasta na radiodifuzijata (st. 1).<br />
Vo ~l. 2 od ovoj zakon zakonodavecot ja utvrduva celta na ovoj<br />
zakon.<br />
Osporeniot ~l. 2 st. 1 al. 1 od Zakonot predviduva deka, me|u<br />
drugoto, celta na ovoj zakon e da obezbedi sloboda na izrazuvawe vo radiodufznata<br />
dejnost vo soglasnost so Ustavot na Republika Makedonija<br />
i so me|unarodnite dogovori {to gi ratifikuvala i kon koi pristapila<br />
Republika Makedonija.<br />
So inicijativata na Pan~e Dokuzov se osporuva ~l. 2 st. 1 al. 1<br />
od Zakonot, od pri~ini {to odredbata bila vo sprotivnost so Amandmanot<br />
XXV od Ustavot, bidej}i site me|unarodni dogovori koi gi ima<br />
ratifikuvano i kon koi Republika Makedonija ima pristapeno, spored<br />
inicijativata, ne zna~elo deka istite bile vo soglasnost so Ustavot.<br />
Imeno, za da osporenata odredba bide vo duhot na ustavnoto na~elo,<br />
spored podnositelot na inicijativata, zakonodavecot trebal da naglasi<br />
deka slobodata na izrazuvawe vo radiodifuznata dejnost treba da<br />
bide vo soglasnost so Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani<br />
vrz osnova na Ustavot.<br />
Spored Amandman XXV od Ustavot, sudskata vlast ja vr{at sudovite.<br />
Sudovite se samostojni i nezavisni. Sudovite sudat vrz osnova<br />
na Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
Zabraneti se vonredni sudovi.<br />
371
Vidovite, nadle`nosta, osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata<br />
i sostavot na sudovite, kako i postapkata pred niv, se ureduvaat so<br />
zakon, {to se donesuva so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot<br />
broj pratenici.<br />
Od analizata na osporeniot del na ~l. 2 od Zakonot, a vo korelacija<br />
so navodite sodr`ani vo inicijativata, smetame deka navedeniot<br />
Amandman XXV od Ustavot, nema voop{to dopirni to~ki so osporenata<br />
odredba od pri~ini {to istiot go regulira pra{aweto za nezavisnosta<br />
i samostojnosta na sudskata vlast, a osporenata odredba se<br />
odnesuva, odnosno ja ureduva celta na Zakonot. Ottuka, vo nedostatok<br />
na drugi pri~ini za osporuvawe na ustavnosta na ovaa odredba od Zakonot,<br />
smetame, deka istata ne mo`e da se dovede pod somnenie po odnos<br />
na nejzinata ustavnost, odnosno soglasnost so Amandman XXV od Ustavot.<br />
2. So osporeniot ~l. 6 od Zakonot za radiodifuznata dejnost e<br />
predvideno deka: "Radiodifuzna dejnost mo`e da vr{i radiodifuzer<br />
pod uslovi i na na~in utvrdeni so ovoj i drug zakon."<br />
Spored navodite vo inicijativata navedenoto zakonsko re{enie<br />
vo ~l. 6, bilo sprotivno so na~eloto na vladeewe na pravoto akceptirano<br />
vo ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, bidej}i davaweto mo`nost vr{eweto<br />
na radiodifuznata dejnost da se vr{i i so drugi zakoni, ostavalo<br />
prostor za anarhija i neodgovorno rabotewe vo ovaa dejnost.<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, edno od temelnite vrednosti<br />
na ustavniott poredok na Republika Makedonija e i vladeweto<br />
na pravoto.<br />
Vo ~l. 7 od Zakonot za radiodifuznata dejnost e predvideno<br />
deka radiodifuzer mo`e da bide javno radiodifuzno pretprijati, trgovsko<br />
radiodifuzno dru{tvo i neprofitna radiodifuzna ustanova.<br />
Spored ~l. 8 od istiot Zakon, javno radiodifuzno pretprijatie<br />
se osnova za celata teritorija na Republika Makedonija i vr{i funkcija<br />
na javen radiodifuzen servis (st. 1). Javnoto radiodifuzno pretprijatie<br />
od st. 1 na ovoj ~len raboti na na~in i pod uslovi utvrdeni so<br />
ovoj zakon (st. 2).<br />
Soglasno ~l. 9 od Zakonot, trgovsko radiodifuzno dru{tvo mo-<br />
`at da osnovaat pravni i fizi~ki lica pod uslovi utvrdeni so ovoj i<br />
drug zakon.<br />
^lenot 10 od Zakonot, predviduva deka obrazovni, kulturni i<br />
drugi ustanovi i zdru`enija na gra|ani mo`at da osnovaat neprofitna<br />
radiodifuzna ustanova so cel da se zadovolat potrebite i interesite<br />
na specifi~ni celni grupi (st. 1). Pove}e subjekti od st. 1 na ovoj ~len<br />
mo`at da dobijat dozvola za emituvawe na programa na edna frekvencija<br />
po principot na podelba na vremeto na emiturvawe (tajm-tering)<br />
(st. 2).<br />
Osporenata odredba na ~l. 6 od Zakonot, e pomestena vo Glava II<br />
so naslov "Radiodifuzeri." Od analizata na istata, a vo korelacija so<br />
372
~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, smetame deka vo osporenata odredba, a vo kontekst<br />
na ostanatite odredbi od Zakonot, ne stanuva zbor za povreda na<br />
principot na vladeewe na pravoto predvideno vo ~l. 8 st. 1 al. 3 od<br />
Ustavot. Ova od pri~ini {to, osporeniot ~len se odnesuva na radiodufuzeri<br />
koi mo`at, kako takvi da bidat utvrdeni so ovoj i so drug<br />
zakon, ako se ima vo vid faktot deka radiodifuzer mo`e da bide i<br />
pravno ili fizi~ko lice, koi se registriraat soglasno odredbite od<br />
drugi zakoni.<br />
^lenot 1 od Zakonot, na koj se aludira vo inicijativata, i so<br />
koj, spored podnositelot na inicijativata, se predizvikuvala anarhija<br />
vo ovaa oblast, spored na{e mislewe gi regulira, odnosno ureduva<br />
uslovite i na~inot na vr{eweto na radiodfuznata dejnost. Ottuka,<br />
ovie dva ~lena vo Zakonot ureduvaat dva sosema razli~ni institucii:<br />
1) radiodifuzna dejnost i 2) radiodifuzeri, {to e sosema logi~en razli~niot<br />
na~in na ureduvawe na istite. Od ovie pri~ini ne mo`e da se<br />
prifatat navodite vo inicijativata deka osporenata odredba od Zakonot<br />
ne bila vo soglasnost so Ustavot.<br />
3. So ~l. 11 od Zakonot e utvrdeno: "Politi~ki partii, dr`avni<br />
organi, organi na dr`avna uprava, javni pretprijatija, edinici na lokalna<br />
samouprava, nositeli na javni funkcii i ~lenovi na nivnite semejstva,<br />
ne mo`at da vr{at radiodifuzna dejnost nitu da bidat osnova~i,<br />
soosnova~i ili da steknuvaat u~estvo vo sopstvenosta na radiodifuzerite."<br />
So ~l. 12 od Zakonot e utvrdeno: "Radiodifuzerot mo`e da zapo~ne<br />
so vr{ewe na radiodifuznata dejnost po dobivawe na dozvola za<br />
vr{ewe na radiodfuzna dejnost. Javnoto radiodifuzno pretprijatie<br />
dozvolata za vr{ewe radiodifuzna dejnost ja dobiva so ovoj zakon."<br />
So ~lenot 13 od Zakonot e utvrdeno:<br />
Za obezbeduvawe na raznovidnosta na ponudata na programskite<br />
servisi i za{ttita na pluralizmot na sopstvenosta na medimite se<br />
utvrduva postoewe na nedozvolena mediumska koncentracija.<br />
Nedozvolena mediumska koncentracija, vo smisla na ovoj zakon,<br />
se smeta deka postoi koga radiodifuzer:<br />
- u~estvuva vo osnova~kiot kapital na drug radiodifuzer sprotivno<br />
na odredbite od ~l. 14 na ovoj zakon,<br />
- u~estvuva vo osnova~ki kapital na dru{tvoto od oblasta na<br />
pe~atot koe izdava dneven vesnik ili na novinska agencija,<br />
- u~estvuva vo osnova~kiot kapital na dru{to za reklama i propaganda,<br />
dru{tvo za istra`uvawe na pazarot i javnoto mislewe, dru{-<br />
tvo za distribucija na audiovizuelni dela, dru{tov za filmska produkcija<br />
ili dru{tvo za telekomunikaciski uslugi;<br />
- istovremeno emituva radio i televiziska programa osven za<br />
subjektot koj vr{i javen radiodufuzen servis,<br />
373
- istovremeno emituva radio i/ili televiziska programa i izdava<br />
dneven vesnik {to se distribuira na podra~jeto na koe se emituva<br />
radio i/ili televiziskata programa i<br />
- istovremeno emituva radio i/ili televiziska programa i se<br />
zanimava so dejnost na novinska agencija, dru{tvo za sproveduvawe<br />
aktivnosti i istraga i obezbeduvawe, dru{tvo za reklama i propaganda,<br />
dru{tvo za istra`uvawe na pazarot i javnoto mislewe, dru{tvo za<br />
distribucija na audiovizuelni dela, dru{tvo za filmska produkcija<br />
ili na dru{tvo za telekomunikaciski uslugi.<br />
Nedozvolena mediumska koncentracija, vo smisla na ovoj zakon,<br />
se smeta deka postoi i koga kako osnova~i na radiodifuzeri se javuvat<br />
fizi~ki ili pravnilica koi se istovremeno:<br />
- osnova~i na drugi radiodifuzeri sprotivno na odredbite od<br />
~l. 14 na ovoj zakon;<br />
- osnova~i na dru{tvo od oblasta na pe~atot koe izdava dneven<br />
vesnik {to se distribuira na podra~jeto na koe se emituva radio i/ili<br />
televiziskata programa;<br />
- osnova~i na novinska agencija;<br />
- osnova~i na dru{tov za reklama i propaganda, dru{tvo za<br />
istra`uvawe na pazarot i javnotomislewe, dru{tvvo za sproveduvawe<br />
aktivnosti na istraga i obezbeduvawe, dru{tvo za distribucija na<br />
audiovizuelni dela, dru{tvo za filmska produkcija ili na dru{tvo za<br />
telekomunikaiski uslugi i<br />
- povrzani lica vo smisla na odredbite od ovoj zakon.<br />
So ~l. 18 od Zakonot e utvrdeno:<br />
Povrzani lica, vo smisla na ovoj zakon, se licata koi se me|usebno<br />
povrazni preku upravuvawe, kapital ili na drug na~in i koga tie<br />
poradi takvata povrzanost zaedni~ki ja kreiraat delovnata politika,<br />
odnosno dejstvuvaat na koordiniran na~in zaradi ostvaruvawe zaedni-<br />
~ki celi, ili koga edno lice ima mo`nost da naso~uva ili zna~ajno da<br />
vlijae vrz drugo lice pri odlu~uvaweto za delovnoto rabotewe ili za<br />
programskiot koncept na radiodifuzerot.<br />
Kako povrzni lica se smetaat:<br />
- ~lenovite na semejstvoto (roditeli, deca, bra}a i sestri, posvojuva~i<br />
i posvoeni deca),<br />
- lica vo bra~nata ili vonbra~nata zaednica,<br />
- ~lenovite na potesnoto semejstvo na bra~niot druga,<br />
- imatelite na udeli vo sopstvenosta, odnosno na drugi prava<br />
vrz ~ija osnova u~estvuvaat vo upravuvaweto na radiodifuzerot, so<br />
najmalku 25% od glasa~kite prava,<br />
- licata koi kaj dva radiodifuzeri imaat vkupen udel vo sopstvenosta,<br />
odnosno drugi prava vrz ~ija osnova u~estvuvaat vo upravuvaweto<br />
kaj sekoja od niv so najmalku 25% od glasa~kite prava,<br />
374
- licata koi so marketin{ki ili drug vid dogovor za delovna<br />
sorabotka, vo edna godina ostvaruvaat pove}e od 30% od prihodite od<br />
reklamirawe, tele{oping i sponzorstvo na radiodifuzer i<br />
- licata koi se ~lenovi na upravniot ili nadzorniot odbor vo<br />
radiodifuzer, kako i licata koi se smetaat za povrazni so ~lenovite<br />
na upravniot ili nadzorniot odbor na organizacijata, na na~in koj e<br />
utvrden so ovoj ~len.<br />
Site ovie odredbi od Zakonot so inicijativata se osporuvaat<br />
od pri~ina {to istite bile vo sprotivnost so ~l. 55 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija. Imeno, zabranata na edinicite na lokalnata samouprava<br />
i na ~lenovi na po{iroko semejstvo da ne mo`at da vr{at radiodifuzna<br />
dejnost da bidat osnova~i i soosnova~i na radiodifuzer<br />
bilo vo sprotivnost so navodnata nespojlivost (inkopatibilnost) na<br />
investiraweto vo radiodifuzer. So limitirawe na pravata na pravnite<br />
i fizi~kite lica so osporenite odredbi od Zakonot se povreduval<br />
~l. 55 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vo ~l. 8 st. 1 al. 7 od Ustavot, kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija e utvrdena i slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto.<br />
Osnovite na ekonomskie odnosi se regulirani vo t. 4 od Glava II<br />
od Ustavot, vo koja e sodr`an ~l. 55, kade se predviduva deka se garantira<br />
slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto. Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot. Republikata<br />
prezema merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto odnesuvawe<br />
na pazarot. Slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto mo`at da<br />
se ograni~at so zakon edinstveno zaradi odbranata na Republikata,<br />
za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata sredina ili zdravjeto na<br />
lu|eto.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok, koja otvara {iroki mo`nosti za za`ivuvawe na stopanstvoto<br />
i privatnata inicijativa vo site oblasti na stopanskiot sistem.<br />
Me|utoa, slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto nemo`e da<br />
se sfati vo apsolutna smisla na zborot i deka taa ne e samo rabota na<br />
subjektite na pazarot, tuku i dr`avata kako garant na ovaa sloboda ima<br />
zna~ajna uloga kako regulator na ekonomskite tekovi vo stopanstvoto.<br />
Imeno, dr`avata kako regulator na ekonomskata politika e dol`na<br />
da vodi smetka i za po~ituvawe na drugite temelni vrednosti na<br />
ekonomskiot i politi~kiot sistem na dr`avata.<br />
Ottuka, spored na{e mislewe, celta na zakonodavecot vo osporenite<br />
~l. 11, 12, 13 i 18 od Zakonot, ne bile da se ograni~i ru{eweto<br />
na dejnosta kako edna od osnovvnite ekonomski prava na subjektite na<br />
pazarot, tuku dr`avata kako garant na ekonomskata i politi~kata stabilnost<br />
vr{i ograni~uvawe na vr{ewe na radiodifuznata dejnost zaradi<br />
ispolnuvawe na celta na zakonot, a toa e: sloboda na izrazuva-<br />
375
weto vo radiodifuznata dejnost vo soglasnost so Ustavot na Republika<br />
Makedonija i so me|unarodnite dogovori {to gi ratifikuvala i<br />
kon koi pristapila Republika Makedonija, za{tita na interesite na<br />
korisnicite, postignuvawe, unapreduvawe i za{tita na kulturniot<br />
identite, obrazovniot i nau~niot razvoj: pottiknuvawe na razvoj na<br />
tvore{tvoto, jazikot i tradiciite vo radiodfiuznata dejnost, unapreduvawe<br />
i pottiknuvawe na konkurencijata i razvoj na radiodifuznata<br />
dejnost.<br />
Od navedenite pri~ini smetame deka osporenite ~lenovi od<br />
Zakonot se vo soglasnost so ~l. 55 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. So ~l. 19 od Zakonot e predvideno: "Stransko fizi~ko ili<br />
pravno lice mo`e da osnova ili da u~estvuva vo sopstvenosta na doma-<br />
{en radiodifuzer pod istite uslovi utvrdeni so ovoj zakon {to va`at<br />
za doma{nite fizi~ki ili pravni lica."<br />
Spored navodite vo inicijativata ovoj ~len od Zakonot bil vo<br />
sprotivnost so ~l. 59 od Ustavot bidej}i im daval mo`nost na stranskite<br />
fizi~ki i pravni lica da mo`at da osnovaat ili da u~estvuvaat<br />
vo sopstvenost na doma{en radiodifuzer pod istite uslovi utvrdeni<br />
so ovoj zakon. Imeno, spored inicijativata, pravoto na doma{nite<br />
investitori se namaluvawe vo odnos na vlo`eniot kapital i istite<br />
trebalo da va`at i za stranskite investitori, poradi {to osnovano se<br />
postavuvalo pra{aweto za soglasnost na osporenata odredba so ~l. 59<br />
od Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 59 od Ustavot, na stranskite vlo`uva~i im se garantira<br />
pravoto na slobodno iznesuvawe na vlo`eniot kapital i dobivkata<br />
(st. 1). Pravata steknati vrz osnova na vlo`eniot kapital ne mo-<br />
`at da se namaluvaat so zakon ili drug propis (st. 2).<br />
Radiodifuzer, spored ~l. 4 st. 1 t. 1 od Zakonot, e pravno ili<br />
fizi~ko lice koe ima uredni~ki odgovornosti pri sostavuvawe na<br />
programite na radioto, odnosno televiziskite programski servisi nameneti<br />
za priem od strana na javnosta koja ja prenesuva ili za nego ja<br />
prenesuvaat treti lica vo celost i neizmeneta.<br />
Uslovite za izdavawe na dozvola za vr{ewe na radiodifuzna<br />
dejnost, koja e definirana vo ~l. 3 od Zakonot, se predvideni vo Glava<br />
V od Zakonot, so naslov: "Dozvola za vr{ewe radiodifuzna dejnost" i<br />
tie se odnesuvaat podednakvo za site u~esnici na konkursot bez ogled<br />
dali stanuva zbor za doma{ni pravni i fizi~ki lica ili za stranski<br />
pravni i fizi~ki lica.<br />
Od analizata na osporeniot ~len 19 od Zakonot, spored na{e<br />
mislewe, voop{to ne mo`e da stane zbor za namaluvawe na vlo`eniot<br />
kapital, na {to vo inicijativata se uka`uva, tuku ovaa odredba go utvrduva<br />
pravoto stransko fizi~ko ili pravno lice da osnova ili da u~estvuva<br />
vo sopstvenosta na doma{en radiodifuzer pod istite uslovi<br />
utvrdeni so ovoj zakon {to va`at i za doma{nite fizi~ki ili pravni<br />
376
lica. Ottuka, smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporeniot ~l. 59 od Zakonot so ~l. 59 od Ustavot.<br />
5. Spored ~l. 38 od Zakonot, proizlegua deka:<br />
"Dokolku Sovetot za radiodifuzija vo vr{eweto na rabotite<br />
od svojata nadle`nost konstatira nepo~ituvawe na odredbite na ovoj<br />
zakon i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon, kako i na uslovite<br />
utvrdeni so dozvolata za vr{ewe na radiodifuzna dejnost na<br />
radiodifuzerot mo`e da mu izre~e edna od slednive merki:<br />
- pismena opomena,<br />
- pismena opomena so barawe za objavuvawe,<br />
- vremena zabrana za reklamirawe i tele{oping od eden do<br />
sedum dena i<br />
- vremena zabrana za emituvawe na programskiot servis za<br />
period od najmnogu tri meseca,<br />
Merkata pismena opomena se izrekuva vo slu~aj na koja bilo<br />
storena povreda od st. 1 na ovoj ~len.<br />
Merkata pismena opomena se izrekuva vo slu~aj na koja bilo<br />
storena povreda od st. 1 na ovoj ~len.<br />
Merkata pismena opomena so barawe za objavuvawe se izrekuva<br />
vo slu~aj koga radiodifuzerot i pokraj pismenata opomena, prodol`uva<br />
so vr{ewe na istata povreda za koja mu e izre~ena pismenata opomena.<br />
Merkata vremena zabrana za reklamirawe i tele{oping od eden<br />
do sedum dena se izrekuva vo slu~aj na povreda na odredbite od glavite<br />
VI ili VII na ovoj zakon.<br />
Merkata za vremena zabrana za emituvawe na programskiot servis<br />
za period od najmnogu tri meseca se izrekuva vo slu~aj koga radiodifuzerot<br />
i pokraj vremenata zabrana za reklamirawe i tele{oping,<br />
prodol`uva so vr{ewe na istata povreda za koja mu e izre~ena vremenata<br />
zabrana za reklamirawe i tele{oping.<br />
Merkata vremena zabrana za emituvawe na programskiott servis<br />
za period od najmnogu tri meseca mo`e da se izre~e kako prva merka<br />
na povreda od ~l. 20 st. 1 i 2, ~l. 69 i ~l. 70 na ovoj zakon.<br />
So odlukata so koja se izrekuvaat merkite od st. 1 na ovoj ~len<br />
se utvrdua i rokot koj ne mo`e da bide pokratok od sedum i ne podolg<br />
od deset dena vo koj treba da se otstranat storenite povredi so nepo-<br />
~ituvawe na ovoj zakon, propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon i<br />
uslovite utvrdeni so dozvolata za vr{ewe na radiodifuznata dejnost.<br />
Protiv odlukata od st. 7 na ovoj ~len mo`e da se podnese tu`ba<br />
do nadle`niot sud vo rok od 15 dena od denot na dobivaweto na odlukata.<br />
Postapkata pred nadle`niot sud e itna. Tu`bata ne go odlaga<br />
izvr{uvaweto na odlukata.<br />
Merkite od st. 1 al. 1 i 2 na ovoj ~len go isklu~uvaat pokrenuvaweto<br />
na prekr{o~na postapka vo slu~aj na otstranuvawe na povredite<br />
zaradi koi se izre~eni."<br />
377
Spored navodite vo inicijativata ova zakonsko re{enie se<br />
kosi so podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izr{na i sudska,<br />
odnosno istata bila vo sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot, bidej}i<br />
so istata imalo direkten atak i me{awe vo ingerenciite na sudskata<br />
vlast.<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot, edna od temelnite vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija e i podelbata na<br />
dr`avvnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska.<br />
Osporeniot ~l. 38 od Zakonot e pomesten vo Glava IV, so naslov<br />
"Sovet za radiodifuzija."<br />
Spored ~l. 21 od ovoj zakon Sovetot za radiodifuzija e nezavisno<br />
regulatorno neprofitno telo so javni ovlastuvawa vo radiodfuznata<br />
dejnost utvrdeni vo ovoj zakon.<br />
Sovetot ima svojstvo na pravno lice.<br />
Sovetot za radiodifuzija pri ostvaruvaweto na svoite nadle`nosti,<br />
utvrdeni so ovoj zakon, se gri`i za obezbeduvawe na slobodata i<br />
pluralizmot na izrazuvaweto, za postoewe na raznovidni, nezavisni i<br />
samostojni mediumi, ekonomski i tehnolo{ki razvoj na dejnosta i za<br />
za{tita na interesite na gra|anite vo radiodfuznata dejnost.<br />
Sedi{teto na Sovetot za radiodifuzija e vo Skopje.<br />
Spored ~l. 23 od Zakonot, Sovetot za radiodifuzija e sostaven<br />
od devet ~lena. ^lenovite na Sovetot za radiodifuzija gi izbira i<br />
razre{uva Sobranieto na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 37 od Zakonot za radiodufznata dejnost, Sovetot za<br />
radiodifuzija gi vr{i slednive raboti:<br />
1) ja sproveduva strategijata za razvoj na radiodifuznata dejnost<br />
vo Republika Makedonija,<br />
2) odu~uva za dodeluvawe, odzemawe i obnovuvawe na dozvolite<br />
za vr{ewe radiodfuzna dejnost,<br />
3) gi koordinira aktivnostite so Agencijata za elektronski<br />
komunikacii pri donesuvawe na Planot za dodeluvawe i koristewe na<br />
radiofrekvencii vo delot {to se odnesuva na radiodifuzijata,<br />
4) vr{i nadzor vrz rabotata na subjektite koi vr{at radiodifuzna<br />
dejnost od aspekt na po~ituvaweto na odredbite na ovoj zakon,<br />
dozvolata za vr{ewe radiodifuzna dejnost i akttite na Sovetot za radiodifuzija,<br />
{to se odnesuvaat na programskite sodr`ini,<br />
5) donesuva odluki, pravila, zaklu~oci, upatstva, preporaki i<br />
drugi akti, utvrduva stavovi i predlozi za sproveduvawe na Zakonot za<br />
radiodifuznata dejnost,<br />
6) go informira organot nadle`en za za{tita na avtorskite i<br />
srodnite prava koga se somneva deka e storena povreda na avtorski i<br />
srodni prava za koi poseduva dokazi,<br />
7) razgleduva pretstavki od gra|anite vo vrska so radio i televiziskite<br />
programi i programskite servisi remituvani preku javnite<br />
378
komunikaciski mre`i i vo vrska so rabotata na radiodifuzerite i redovno<br />
ja izvestuva javnosta vo vvrska so prezemenite merki,<br />
8) prezema merki propi{ani so zakon protiv radiodifuzerite<br />
{to ne gi izvr{uvaat svoite obvrski utvrdeni so zakon, dozvolata za<br />
vr{ewe radiodfuzna dejnost i aktite na Sovetot za radiodifuzija,<br />
9) dava mislewe i u~estvuva pri podgotvuvaweto na zakon, propisi<br />
i drugi akti {to se odnesuvaat na radiodfuznata dejnost, kako i<br />
pri sklu~uvaweto, odnosno pristapuvaweto na Republika Makedonija<br />
kon me|unarodni dogovori od oblasta na radiodifuzijata i go obezbeduva<br />
nivnoto sproveduvawe,<br />
10) odobruva lista na nastani od poseben interes za javnosta na<br />
Republika Makedonija i prezema merki za za{tita na pravoto na pristap<br />
na javnosta do ovie nastani, za da se onevozmo`i nekoj radiodfuzer,<br />
so dobivaweto isklu~ivo pravo na prenos na nastanot, da li{i<br />
zna~itelen del od naselenieto od mo`nosta da go sledi nastanot,<br />
11) donesuva akti za organizacija i sistematizacija na rabotite<br />
i zada~ite na stru~nata slu`ba,<br />
12) izdava potvrdi za izr{ena registracija na radio i televiziski<br />
programksi servisi {to se reemituvaat preku javna komunikaciska<br />
mre`a,<br />
13) donesuva i sproveduva merki utvrdeni so ovoj zakon, podnesuva<br />
prekr{o~ni i krivi~ni prijavi i vr{i drugi raboti predvideni<br />
so ovoj ili drug zakon i<br />
14) vr{i drugi raboti utvrdeni so ovoj zakon.<br />
Za vr{ewe na rabotite od st. 1 na ovoj ~len organite na dr`avnata<br />
uprava, dr`avnite organi, organite na dr`avnata uprava, dr`avnite<br />
organi, organite na edinicite na lokalnata samouprava, instituciite<br />
osnovani so zakon i radiodifuzerite se dol`ni na barawe na<br />
Sovetot za radiodifuzija da mu dostavuvaat potrebni dokumenti, podatoci<br />
i informacii.<br />
Od analizata na navedenite ustavni i zakonski odredbi, kako i<br />
od sodr`inata na osporeniot ~len, a vo korelacija so navodite vo inicijativata,<br />
smetame deka ne mo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata<br />
deka osporeniot ~l. 38 od Zakonot bil vo sprotivnost so ~l. 8<br />
st. 1 al. 4 od Ustavot. Ova od pri~ina {to so zakonskoto re{enie predvideno<br />
vo ~l. 38 od Zakonot ne se vr{i atak na sudskata vlast, od pri-<br />
~ina {to vo slu~ajov stanuva zbor za prezemawe odnosno donesuvawe na<br />
merki koi se vo ramkite na nadle`nostite na Sovetot za radiodfuzija,<br />
kako nezavisno regulatorno neprofitno telo so javni ovlastuvawa vo<br />
radiodifuznata dejnost utvrdeni vo ovoj zakon. Imeno, od analizata na<br />
navedenite odredbi od Zakonot za radiodifuznata dejnost kako i od<br />
celinata na Zakonot, proizleguva deka Sovetot za radiodifuzija e nadle`en<br />
za sproveduvawe na Zakonot za radiodifuzna dejnost.<br />
379
Javnite ovlastuvawa na telata i organite proizleguvaat od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, pa analogno na toa, gi ima ovie<br />
ovlastuvawa so Zakonot za radiodifuzna dejnost.<br />
[to se odnesuva do polo`bata na regulatornite tela, voop{to,<br />
smetame deka Ustavot na Republika Makedonija ne sodr`i odredbi koi<br />
direktno se odnesuvaat na regulatornite tela, za razlika od odredbite<br />
koi se odnesuvat na organite na dr`avnata uprava. Ustavnata osnova za<br />
postoeweto na regulatornite tela mo`e indirektno da se izvede od<br />
odredbite na Amandman XX od Ustavot, spored koj za prekr{oci opredeleni<br />
so zakon, sankcija mo`e da izre~e organ na dr`avnata uprava<br />
ili organizacija i drug organ {to vr{i javni ovlastuvawa, kako i od<br />
Amandman XXI, spored koj pravoto na `alba ili drug vid na pravna za-<br />
{tita poedine~ni pravni akti doneseni vo postapka vo prv stepen<br />
pred organ na dr`avnata uprava ili organizacija ili drug organ {to<br />
vr{i javni ovlastuvawa se ureduva so zakon.<br />
Imaj}i predvid deka regulatornite tela, kako {to e Sovetot za<br />
radiodifuzija, vr{at javni ovlastuvawa opredeleni so zakon, proizleguva<br />
deka ovie ustavni odredbi se odnesuvaat i na regulatornite<br />
tela, pa taka so Amandman XX na regulatornite tela im se dadeni<br />
ovlastuvawa i da izrekuvaat sankcii, vo slu~ajov merki, {to vsu{nost<br />
pretstavuva eden od na~inite na koj tie ja ostvaruvaat svojata funkcija<br />
na kontrola zaradi primena na zakonite i drugite propisi od nivnata<br />
nadle`nost.<br />
6. Spored na{e mislewe, argumentite istaknati pogore se odnesuvaat<br />
i za osporeniot ~l. 54 od Zakonot vo koj e utvrdeno deka u~esnicite<br />
na konkursot koi ne se zadovolni od odlukata imaat pravo vo<br />
rok od 15 dena od denot na dobivaweto na izvestuvaweto da podnesat<br />
tu`ba do nadle`niot sud. Postapkata pred nadle`niot sud e itna.<br />
Od navedenite pri~ini smetame deka osporenite ~l. 38 i 54 od<br />
Zakonot ne se vo nesoglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot.<br />
7. Spored ~l. 49 st. 2 al. 8 od Zakonot, kon prijavite kandidatite<br />
ja dostavuvaat slednava dokumentacija i podatoci:<br />
- dokument od nadle`nite institucii za plateni danoci i za<br />
bonitetot na podnositelot,<br />
Spored navodite vo inicijativata propi{uvaweto na eden vakov<br />
ograni~uva~ki faktor, odnosno uslov, zna~elo pre~ekoruvawe na<br />
dozvoleniot prag i izleguvawe nadvor od soodvetnite zakonski mehanizmi,<br />
poradi {to se povreduva ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 1 i 2, ~l. 33 i<br />
~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 i 2 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalnata<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost. Sekomu pod<br />
ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
380
Soglasno ~l. 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na<br />
na~in utvrden so zakon.<br />
Spored ~l. 3 st. 1 od Zakonot, radiodifuznata dejnost e emituvana<br />
i prenos za radio i/ili televiziska programski servisi nezavisno<br />
od tehni~kite sredstva za prenesuvawe, vo kodiran ili nekodiran<br />
oblik, nameneti za priem od strana na javnosta.<br />
Vo ~l. 41 od Zakonot se predviduva deka dozvolata za vr{ewe<br />
radiodifuzna dejnost se izdava za emituvawe i prenos na odreden radio<br />
ili televiziski programski servis nezavisno od tehni~kite sredstva<br />
za prenos pod uslovvi, na na~in i po postapka utvrdeni so ovoj<br />
zakon (st. 1). Zabraneto e vvr{ewe na radiodifuzna dejnost bez dozvola<br />
(st. 2).<br />
Spored ~l. 43 st. 1 od Zakonot, za izdavawe dozvola Sovetot za<br />
radiodifuzija raspi{uva konkurs.<br />
Imaj}i gi predvid iznesenite ustavni i zakonski odredbi i navodite<br />
vo inicijativata, smetame deka celishodnosta na osporenoto<br />
zakonsko re{enie i negovata primena ne mo`e da bide predmet na ustavnosudska<br />
ocena, posebno od aspekt na negovata ustavnost vo odnos na<br />
opredelbite vo ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32, ~l. 33 i ~l. 51 od Ustavot, vrz<br />
osnova na ustavnosudskata analiza proizleguva deka za osporenata<br />
odredba ne mo`e da se postavi pra{aweto za nejzinata soglasnost so<br />
Ustavot.<br />
Imeno, spored nas, ustavno garantirana sloboda na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija koja sozdava uslovi za realizacija na<br />
stopanstvoto. Imaj}i go predvid ustavniot osnov za zakonskoto ureduvawe<br />
na pravata i obvrskite vo sferata na dejnostite vo stopanstvoto,<br />
spored na{e mislewe, proizleguva i osnovot za ureduvawe na<br />
uslovite i na~inot na vr{eweto na radiodifuznata dejnost. Vo tie ramki<br />
vo Zakonot za radiodifuznata dejnost e ureden pravniot re`im na<br />
vr{eweto na predmetnata dejnost. Ottuka, utvrduvaweto na uslovite<br />
so potkrepuvawe na pismena dokumentacija vo koi osporeniot ~l. 49 od<br />
Zakonot, pretstavuvaat elementi vostanoveni vo pravniot re`im vo<br />
vr{eweto na radiodifuznata dejnost koj podednakvo va`i za site<br />
subjekti koi apliciraat za vr{ewe na ovaa dejnost.<br />
So ogled na toa {to smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta na ovoj osporen ~len od Zakonot so Ustavot i po<br />
odnos na ovoj ~len predlagame Sudot da ne povede postapka.<br />
7. Spored ~l. 145 od Zakonot proizleguva deka: "Sredstvata za<br />
pokrivawe na tro{ocite za sozdavawe i emituvawe na programite i za<br />
tehni~kotehnolo{ki razvoj na javniot radiodifuzen servis, za odr`uvawe,<br />
upotreba i razvoj na javnata radiodifuzna mre`a, za regulirawe<br />
i razvvoj na radiodifuznata dejnost vo Republika Makedonija, se obezbeduvaat<br />
od radiodifuzna taksa.<br />
381
Za postignuvawe i odr`uvawe na pogolem stepen na programski<br />
i tehni~kotehnolo{ki razvoj na javniot radiodifuzen servis mo`at<br />
da se izdvojuvaat sredstva i od Buxetot na Republika Makedonija.<br />
Radiodifuznata taksa e javna dava~ka.<br />
Od sredstvata na radiodifuznata taksa se finansirat slednive<br />
korisnici:<br />
- JP Makedonska radiotelevizija,<br />
- JP Makedonska radiodifuzija i<br />
- Sovetot za radio difuzija.<br />
Spored ~l. 146 od Zakonot, proizleguva deka:<br />
Radiodifuzna taksa pla}a:<br />
1. sekoe semejno doma}instvo vo Republika Makedonija,<br />
2. hoteli i moteli, po edna radiodifuzna taksa za sekoi pet<br />
sobi,<br />
3. pravni lica i sopstvenici na deloven prostor, na sekoi 20<br />
vraboteni ili drugi lica koi go koristat delovniot prostor, po edna<br />
radiodifuzna taksa i<br />
4. sopstvenici na ugostitelski i drugi javni objekti opremeni<br />
so radio ili televiziski priemnik, za sekoj priemnik pla}aat po edna<br />
radiodifuzna taksa.<br />
Vladata na Republika Makedonija na predlog na Sovetot za radiodifuzija<br />
}e opredeli koi obvrznici od st. 1 na ovoj ~len vo naseleni<br />
mesta {to ne se pokrieni so radiodifuzni signali nema da pla-<br />
}aat radiodifuzna taksa.<br />
Semejno doma}instvo koe ima slepo lice so o{tetuvawe na vidot<br />
od nad 90% i gluvo lice so o{tetuvawe na sluhot od nad 60 decibeli<br />
utvrdeno soglasno so propisite za invalidsko osiguruvawe e osloboden<br />
od pla}awe na radiodifuzna taksa za stanot vo koj `ivee negovoto<br />
semejno doma}instvo.<br />
Spored ~len 147 od Zakonot, proizleguva deka:<br />
"Rabotite vo vrska so presmetuvaweto, naplatuvaweto i naso~uvaweto<br />
na sredstvata od radiodifuznata taksa na korisnicite od ~l.<br />
146 na ovoj zakon, kako i vodeweto na registarot na obvrznici za pla-<br />
}awe na radiodifuzna taksa, gi vr{i MRT.<br />
MRT vrz osnova na registarot na obvrznici na radiodfuzna taksa<br />
donesuva re{enie koe ima karakter na izvr{na isprava soglasno<br />
so Zakonot za ivr{uvawe, za utvrduvawe na godi{niot iznos na radiodifuznata<br />
taksa so koe obvrznikot se zadol`uva da ja plati vo 12 mese~ni<br />
iznosi. Obvrznikot e dol`en radiodifuznata taksa da ja pla}a<br />
mese~no najdocna do 15 vo mesecot, vo sprotivno za sekoe zadocnuvawe<br />
se pla}a kamata utvrdena so zakon. Naplatata se vr{i na smetka na<br />
MRT koja uplatenite sredstva gi naso~uva na korisnicite navedeni vo<br />
~lenot 145 na ovoj zakon, vo iznosi utvrdeni vo ~l. 149 na ovoj zakon.<br />
Spored ~len 148 od Zakonot, proizleguva deka:<br />
382
"Radiodifuznata taksa se pla}a sekoj mesec vo iznos od 130 denari.<br />
Iznosot se menuva edna{ godi{no vo zavisnost od visinata na<br />
tro{ocite na `ivot za prethodnata godina objaven od Dr`aveniot zavod<br />
za statistika.<br />
Korisnicite koi poseduvaat samo radiopriemnik pla}aat edna<br />
tretina od utvrdeniot iznos na radiodifuznata taksa od st. 1 na ovoj<br />
~len."<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporenite ~lenovi od Zakonot<br />
se povreduval principot na vladeewe na pravoto<br />
- ~len 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, principot na podelba na vlasta -<br />
~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot i primenuvaweto na ednakva pravna polo`ba<br />
na subjektite na pazarot<br />
- ~len 55 od Ustavot.<br />
Imeno spored navodite vo inicijativata na Pan~e Dokuzov, radiodifuznata<br />
taksa ne mo`e da bide javna dava~ka, od pri~ina {to javnata<br />
dava~ka ne podrazbira protivusluga. So osporenite ~lenovi na<br />
Zakonot e prodol`uval re`imot na vodewe na selektivna i neprincipielna<br />
socijalna politika na na~in {to zakonot predviduval sekoe<br />
doma}instvo koe ima slepo lice so o{teten vid od 90% i o{teten sluh<br />
od 60 decibeli da se oslobodi od pla}awe na taksa, {to zna~elo deka<br />
poradi ovie invalidizirani lica ostanatite ~lenovi od semejstvoto<br />
besplatno }e gledale TV odnosno nemaat obvrska da pla}aat radiodifuzna<br />
taksa. Na toj na~in so vakvoto zakonsko re{enie se ru{elo<br />
ustavnoto na~elo za ednakvost pome|u gra|anite vrz osnova na invaliditet,<br />
bolest, hendikepiranost i sl.<br />
Vo ~l. 147 od Zakonot bila dadena mo`nost javnata dava~ka da ja<br />
regulira i raspredeluva MRT, kako pravno lice so sopstven prihod i<br />
dopolnitelni prihodi od Buxetot na Republika Makedonija, so {to<br />
istoto bilo vo povlastena polo`ba sprema drugite subjekti.<br />
So davaweto na diskreciono pravo na MRT za opredeluvawe,<br />
odnosno menuvawe na javna dava~ka, spored navodite vo inicijativata<br />
se povreduvale pogorenavedenite ustavni na~ela.<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna izvr{na i sudska, se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 33 od Ustavot sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na na-<br />
~in utvrden so zakon.<br />
Spored ~l. 68 st. 1 al. 3 od Ustavot Sobranieto na Republika<br />
Makedonija gi utvrduva javnite dava~ki.<br />
Soglasno ~l. 115 od Zakonot za radiodifuznata dejnost, funkciite<br />
na radiodifuzen servis na Republika Makedonija, gi vr{i Makedonskata<br />
radiotelevizija, ~ij skraten naziv e MRT. Spored ~l. 116<br />
od Zakonot, MRT se finansira od radiodifuzna taksa, od reklamira-<br />
383
we, sponzorstvo, donacii, proda`ba na programa i uslugi i od sredstva<br />
obezbedeni od Buxetot na Republika Makedonija za tekovnata godina.<br />
Trgnuvaj}i od ustavnata osnova dadena vo ~l. 68 st. 1 al. 3 od<br />
Ustavot, Sobranieto na Republika Makedonija vo Zakonot za radiodifuznata<br />
dejnost utvrduva deka, radiodifuznata taksa e javna dava~ka.<br />
Javnata dava~ka e ustavna kategorija, koja sekoj e dol`en da ja<br />
pla}a i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na na~in utvrden<br />
so zakon.<br />
Trgnuvaj}i od vakvata ustavna obvrska a pritoa imaj}i go vo vid<br />
faktot deka so zakon radiodifuznata taksa e opredelena kako javna dava~ka,<br />
smetame deka nedvosmislena e intencijata na zakonodavecot<br />
deka so opredeluvawe na mese~niot odnos na radiodifuznata taksa, se<br />
ovozmo`uva sekoj obvrznik na radiodifuzna taksa da ja ispolni svojata<br />
so Ustav predvidena obvrska, odnosno pla}aweto na so zakon utvrdenata<br />
javna dava~ka. Imaj}i go vo vid i fakttot deka vo osporenite<br />
zakonski odredbi istovremeno se utvrdeni i obvrznicite, osnovicata,<br />
visinata i na~inot na pla}aweto na ovaa javna dava~ka, smetame deka<br />
ovie zakonski odredbi se vo soglasnost so ~l. 333 od Ustavot.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 153/<br />
2006 od 13. 12. 2006 godina ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 146 st. 1 vo celina i posebno na al. 3 od istiot ~len, kako i<br />
na ~l. 147 st. 2 vo delot: "za utvrduvawe na godi{niot iznos na radiodifuznata<br />
taksa so koe obvrznikot se zadol`uva da ja plati vo 12 mese-<br />
~ni iznosi" od Zakonot za radiodifuznata dejnost ("SV RM," br. 100/<br />
2005).<br />
Vo obrazlo`enieto na Re{enieto, me|u drugoto, se naveduva:<br />
"Vo osporeniot st. 1 na ~l. 146 od Zakonot se utvrduvaat obvrznicite<br />
koi se dol`ni da ja pla}aat radiodifuznata taksa, a toa se: sekoe<br />
semejno doma}instvo, hoteli i moteli, po edna radiodifuzna taksa<br />
za sekoi pet sobi, potoa pravnite lica i sopstvenici na deloven prostor,<br />
po edna radiodfuzna taksa na sekoi 20 vraboteni ili drugi lica<br />
koi go koristat delovniot prostor i sopstvenicite na ugostitelski i<br />
drugi javni objekti opremeni so radio ili televiziski priemnik, za<br />
sekoj priemnik po edna radiodifuzna taksa.<br />
Spored st. 1 na ~l. 147 od Zakonot, rabotite vo vrska so presmetuvaweto,<br />
naplatuvaweto i naso~uvaweto na sredstvata od radiodifuznata<br />
taksa na korisnicite od ~l. 146 na ovoj zakon, kako i vodeweto<br />
na registarot na obvrznici za pla}awe na radiodifuznata taksa, gi<br />
vr{i MRT.<br />
Spored ~l. 148 st. 1 od Zakonot, radiodifuznata taksa se pla}a<br />
sekoj mesec vo visina od 2,5% od prose~nata isplatena neto plata po<br />
rabotnik vo Republika Makedonija za poslednite tri meseci spored<br />
podatocite objaveni od Dr`avniot zavod za statistika. Spored stav 2<br />
od ovoj ~len na Zakonot, korisnicite koi poseduvaat samo radio pri-<br />
384
emnik pla}aat 1/3 od utvrdeniot iznos na radiodifuznata taksa od<br />
stavot 1 na ovoj ~len.<br />
Trgnuvaj}i od toa deka vo navedenite zakonski odredbi radiodifuznata<br />
taksa e utvrdena kako javna dava~ka, koja e ustavna kategorija,<br />
a istovremeno se utvrdeni i obvrznicite, osnovicata, visinata i na~inot<br />
na pla}awe na ovaa javna dava~ka, Sudot oceni deka ovie zakonski<br />
odredbi se vo soglanost so ~l. 33 od Ustavot, spored koj sekoj e dol`en<br />
da pla}a danok i drugi javni dava~ki na na~in utvrden so zakon.<br />
Pritoa, vo vrska so navodite vo inicijatvite deka ~l. 146 st. 1<br />
vo celina i posebno al. 3 od Zakonot ne se vo soglasnost so ~l. 9 i ~l. 8<br />
st. 1 al. 3 od Ustavot, zatoa {to spored niv radiodifuznata taksa gra-<br />
|anite dvapati ja pla}ale i toa prvo, kako fizi~ki lica (spored ~len<br />
146 st. 1 al. 1 od Zakonot) i vtoro, kako pravni lica ili sopstvenici<br />
na deloven prostor, (spored al. 3 na st. 1 od ovoj ~len od Zakonot), vo<br />
slu~aj koga edno isto fizi~ko lice e osnova~ na pravno lice, Sudot<br />
utvrdi deka se neosnovani so ogled na toa {to statusot na gra|anite -<br />
fizi~ki lica i na pravnite lica e razli~en i tie vo odnos na pravata,<br />
obvrskite i dol`nostite ne mo`e da se izedna~uvaat, odnosno vo toj<br />
pogled ne mo`e da se stavi znak na ednakvost me|u ovie dve kategorii<br />
na subjekti na pravoto.<br />
Od druga strana, so ogled na toa {to ~l. 9 od Ustavot se odnesuva<br />
za ednakvosta samo na gra|anite, a ne i za pravnite lica, spored<br />
Sudot vakvite i sli~ni navodi vo inicijtivite, ne mo`e da pretstavuvaat<br />
osnov za izrazuvawe na somnevawe vo soglasnosta na ~l. 146 st. 1<br />
vo celina, nitu na al. 3 od ovoj ~len na Zakonot so ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l.<br />
9 od Ustavot, vo odnos na koi se osporuva nivnata ustavnost.<br />
Isto taka, ne mo`e da se izrazi somnevawe vo ustavnosta na ~l.<br />
146 st. 1 od Zakonot nitu poradi navodite deka vo ovaa osporena odredba<br />
ne se predviduval na~inot, uslovite, rokovite i postapkata za utvrduvawe<br />
i promenata na brojot na vrabotenite vo pravnite lica i sli-<br />
~no. Ova od pri~ina {to vodeweto na registarot na obvrznici za pla-<br />
}awe na radiodifuznata taksa soglasno ~l. 147 st. 1 od Zakonot go<br />
vr{i Makedonskata radiotelevizija. Vodeweto, pak, na ovoj registar<br />
vsu{nost gi opfa}a site raboti za opredeluvawe, odnosno utvrduvawe<br />
na obvrznikot za pla}awe na taksata i pretstavuva tehni~ki uslov za<br />
nejzinoto pla}awe.<br />
Imaj}i predvid deka vo inicijativata podnesena od Elizabeta<br />
Ocevi}-Mandeva ~l. 147 st. 2 od Zakonot posebno se problematizira vo<br />
delot koj se odnesuva za utvrduvawe na godi{niot iznos na radiodifuznata<br />
taksa, koj period spored navodite vo ovaa inicijativa bil predolg,<br />
Sudot utvrdi deka delot od ~l. 147 st. 2 od Zakonot koj glasi: "za<br />
utvrduvawe na godi{niot iznos na radiodifuznata taksa so koe obvrznikot<br />
se zadol`uva da ja plati vo 12 mese~ni iznosi" dokolku se razgleduva<br />
vo celinata na ovoj stav na ~l. 147 od Zakonot, proizleguva<br />
385
deka te{ko mo`e da se stavi prigovor vo odnos na jasnosta, preciznosta<br />
i primenlivosta na ovoj del od odredbata.<br />
Dokolku, pak, ovoj del od ~l. 147 st. 2 od Zakonot se razgleduva<br />
vo korelacija so odredbite na ~l. 148 st. 1 i na ~l. 146 st. 1 al. 3 od Zakonot,<br />
(vo odnos na koj se naveduva deka ne e utvrdeno na koj na~in i vo<br />
kakva postapka }e se utvrduva brojot na vrabotenite vo pravnite lica<br />
i deka toj broj vo tekot na godinata e promenliv), toga{ proizleguva<br />
deka ovoj del na ~l. 147 st. 2 od Zakonot mo`e da sozdade opredeleni<br />
pote{kotii vo negovata primena, {to vo osnova e fakti~ko pra{awe<br />
za koe Ustavniot sud ne e nadle`en da odlu~uva.<br />
Me|utoa, so ogled na toa {to vo inicijativata podnesena od<br />
Elizabeta Ocevi}-Mandeva od Bitola ovoj del na ~l. 147 st. 2 od Zakonot<br />
ne se naveduva vo relacija so ~l. 148 st. 1 od Zakonot, tuku deka<br />
obvrskata za pla}awe na radiodifuznata taksa nastanuvala nezavisno<br />
dali se koristi ili ne uslugata, pri {to ne bil zapazen principot na<br />
ekvivalentnost vo davaweto {to va`el za obligaciono pravnite odnosi<br />
i za drugite javni dava~ki, Sudot utvrdi deka radiodifuznata taksa<br />
vsu{nost e javno praven, a ne obligaciono praven odnos i deka poradi<br />
vakvite navodi ne mo`e da se izrazi somnevawe vo soglasnosta na ~l.<br />
147 st. 2 od Zakonot vo delot "za utvrduvawe na godi{niot iznos na radiodifuznata<br />
taksa so koe obvrznikot se zadol`uva da ja plati vo 12<br />
mese~ni iznosi" so ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 51 od Ustavot."<br />
Soglasno ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud, Ustavniot<br />
sud }e ja otfrli inicijativata ako za istata rabota ve}e odlu-<br />
~uval.<br />
Imaj}i go vo vid faktot deka Ustavniot sud so navedenoto Re{-<br />
enie se proiznel po pra{awata koi sega povtorno se pokrenuvaat so<br />
ovaa inicijativa, smetame deka vo konkretniov slu~aj ne postojat osnovi<br />
za poinakvo odlu~uvawe po odnos na ovie osporeni odredbi od Zakonot<br />
na ~l. 146 i 147.<br />
[to se odnesuva do navodot vo inicijativata po odnos na ~l. 148<br />
od Zakonot, vo koj se opredeluva fiksna taksa vo iznos od 130,00 denari<br />
mese~no so mo`nost za izmena vo zavisnost od visinata na tro-<br />
{ocite za `ivot za prethodna godina utvrdeni od Dr`avniot zavod za<br />
statistika poradi {to istiot daval diskreciono pravo na MRT za menuvawe<br />
na ovaa javna dava~ka, smetame deka e neosnovan. Ova od pri~ina<br />
{to od analizata na sodr`inata na ovaa osporena zakonska odredba,<br />
jasno proizleguva deka visinata na radiodifuznata taka ne ja utvrduva<br />
MRT, tuku istoto e vo nadle`nost na zakonodavecot, odnosno Sobranieto<br />
na Republika Makedonija vo Zakonot za radiodifuznata dejnost<br />
ja utvrduva visinata na ovaa javna dava~ka, vo koj se utvrdeni i kriteriumite<br />
za nejzino utvrduvawe. Ottuka, pogre{no e tolkuvaweto na<br />
ovaa odredba od strana na podnositelot na inicijativata.<br />
Vrz osnova na navedenata ustavnosudska analiza, se p r e d l a g a<br />
386
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot, zaradi razgleduvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na: -<br />
~l. 2 st. 1 al. 1, ~l. 6, ~l. 11, ~l. 12, ~l. 13, ~l. 18, ~l. 19, ~l. 38, ~l. 49 st. 2<br />
al. 8, ~l. 54, ~l. 145 i ~l. 148 od Zakonot za radiodifuznata dejnost<br />
("SV RM," br. 100/2005, 19/2007 i 103/2008) i<br />
- Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 146 i 147 od Zakonot ozna~en vo t. 2 od<br />
ovoj predmet.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 10 fevruari 2010<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
49 stav 2 alineja 8 od Zakonot za radiodifuznata dejnost („Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija“ br.100/2005, 19/2007 i 103/2008).<br />
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na:<br />
^len 2 stav 1 alineja 1, ~len 6, ~l. 11, ~l. 12, ~l. 13, ~l. 18, ~l. 19,<br />
~l. 38, ~l. 54, ~l. 145, i ~l. 148 od Zakonot ozna~en vo t. 1 od ova<br />
re{enie.<br />
3. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 146 i 147 od Zakonot ozna~en vo t. 1 od ova<br />
re{enie.<br />
4. Pan~e Dokuzov, advokat od [tip i Stamen Filipov od Skopje<br />
na Ustavniot sud mu podnesoa inicijativa za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na odredbite od Zakonot za radiodifuznata<br />
dejnost ozna~ena vo t. 1 od ova re{enie i za sekoja od niv se sodr`ani<br />
pri~inite za nivnoto osporuvawe.<br />
5. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~l. 49 st. 2 al. 8 od Zakonot,<br />
kon prijavite kandidatite, me|u drugoto, ja dostavuvaat slednava<br />
dokumentacija i podatoci: dokument od nadle`nite institucii za plateni<br />
danoci i za bonitetot na podnositelot.<br />
Spored navodite vo inicijativata propi{uvaweto na eden vakov<br />
ograni~uva~ki faktor, odnosno uslov, zna~elo pre~ekoruvawe na<br />
dozvoleniot prag i izleguvawe nadvor od soodvetnite zakonski mehanizmi,<br />
poradi {to se povreduva ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 32 st. 1 i 2, ~l. 33 i<br />
~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 i 2 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijal-<br />
387
nata obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost. Sekomu pod<br />
ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
Soglasno ~l. 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javvnite rashodi na<br />
na~in utvrden so zakon.<br />
Spored ~l. 3 st. 1 od Zakonot, radiodifuznata dejnost e emituvawe<br />
i prenos na radio i/ili televiziski programski servisi nezavisno<br />
od tehni~kite sredstva za prenesuvawe, vo kodiran ili nekodiran<br />
oblik, nameneti za priem od strana na javnosta.<br />
Vo ~l. 41 od Zakonot se utvrduva deka dozvolata za vr{ewe radiodifuzna<br />
dejnost se izdava za emituvawe i prenos na odreden radio<br />
ili televiziski programski servis nezavisno od tehni~kite sredstva<br />
za prenos pod uslovi, na na~in i po postapka utvrdeni so ovoj zakon (st.<br />
1). Zabraneto e vr{ewe na radiodifuzna dejnost bez dozvola (st. 2).<br />
Spored ~l. 43 st. 1 od Zakonot, za izdavawe dozvola Sovetot za<br />
radiodifuzija raspi{uva konkurs.<br />
Imaj}i gi predvid iznesenite ustavni i zakonski odredbi i navodite<br />
vo inicijativata, spored Sudot, so osporenata odredba se onevozmo`uva<br />
na kandidatite za dodeluvawe dozvoli za vr{ewe na radiodifuzna<br />
dejnost da u~estvuvaat na konkursot dokolku ne bile plateni<br />
danocite.<br />
Trgnuvaj}i od toa deka sekoj ima ustavna obvrska da gi namiruva<br />
javnite dava~ki i deka vo ramkite na na~inot na pla}awe na javnata dava~ka<br />
postojat zakonski mehanizmi za nivno ispolnuvawe, Sudot oceni<br />
deka propi{uvaweto na ovoj ograni~uva~ki uslov, zna~i pre~ekoruvawe<br />
na dozvoleniot prag i izleguvawe nadvor od soodvetnite zakonski<br />
mehanizmi. Vakvoto ograni~uvawe na mo`nosta za javuvawe na konkurost<br />
za dobivawe dozvola za vr{ewe na radiodifuzna dejnost vodi<br />
do sostojba ispolnuvaweto na obvrskite na liceto vo eden status da<br />
vlijae na ostvaruvaweto na negovite prava vo drug status, {to ustavno<br />
ne e dozvoleno, kako i do namaluvawe na obemot na pravoto na rabota i<br />
dostapnosta na sekoe rabotno mesto sekomu pod ednakvi uslovi, poradi<br />
{to pred Sudot se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporeniot<br />
~len 49 stav 2 alinea 8 od Zakonot so ~len 8 stav 1 alineja 3 i ~len 32<br />
stav 2 od Ustavot.<br />
6. Zakonot za radiodifuznata dejnost gi ureduva uslovite i na~inot<br />
na vr{ewe na radiodifuznata dejnost i rabotite od javen interes<br />
vo oblasta na radiodifuzijata (stav 1).<br />
Vo ~lenot 2 od ovoj zakon zakonodavecot ja utvrduva celta na<br />
ovoj zakon.<br />
Osporeniot ~len 2 stav 1 alineja 1 od Zakonot predviduva deka,<br />
me|u drugoto, celta na ovoj zakon e da obezbedi sloboda na izrazuvawe<br />
vo radiodufznata dejnost vo soglasnost so Ustavot na Republika Makedonija<br />
i so me|unarodnite dogovori {to gi ratifikuvala i kon koi<br />
pristapila Republika Makedonija.<br />
388
So inicijativata na Pan~e Dokuzov se osporuva ~lenot 2 stav 1<br />
alineja 1 od Zakonot, od pri~ini {to odredbata bila vo sprotivnost<br />
so Amandmanot XXV od Ustavot, bidej}i site me|unarodni dogovori<br />
koi gi ima ratifikuvano i kon koi Republika Makedonija ima pristapeno,<br />
spored inicijativata, ne zna~elo deka istite bile vo soglasnost<br />
so Ustavot. Imeno, za da osporenata odredba bide vo duhot na ustavnoto<br />
na~elo, spored podnositelot na inicijativata, zakonodavecot<br />
trebal da naglasi deka slobodata na izrazuvawe vo radiodifuznata<br />
dejnost trebalo da bide vo soglasnost so Ustavot i zakonite i me|unarodnite<br />
dogovori ratifikuvani vrz osnova na Ustavot.<br />
Spored Amandman XXV od Ustavot, sudskata vlast ja vr{at sudovite.<br />
Sudovite se samostojni i nezavisni. Sudovite sudat vrz osnova<br />
na Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
Zabraneti se vonredni sudovi.<br />
Vidovite, nadle`nosta, osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata<br />
i sostavot na sudovite, kako i postapkata pred niv, se ureduvaat so<br />
zakon, {to se donesuva so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot<br />
broj pratenici.<br />
Od analizata na osporeniot del na ~lenot 2 od Zakonot, a vo korelacija<br />
so navodite sodr`ani vo inicijativata, Sudot oceni deka navedeniot<br />
Amandman XXV od Ustavot, nema dopirni to~ki so osporenata<br />
odredba od pri~ini {to istiot go regulira pra{aweto za nezavisnosta<br />
i samostojnosta na sudskata vlast, a osporenata odredba se<br />
odnesuva, odnosno ja ureduva celta na Zakonot. Ottuka, vo nedostatok<br />
na drugi pri~ini za osporuvawe na ustavnosta na ovaa odredba od Zakonot,<br />
istata ne mo`e da se dovede pod somnenie po odnos na nejzinata<br />
ustavnost, odnosno soglasnost so Amandman XXV od Ustavot.<br />
7. So osporeniot ~len 6 od Zakonot za radiodifuznata dejnost e<br />
predvideno deka radiodifuzna dejnost mo`e da vr{i radiodifuzer pod<br />
uslovi i na na~in utvrdeni so ovoj i drug zakon.<br />
Spored navodite vo inicijativata navedenoto zakonsko re{enie<br />
vo ~lenot 6, bilo sprotivno so na~eloto na vladeeweto na pravoto<br />
akceptirano vo ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, bidej}i davaweto<br />
mo`nost vr{eweto na radiodifuznata dejnost da se vr{i i so drugi zakoni,<br />
ostavalo prostor za anarhija i neodgovorno rabotewe vo ovaa<br />
dejnost.<br />
Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, edno od temelnite<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija e i vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
Vo ~lenot 7 od Zakonot za radiodifuznata dejnost e predvideno<br />
deka radiodifuzer mo`e da bide javno radiodifuzno pretprijatie,<br />
trgovsko radiodifuzno dru{tvo i neprofitna radiodifuzna ustanova.<br />
Spored ~len 8 od istiot Zakon, javno radiodifuzno pretprijatie<br />
se osnova za celata teritorija na Republika Makedonija i vr{i<br />
389
funkcija na javen radiodifuzen servis (stav 1). Javnoto radiodifuzno<br />
pretprijatie od stavot 1 na ovoj ~len raboti na na~in i pod uslovi<br />
utvrdeni so ovoj zakon (stav 2).<br />
Soglasno ~len 9 od Zakonot, trgovsko radiodifuzno dru{tvo<br />
mo`at da osnovaat pravni i fizi~ki lica pod uslovi utvrdeni so ovoj<br />
i drug zakon.<br />
^lenot 10 od Zakonot, predviduva deka obrazovni, kulturni i<br />
drugi ustanovi i zdru`enija na gra|ani mo`at da osnovaat neprofitna<br />
radiodifuzna ustanova so cel da se zadovolat potrebite i interesite<br />
na specifi~ni celni grupi (stav 1). Pove}e subjekti od stavot 1 na<br />
ovoj ~len mo`at da dobijat dozvola za emituvawe na programa na edna<br />
frekvencija po principot na podelba na vremeto na emituvawe (tajm-<br />
{ering) (stav 2).<br />
Osporenata odredba na ~lenot 6 od Zakonot, e pomestena vo<br />
Glava II so naslov "Radiodifuzeri." Od analizata na istata, a vo korelacija<br />
so ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, spored Sudot taa odredba,<br />
a vo kontekst na ostanatite odredbi od Zakonot, ne stanuva zbor za<br />
povreda na principot na vladeewe na pravoto utvrden vo ~lenot 8 stav<br />
1 alineja 3 od Ustavot. Ova od pri~ini {to, osporeniot ~len se odnesuva<br />
na radiodufuzeri koi mo`at, kako takvi da bidat utvrdeni so ovoj<br />
i so drug zakon, ako se ima vo vid fakttot deka radiodifuzer mo`e da<br />
bide i pravno ili fizi~ko lice, koi se registriraat soglasno odredbite<br />
i od drugi zakoni.<br />
^lenot 1 od Zakonot, na koj se uka`uva vo inicijativata, i so<br />
koj, spored podnositelot na inicijativata, se predizvikuvala anarhija<br />
vo ovaa oblast, spored mislewe na Sudot gi regulira, odnosno ureduva<br />
uslovite i na~inot na vr{eweto na radiodfuznata dejnost. Ottuka,<br />
ovie dva ~lena vo Zakonot ureduvaat dva sosema razli~ni institi: 1)<br />
radiodifuzna dejnost i 2) radiodifuzeri, spored {to e sosema logi~en<br />
razli~niot na~in na ureduvawe na istite. Od ovie pri~ini ne mo`e da<br />
se prifatat navodite vo inicijativata deka osporenata odredba od<br />
Zakonot ne bila vo soglasnost so Ustavot.<br />
8. So ~lenot 11 od Zakonot e utvrdeno deka politi~ki partii,<br />
dr`avni organi, organi na dr`avnata uprava, javni pretprijatija, edinici<br />
na lokalna samouprava, nositeli na javni funkcii i ~lenovi na<br />
nivnite semejstva, ne mo`at da vr{at radiodifuzna dejnost nitu da bidat<br />
osnova~i, soosnova~i ili da steknuvaat u~estvo vo sopstvenosta na<br />
radiodifuzerite.<br />
Vo ~lenot 12 od Zakonot se utvrduva deka radiodifuzerot mo`e<br />
da zapo~ne so vr{ewe na radiodifuznata dejnost po dobivawe na dozvola<br />
za vr{ewe na radiodfuzna dejnost. Javnoto radiodifuzno pretprijatie<br />
dozvolata za vr{ewe radiodifuzna dejnost ja dobiva so ovoj<br />
zakon.<br />
Spored ~len 13 od Zakonot, za obezbeduawe na raznovidnosta na<br />
ponudata na programskite servisi i za{ttita na pluralizmot na sops-<br />
390
tvenosta na medimite se utvrduva postoewe na nedozvolena mediumska<br />
koncentracija.<br />
Nedozvolena mediumska koncentracija, vo smisla na ovoj zakon,<br />
se smeta deka postoi koga radiodifuzer:<br />
- u~estvuva vo osnova~kiot kapital na drug radiodifuzer sprotivno<br />
na odredbite od ~lenot 14 na ovoj zakon;<br />
- u~estvuva vo osnova~ki kapital na dru{tvoto od oblasta na<br />
pe~atot koe izdava dneven vesnik ili na novinska agencija;<br />
- u~estvuva vo osnova~kiot kapital na dru{tvo za reklama i<br />
propaganda, dru{tvo za istra`uvawe na pazarot i javnoto mislewe,<br />
dru{tvo za distribucija na audiovizuelni dela, dru{tvo za filmska<br />
produkcija ili dru{tvo za telekomunikaciski uslugi;<br />
- istovremeno emituva radio i televiziska programa osven za<br />
subjektot koj vr{i javen radiodufuzen servis;<br />
- istovremeno emituva radio i/ili televiziska programa i izdava<br />
dneven vesnik {to se distribuira na podra~jeto na koe se emituva<br />
radio i/ili televiziskata programa i<br />
- istovremeno emituva radio i/ili televiziska programa i se<br />
zanimava so dejnost na novinska agencija, dru{tvo za sproveduvawe<br />
aktivnosti i istraga i obezbeduvawe, dru{tvo za reklama i propaganda,<br />
dru{tvo za istra`uvawe na pazarot i javnoto mislewe, dru{tvo<br />
za distribucija na audiovizuelni dela, dru{tvo za filmska produkcija<br />
ili na dru{tvo za telekomunikaciski uslugi.<br />
Nedozvolena mediumska koncentracija, vo smisla na ovoj zakon,<br />
se smeta deka postoi i koga kako osnova~i na radiodifuzeri se javuvat<br />
fizi~ki ili pravni lica koi se istovremeno:<br />
- osnova~i na drugi radiodifuzeri sprotivno na odredbite od<br />
~lenot 14 na ovoj zakon;<br />
- osnova~i na dru{tvo od oblasta na pe~atot koe izdava dneven<br />
vesnik {to se distribuira na podra~jeto na koe se emituva radio i/ili<br />
televiziskata programa;<br />
- osnova~i na novinska agencija;<br />
- osnova~i na dru{tvo za reklama i propaganda, dru{tvo za<br />
istra`uvawe na pazarot i javnoto mislewe, dru{tvo za sproveduvawe<br />
aktivnosti na istraga i obezbeduvawe, dru{tvo za distribucija na<br />
audiovizuelni dela, dru{tvo za filmska produkcija ili na dru{tvo za<br />
telekomunikaciski uslugi i<br />
- povrzani lica vo smisla na odredbite od ovoj zakon.<br />
So ~lenot 18 od Zakonot e utvrdeno:<br />
Povrzani lica, vo smisla na ovoj zakon, se licata koi se me|usebno<br />
povrzani preku upravuvawe, kapital ili na drug na~in i koga tie<br />
poradi takvata povrzanost zaedni~ki ja kreiriaat delovnata politika,<br />
odnosno dejstvuvaat na koordiniran na~in zaradi ostvaruvawe zaedni-<br />
~ki celi, ili koga edno lice ima mo`nost da naso~uva ili zna~ajno da<br />
391
vlijae vrz drugo lice pri odlu~uvaweto za delovnoto rabotewe ili za<br />
programskiot koncept na radiodifuzerot.<br />
Kako povrzani lica se smetaat,<br />
- ~lenovite na semejstvoto (roditeli, deca, bra}a i sestri, posvojuva~i<br />
i posvoeni deca),<br />
- lica vo bra~nata ili vonbra~nata zaednica,<br />
- ~lenovite na potesnoto semejstvo na bra~niot drugar,<br />
- imatelite na udeli vo sopstvenosta, odnosno na drugi prava<br />
vrz ~ija osnova u~estvuvaat vo upravuvaweto na radiodifuzerot, so<br />
najmalku 25% od glasa~kite prava,<br />
- licata koi kaj dva radiodfuzera imaat vkupen udel vo sopstvenosta,<br />
odnosno drugi prava vrz ~ija osnova u~estvuvaat vo upravuvawet<br />
kaj sekoja od niv so najmalku 25% od glasa~kite prava,<br />
- licata koi so marketin{ki ili drug vid dogovor za delovna<br />
sorabotka, vo edna godina ostvaruvaat pove}e od 30% od prihodite od<br />
reklamirawe, tele{oping i sponzorstvo na radiodifuzer i<br />
- licata koi se ~lenovi na upravniot ili nadzorniot odbor vo<br />
radiodifuzer, kako i licata koi se smetaat za povrzani so ~lenovite<br />
na upravniot ili nadzorniot odbor na organizacijata, na na~in koj e<br />
utvrden so ovoj ~len.<br />
Site ovie odredbi od Zakonot so inicijativata se osporuvaat<br />
od pri~ina {to istite bile vo sprotivnost so ~len 55 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija. Imeno, zabranata na edinicite na lokalnata<br />
samouprava i na ~lenovi na po{iroko semejstvo da ne mo`at da vr{at<br />
radiodifuzna dejnost da bidat osnova~i i soosnova~i na radiodifuzer<br />
bila vo sprotivnost so navodnata nespojlivost-inkopatibilnost na<br />
investiraweto vo radiodifuzer. So limitirawe na pravata na pravnite<br />
i fizi~kite lica so osporenite odredbi od Zakonot se povreduval<br />
~len 55 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vo ~len 8 stav 1 alinei 7 od Ustavot, kako temelna vrednost na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija e utvrdena i slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto.<br />
Osnovite na ekonomskite odnosi se regulirani vo to~kata 4 od<br />
Glava II od Ustavot, vo koja e sodr`an ~lenot 55, kade se predviduva<br />
deka se garantira slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto. Republikata<br />
obezbeduva ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot.<br />
Republikata prezema merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto<br />
odnesuvawe na pazarot. Slobodata na pazarot i pretpriemni-<br />
{tvoto mo`at da se ograni~at so zakon edinstveno zaradi odbranata na<br />
Republikata, za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata sredina ili zdravjeto<br />
na lu|eto.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok, koja otvara {iroki mo`nosti za za`ivuvawe na stopanstvoto<br />
i privatnata inicijativa vo site oblasti na stopanskiot si-<br />
392
stem. Me|utoa, slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto nemo`e da<br />
se sfati vo apsolutna smisla na zborot i deka taa ne e samo rabota na<br />
subjektite na pazarot, tuku i dr`avata kako garant na ovaa sloboda ima<br />
zna~ajna uloga kako regulator na ekonomskite tekovi vo stopanstvoto.<br />
Imeno, dr`avata kako regulator na ekonomskata politika e dol`na da<br />
vodi smetka i za po~ituvawe na drugite temelni vrednosti na<br />
ekonomskiot i politi~kiot sistem na dr`avata.<br />
Spored Sudot, celta na zakonodavecot vo osporenite ~lenovi<br />
11, 12, 13 i 18 od Zakonot, ne bila da se ograni~i vr{eweto na dejnosta<br />
kako edna od osnovnite ekonomski prava na subjektite na pazarot, tuku<br />
dr`avata kako garant na ekonomskata i politi~kata stabilnost vr{i<br />
ograni~uvawe na vr{eweto na radiodifuznata dejnost zaradi ispolnuvawe<br />
na celta na zakonot, a toa e: sloboda na izrazuvaweto vo radiodifuznata<br />
dejnost vo soglasnost so Ustavot na Republika Makedonija i<br />
so me|unarodnite dogovori {to gi ratifikuvala i kon koi pristapila<br />
Republika Makedonija, za{tita na interesite na korisnicite, postignuvawe,<br />
unapreduvawe i za{tita na kulturniot identitet, obrazovniot<br />
i nau~niot razvoj: pottiknuvawe na razvoj na tvore{tvoto, jazikot i<br />
tradiciite vo radiodfiuznata dejnost, unapreduvawe i pottiknuvawe<br />
na konkurencijata i razvoj na radiodifuznata dejnost.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite pri~ini pred Sudot ne se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na navedenite osporeni ~lenovi so ~len 55<br />
od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
9. Vo ~len 19 od Zakonot se predviduva deka stransko fizi~ko<br />
ili pravno lice mo`e da osnova ili da u~estvuva vo sopstvenosta na<br />
doma{en radiodifuzer pod istite uslovi utvrdeni so ovoj zakon {to<br />
va`at za doma{nite fizi~ki ili pravni lica.<br />
Spored navodite vo inicijativata ovoj ~len od Zakonot bil vo<br />
sprotivnost so ~len 59 od Ustavot bidej}i im daval mo`nost na stranskite<br />
fizi~ki i pravni ica da mo`at da osnovaat ili da u~estvuvaat vo<br />
sopstvenost na doma{en radiodifuzer pod istite uslovi utvrdeni so<br />
ovoj zakon. Imeno, spored inicijativata, pravoto na doma{nite investitori<br />
se namaluvalo vo odnos na vlo`eniot kapital i istoto trebalo<br />
da va`i i za stranskite investitori, poradi {to osnovano se postavuvalo<br />
pra{aweto za soglasnost na osporenata odredba so ~lenot 59<br />
od Ustavot.<br />
Soglasno ~len 59 od Ustavot, na stranskite vlo`uva~i im se<br />
garantira pravoto na slobodno iznesuvawe na vlo`eniot kapital i dobivkata<br />
(stav 1). Pravata steknati vrz osnova na vlo`eniot kapital ne<br />
mo`at da se namaluvaat so zakon ili drug propis (stav 2).<br />
Radiodifuzer, spored ~len 4 stav 1 to~ka 1 od Zakonot, e pravno<br />
ili fizi~ko lice koe ima uredni~ki odgovornosti pri sostavuvawe na<br />
programite na radioto, odnosno televiziskite programski servisi nameneti<br />
za priem od strana na javnosta koja ja prenesuva ili za nego ja<br />
prenesuvaat treti lica vo celost i neizmeneta.<br />
393
Uslovite za izdavawe na dozvola za vr{ewe na radiodifuzna<br />
dejnost, koja e definirana vo ~len 3 od Zakonot, se predvideni vo<br />
Glava V od Zakonot, so naslov: "Dozvola za vr{ewe radiodifuzna<br />
dejnost" i tie se odnesuvaat podednakvo za site u~esnici na konkursot<br />
bez ogled dali stanuva zbor za doma{ni pravni i fizi~ki lica ili za<br />
stranski pravni i ffizi~ki lica.<br />
Od analizata na osporeniot ~len 19 od Zakonot, spored Sudot,<br />
voop{to ne mo`e da stane zbor za namaluvawe na vlo`eniot kapital,<br />
na {to vo inicijativata se uka`uva, tuku ovaa odredba go utvrduva pravoto<br />
na stransko fizi~ko ili pravno lice da osnova ili da u~estvuva<br />
vo sopstvenosta na doma{en radiodifuzer pod istite uslovi utvrdeni<br />
so ovoj zakon {to va`at i za doma{nite fizi~ki ili pravni lica.<br />
Ottuka, pred Sudot ne se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporeniot<br />
~len 19 od Zakonot so ~len 59 od Ustavot.<br />
10. Spored ~len 38 od Zakonot, proizleguva deka dokolku Sovetot<br />
za radiodifuzija vo vr{eweto na rabotite od svojata nadle`nost<br />
konstatira nepo~ituvawe na odredbite na ovoj zakon i propisite<br />
doneseni vrz osnova na ovoj zakon, kako i na uslovite utvrdeni so dozvolata<br />
za vr{ewe na radiodifuzna dejnost na radiodifuzerot mo`e<br />
da mu izre~e edna od slednive merki:<br />
- pismena opomena,<br />
- pismena opomena so barawe za objavuvawe,<br />
- vremena zabrana za reklamirawe i tele{oping od eden do sedum<br />
dena i<br />
- vremena zabrana za emituvawe na programskiot servis za period<br />
od najmnogu tri meseca,<br />
Merkata pismena opomena se izrekuva vo slu~aj na koja bilo<br />
storena povreda od stavot 1 na ovoj ~len.<br />
Merkata pismena opomena so barawe za objavuvawe se izrekuva<br />
vo slu~aj koga radiodifuzerot i pokraj pismenata opomena, prodol`uva<br />
so vr{ewe na istata povreda za koja mu e izre~ena pismenata opomena.<br />
Merkata vremena zabrana za reklamirawe i tele{oping od eden<br />
do sedum dena se izrekuva vo slu~aj na povreda na odredbite od glavite<br />
VI ili VII na ovoj zakon.<br />
Merkata za vremena zabrana za emituvawe na programskiot servis<br />
za period od najmnogu tri meseca se izrekuva vo slu~aj koga radiodifuzerot<br />
i pokraj vremenata zabrana za reklamirawe i tele{oping,<br />
prodol`uva so vr{ewe na istata povreda za koja mu e izre~ena vremenata<br />
zabrana za reklamirawe i tele{oping.<br />
Merkata vremena zabrana za emituvawe na programskiot servis<br />
za period od najmnogu tri meseca mo`e da se izre~e kako prva merka na<br />
povreda od ~lenot 20 stavovi 1 i 2, ~lenot 69 i ~lenot 70 na ovoj zakon.<br />
So odlukata so koja se izrekuvaat merkite od stavot 1 na ovoj<br />
~len se utvrduva i rokot koj ne mo`e da bide pokratok od sedum i ne<br />
394
podolg od deset dena vo koj treba da se otstranat storenite povredi so<br />
nepo~ituvawe na ovoj zakon, propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon<br />
i uslovite utvrdeni so dozvolata za vr{ewe na radiodifuznata<br />
dejnost.<br />
Protiv odlukata od stavot 7 na ovoj ~len mo`e da se podnese tu-<br />
`ba do nadle`niot sud vo rok od 15 dena od denot na dobivaweto na<br />
odlukata. Postapkata pred nadle`niot sud e itna. Tu`bata ne go<br />
odlaga izvr{uvaweto na odlukata.<br />
Merkite od stavot 1 alinei 1 i 2 na ovoj ~len go isklu~uvaat<br />
pokrenuvaweto na prekr{o~na postapka vo slu~aj na otstranuvawe na<br />
povredite zaradi koi se izre~eni.<br />
Spored navodite vo inicijativata ova zakonsko re{enie se koselo<br />
so podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izr{na i sudska,<br />
odnosno istata bila vo sprotivnost so ~len 8 stav 1 alineja 4 od Ustavot,<br />
bidej}i so istata imalo direkten atak i me{awe vo ingerenciite<br />
na sudskata vlast.<br />
Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 4 od Ustavot, edna od temelnite<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija e i podelbata<br />
na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska.<br />
Osporeniot ~len 38 od Zakonot e pomesten vo Glava IV, so naslov<br />
"Sovet za radiodifuzija."<br />
Spored ~len 21 od ovoj zakon Sovetot za radiodifuzija e nezavisno<br />
regulatorno neprofitno telo so javni ovlastuvawa vo radiodfuznata<br />
dejnost utvrdeni vo ovoj zakon.<br />
Sovetot ima svojstvo na pravno lice.<br />
Sovetot za radiodifuzija pri ostvaruvaweto na svoite nadle`nosti,<br />
utvrdeni so ovovj zakon, se gri`i za obezbeduvawe na slobodata<br />
i pluralizmot na izrazuvaweto, za postoewe na raznovidni, nezavisni<br />
i samostojni mediumi, ekonomski i tehnolo{ki razvoj na dejnosta i za<br />
za{tita na interesite na gra|anite vo radiodfuznata dejnost.<br />
Sedi{teto na Sovetot za radiodifuzija e vo Skopje.<br />
Spored ~len 23 od Zakonot, Sovetot za radiodifuzija e sostaven<br />
od devet ~lena. ^lenovite na Sovetot za radiodifuzija gi izbira i<br />
razre{uva Sobranieto na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 37 od Zakonot za radiodufznata dejnost, Sovetot<br />
za radiodifuzija gi vr{i slednive raboti:<br />
1) ja sproveduva strategijata za razvoj na radiodifuznata dejnost<br />
vo Republika Makedonija,<br />
2) odu~uva za dodeluvawe, odzemawe i obnovuvawe na dozvolite<br />
za vr{ewe radiodfuzna dejnost,<br />
3) gi koordinira aktivnostite so Agencijata za elektronski<br />
komunikacii pri donesuvawe na Planot za dodeluvawe i koristewe na<br />
radiofrekvencii vo delot {to se odnesuva na radiodifuzijata,<br />
4) vr{i nadzor vrz rabotata na subjektite koi vr{at radiodifuzna<br />
dejnost od aspekt na po~ituvaweto na odredbite na ovoj zakon,<br />
395
dozvolata za vr{ewe radiodifuzna dejnost i aktite na Sovetot za radiodifuzija,<br />
{to se odnesuvaat na programskite sodr`ini,<br />
5) donesuva odluki, pravila, zaklu~oci, upatstva, preporaki i<br />
drugi akti, utvrduva stavovi i predlozi za sproveduvawe na Zakonot za<br />
radiodifuznata dejnost,<br />
6) go informira organot nadle`en za za{tita na avtorskite i<br />
srodnite prava koga se somneva deka e storena povreda na avtorski i<br />
srodni prava za koi poseduva dokazi,<br />
7) razgleduva pretstavki od gra|anite vo vrska so radio i televiziskite<br />
programi i programskite servisi reemituvani preku javnite<br />
komunikaciski mre`i i vo vrska so rabotata na radiodifuzerite i redovno<br />
ja izvestuva javnosta vo vvrska so prezemenite merki,<br />
8) prezema merki propi{ani so zakon protiv radiodifuzerite<br />
{to ne gi izvr{uvaat svoite obvrski utvrdeni so zakon, dozolata za<br />
vr{ewe radiodifuzna dejnost i aktite na Sovetot za radiodifuzija,<br />
9) dava mislewe i u~estvuva pri podgotvuvaweto na zakon,<br />
propisi i drugi akti {to se odnesuvaat na radiodfuznata dejnost, kako<br />
i pri sklu~uvaweto, odnosno pristapuvaweto na Republika<br />
Makedonija kon me|unarodni dogovori od oblasta na radiodifuzijata<br />
i go obezbeduva nivnoto sproveduvawe,<br />
10) odobruva lista na nastani od poseben interes za javnosta na<br />
Republika Makedonija i prezema merki za za{tita na pravoto na pristap<br />
na javnosta do ovie nastani, za da se onevozmo`i nekoj radiodfuzer,<br />
so dobivaweto isklu~ivo pravo na prenos na nastanot, da li{i<br />
zna~itelen del od naselenieto od mo`nosta da go sledi nastanot,<br />
11) donesuva akti za organizacija i sistematizacija na rabotite<br />
i zada~ite na stru~nata slu`ba,<br />
12) izdava potvrdi za izr{ena registracija na radio i televiziski<br />
programksi servisi {to se reemituvaat preku javna komunikaciska<br />
mre`a,<br />
13) donesuva i sproveduva merki utvrdeni so ovoj zakon, podnesuva<br />
prekr{o~ni i krivi~ni prijavi i vr{i drugi raboti predvideni<br />
so ovoj ili drug zakon i<br />
14) vr{i drugi raboti utvrdeni so ovoj zakon.<br />
Za vr{ewe na rabotite od stavot 1 na ovoj ~len organite na<br />
dr`avnata uprava, dr`avnite organi, organite na edinicite na lokalnata<br />
samouprava, instituciite osnovani so zakon i radiodifuzerite<br />
se dol`ni na barawe na Sovetot za radiodifuzija da mu dostavuvaat<br />
potrebni dokumenti, podatoci i informacii.<br />
Od analizata na navedenite ustavni i zakonski odredbi, kako i<br />
od sodr`inata na osporeniot ~len, Sudot ne go prifati tvrdeweto vo<br />
inicijativata deka osporeniot ~len 38 od Zakonot bil vo sprotivnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 4 od Ustavot. Ova od pri~ina {to so zakonskoto<br />
re{enie predvideno vo ~len 38 od Zakonot ne se vr{i atak na<br />
sudskata vlast, od pri~ina {to vo slu~ajov stanuva zbor za prezemawe<br />
396
odnosno donesuvawe na merki koi se vo ramkite na nadle`nostite na<br />
Sovetot za radiodfuzija, kako nezavisno regulatorno neprofitno<br />
telo so javni ovlastuvawa vo radiodifuznata dejnost utvrdeni vo ovoj<br />
zakon. Imeno, od analizata na navedenite odredbi od Zakonot za<br />
radiodifuznata dejnost kako i od celinata na Zakonot, proizleguva<br />
deka Sovetot za radiodifuzija e nadle`en za sproveduvawe na Zakonot<br />
za radiodifuzna dejnost.<br />
Javnite ovlastuvawa na telata i organite proizleguvaat od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, pa analogno na toa, gi ima ovie<br />
ovlastuvawa so Zakonot za radiodifuzna dejnost.<br />
Vo odnos na polo`bata na regulatornite tela, voop{to, Sudot<br />
oceni deka Ustavot na Republika Makedonija ne sodr`i odredbi koi<br />
direktno se odnesuvaat na regulatornite tela, za razlika od odredbite<br />
koi se odnesuvat na organite na dr`avnata uprava. Ustavnata osnova za<br />
postoeweto na regulatornite tela mo`e indirektno da se izvede od<br />
odredbite na Amandman XX od Ustavot, spored koj za prekr{oci<br />
opredeleni so zakon, sankcija mo`e da izre~e organ na dr`avnata<br />
uprava ili organizacija i drug organ {to vr{i javni ovlastuvawa,<br />
kako i od Amandman XXI, spored koj pravoto na `alba ili drug vid na<br />
pravna za{tita na poedine~ni pravni akti doneseni vo postapka vo<br />
prv stepen pred organ na dr`avnata uprava ili organizacija ili drug<br />
organ {to vr{i javni ovlastuvawa se ureduva so zakon.<br />
Imaj}i predvid deka regulatornite tela, kako {to e Sovetot za<br />
radiodifuzija, vr{at javni ovlastuvawa opredeleni so zakon, proizleguva<br />
deka ovie ustavni odredbi se odnesuvaat i na regulatornite tela,<br />
pa taka so Amandman XX na regulatornite tela im se dadeni ovlastuvawa<br />
i da izrekuvaat sankcii, vo slu~ajov merki, {to vsu{nost pretstavuva<br />
eden od na~inite na koj tie ja ostvaruvaat svojata funkcija na<br />
kontrola zaradi primena na zakonite i drugite propisi od nivnata nadle`nost.<br />
Spored Sudot, argumentite istaknati pogore se odnesuvaat i za<br />
osporeniot ~len 54 od Zakonot vo koj e utvrdeno deka u~esnicite na<br />
konkursot koi ne se zadovolni od odlukata imaat pravo vo rok od 15<br />
dena od denot na dobivaweto na izvestuvaweto da podnesat tu`ba do<br />
nadle`niot sud. Postapkata pred nadle`niot sud e itna.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite pri~ini pred Sudot ne se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporenite ~lenovi 38 i 54 od Zakonot so<br />
~len 8 stav 1 alineja 4 od Ustavot.<br />
11. Spored ~len 145 od Zakonot sredstvata za pokrivawe na tro-<br />
{ocite za sozdavawe i emituvawe na programite i za tehni~ko-tehnolo{ki<br />
razvoj na javniot radiodifuzen servis, za odr`uvawe, upotreba i<br />
razvoj na javnata radiodifuzna mre`a, za regulirawe i razvoj na radiodifuznata<br />
dejnost vo Republika Makedonija, se obezbeduvaat od radiodifuzna<br />
taksa.<br />
397
Za postignuvawe i odr`uvawe na pogolem stepen na programski<br />
i tehni~ko-tehnolo{ki razvoj na javniot radiodifuzen servis mo`at<br />
da se izdvojuvaat sredstva i od Buxetot na Republika Makedonija.<br />
Radiodifuznata taksa e javna dava~ka.<br />
Od sredstvata na radiodifuznata taksa se finansiraat slednive<br />
korisnici:<br />
- JP Makedonska radio-televizija,<br />
- JP Makedonska radiodifuzija i<br />
- Sovetot za radio difuzija“.<br />
Spored ~len 146 od Zakonot radiodifuzna taksa pla}a:<br />
1. sekoe semejno doma}instvo vo Republika Makedonija,<br />
2. hoteli i moteli, po edna radiodifuzna taksa za sekoi pet<br />
sobi,<br />
3. pravni lica i sopstvenici na deloven prostor, na sekoi 20<br />
vraboteni ili drugi lica koi go koristat delovniot prostor, po edna<br />
radiodifuzna taksa i<br />
4. sopstvenici na ugostitelski i drugi javni objekti opremeni<br />
so radio ili televiziski priemnik, za sekoj priemnik pla}aat po edna<br />
radiodifuzna taksa.<br />
Vladata na Republika Makedonija na predlog na Sovetot za<br />
radiodifuzija }e opredeli koi obvrznici od stavot 1 na ovoj ~len vo<br />
naseleni mesta {to ne se pokrieni so radiodifuzni signali nema da<br />
pla}aat radiodifuzna taksa.<br />
Semejno doma}instvo koe ima slepo lice so o{tetuvawe na vidot<br />
od nad 90% i gluvo lice so o{tetuvawe na sluhot od nad 60 decibeli<br />
utvrdeno soglasno so propisite za invalidsko osiguruvawe e<br />
osloboden od pla}awe na radiodifuzna taksa za stanot vo koj `ivee<br />
negovoto semejno doma}instvo“.<br />
Spored ~len 147 od Zakonot, rabotite vo vrska so presmetuvaweto,<br />
naplatuvaweto i naso~uvaweto na sredstvata od radiodifuznata<br />
taksa na korisnicite od ~lenot 146 na ovoj zakon, kako i vodeweto<br />
na registarot na obvrznici za pla}awe na radiodifuzna taksa, gi vr{i<br />
MRT.<br />
MRT vrz osnova na registarot na obvrznici na radiodfuzna<br />
taksa donesuva re{enie koe ima karakter na izvr{na isprava soglasno<br />
so Zakonot za ivr{uvawe, za utvrduvawe na godi{niot iznos na<br />
radiodifuznata taksa so koe obvrznikot se zadol`uva da ja plati vo 12<br />
mese~ni iznosi. Obvrznikot e dol`en radiodifuznata taksa da ja<br />
pla}a mese~no najdocna do 15 vo mesecot, vo sprotivno za sekoe<br />
zadocnuvawe se pla}a kamata utvrdena so zakon. Naplatata se vr{i na<br />
smetka na MRT koja uplatenite sredstva gi naso~uva na korisnicite<br />
navedeni vo ~lenot 145 na ovoj zakon, vo iznosi utvrdeni vo ~lenot 149<br />
na ovoj zakon“.<br />
Spored ~len 148 od Zakonot, radiodifuznata taksa se pla}a<br />
sekoj mesec vo iznos od 130 denari. Iznosot se menuva edna{ godi{no<br />
398
vo zavisnost od visinata na tro{ocite na `ivot za prethodnata godina<br />
objaven od Dr`aveniot zavod za statistika.<br />
Korisnicite koi poseduvaat samo radiopriemnik pla}aat edna<br />
tretina od utvrdeniot iznos na radiodifuznata taksa od stavot 1 na<br />
ovoj ~len.<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporenite ~lenovi od Zakonot<br />
se povreduval principot na vladeeweto na pravoto i ~len 8 stav<br />
1 alineja 3 od Ustavot, principot na podelba na dr`avnata vlast - ~len<br />
8 stav 1 alineja 4 od Ustavot i primenuvaweto na ednakva pravna<br />
polo`ba na subjektite na pazarot predvidena vo ~len 55 od Ustavot.<br />
Spored navodite vo inicijativata na Pan~e Dokuzov, radiodifuznata<br />
taksa ne mo`ele da bide javna dava~ka, od pri~ina {to javnata<br />
dava~ka ne podrazbirala protivusluga. So osporenite ~lenovi na<br />
Zakonot se prodol`uval re`imot na vodewe na selektivna i neprincipielna<br />
socijalna politika na na~in {to zakonot predviduval sekoe<br />
doma}instvo koe ima slepo lice so o{teten vid od 90% i o{teten sluh<br />
od 60 decibeli da se oslobodi od pla}awe na taksa, {to zna~elo deka<br />
poradi ovie invalidizirani lica ostanatite ~lenovi od semejstvoto<br />
besplatno }e gledale TV odnosno nemaat obvrska da pla}aat radiodifuzna<br />
taksa. Na toj na~in so vakvoto zakonsko re{enie se ru{elo ustavnoto<br />
na~elo za ednakvost pome|u gra|anite vrz osnova na invaliditet,<br />
bolest, hendikepiranost i sl.<br />
Vo ~len 147 od Zakonot bila dadena mo`nost javnata dava~ka da<br />
ja regulira i raspredeluva MRT, kako pravno lice so sopstven prihod<br />
i dopolnitelni prihodi od Buxetot na Republika Makedonija, so {to<br />
istoto bilo vo povlastena polo`ba sprema drugite subjekti.<br />
So davaweto na diskreciono pravo na MRT za opredeluvawe,<br />
odnosno menuvawe na javna dava~ka, spored navodite vo inicijativata<br />
se povreduvale pogorenavedenite ustavni na~ela.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br.<br />
153/2006 od 13 dekemvri 2006 godina ne povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 146 stav 1 vo celina i posebno na alineja 3 od<br />
istiot ~len, kako i na ~lenot 147 stav 2 vo delot: "za utvrduvawe na godi{niot<br />
iznos na radiodifuznata taksa so koe obvrznikot se zadol`uva<br />
da ja plati vo 12 mese~ni iznosi“ od Zakonot za radiodifuznata<br />
dejnost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 100/2005).<br />
Soglasno ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud,<br />
Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako za istata rabota ve}e<br />
odlu~uval.<br />
Imaj}i go vo vid faktot deka Ustavniot sud so navedenoto Re-<br />
{enie se proiznel po pra{awata koi sega povtorno se pokrenuvaat so<br />
ovaa inicijativa, Sudot oceni deka vo konkretniov slu~aj ne postojat<br />
osnovi za poinakvo odlu~uvawe po odnos na ovie osporeni odredbi na<br />
~lenovite 146 i 147 od Zakonot poradi toa {to vo ovoj del inicijativata<br />
ja otfrli, soglasno citirnata delovni~ka odredba.<br />
399
12. Po odnos na navodite vo inicijativata vo vrska so ~lenot<br />
145 i ~lenot 148 od Zakonot, vo koj se opredeluva karakterot na<br />
radiodifuznata taksa kako javna dava~ka i se opredeluva fiksna taksa<br />
vo iznos od 130,00 denari mese~no so mo`nost za izmena vo zavisnost od<br />
visinata na tro{ocite za `ivot za prethodnata godina utvrdeni od<br />
Dr`avniot zavod za statistika poradi {to istiot daval diskreciono<br />
pravo na MRT za menuvawe na ovaa javna dava~ka, Sudot oceni deka se<br />
neosnovani. Ova od pri~ina {to od analizata na sodr`inata na<br />
osporenite odredbi jasno proizleguva deka visinata na radiodifuznata<br />
taksa ne ja utvrduva MRT, tuku istoto e vo nadle`nost na zakonodavecot,<br />
taka {to Sobranieto na Republika Makedonija vo Zakonot za<br />
radiodifuznata dejnost ja utvrduva visinata na javnata dava~ka i se<br />
dadeni i kriteriumite za nejzino opredeluvawe. Ottuka, pogre{no e<br />
tolkuvaweto na ovaa odredba od strana na podnositelot na inicijativata.<br />
13. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vvo to~kite 1,<br />
2 i 3 od ova re{enie.<br />
14. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
Re{enieto po odnos na to~kata 1 i to~kata 2 vo delot za<br />
~lenot 11 od Zakonot, e doneseno so mnozinstvo glasovi.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 191/2009 so Nacrt-odluka<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
191/2009 od 10 fevruari 2010 godina povede postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na ~l. 49 st. 2 al. 8 od Zakonot za radiodifuznata dejnost<br />
("SV RM," br. 100/2005, 19/2007 i 103/2008), ztoa {to pred Sudot osnovano<br />
se postavi pra{aweto za negovata soglasnost so odredbite od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
2. Sobranieto na Republika Makedonija, kako donositel na osporeniot<br />
zakon, vo predvideniot rok, do Sudot ne dostavi odgovor po<br />
navodite vo re{enieto za poveduvawe na postapka.<br />
3. So ogled na toa, {to pravnata i fakti~kata sostojba na rabotite<br />
po predmetot, ostanaa nepromeneti, s e p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi odlu~uvawe,<br />
i<br />
2. Sudot da go ukine ~l. 49 st. 2 al. 8 od Zakonot za radiodifuznata<br />
dejnost ("SV RM," br. 100/2005, 19/2007 i 103/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len-<br />
400
ovite 110 i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 31<br />
mart 2010 godina, donese<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVA ~l. 49 st. 2 al. 8 od Zakonot za radiodifuznata<br />
dejnost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 100/<br />
2005, 19/2007 i 103/2008).<br />
2. Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod inicijativata<br />
na Stamen Filipov od Skopje, so Re{enie U. br. 191/2009 od 10<br />
fevruari 2010 godina, povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ovaa odluka, zatoa {to pred<br />
Sudot osnovano se postavi pra{aweto za negovata soglasnost so odredbite<br />
od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 49 stav 2 alineja<br />
8 od Zakonot, kon prijavite, kandidatite, me|u drugoto, ja dostavuvaat<br />
slednava dokumentacija i podatoci: dokument od nadle`nite institucii<br />
za plateni danoci i za bonitetot na podnositelot.<br />
5. Spored ~len 32 stavovite 1 i 2 od Ustavot, sekoj ima pravo na<br />
rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalnata<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost. Sekomu<br />
pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
Soglasno ~len 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i<br />
drugi javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi<br />
na na~in utvrden so zakon.<br />
Spored ~len 3 stav 1 od Zakonot, radiodifuznata dejnost e emituvawe<br />
i prenos na radio i/ili televiziski programski servisi nezavisno<br />
od tehni~kite sredstva za prenesuvawe, vo kodiran ili nekodiran<br />
oblik, nameneti za priem od strana na javnosta.<br />
Vo ~len 41 od Zakonot se ureduva deka dozvolata za vr{ewe<br />
radiodifuzna dejnost se izdava za emituvawe i prenos na odreden radio<br />
ili televiziski programski servis nezavisno od tehni~kite sredstva<br />
za prenos pod uslovi, na na~in i po postapka utvrdeni so ovoj zakon<br />
(stav 1). Zabraneto e vr{ewe na radiodifuzna dejnost bez dozvola<br />
(stav 2).<br />
Spored ~len 43 stav 1 od Zakonot, za izdavawe dozvola Sovetot<br />
za radiodifuzija raspi{uva konkurs.<br />
Imaj}i gi predvid iznesenite ustavni i zakonski odredbi i na-<br />
401
vodite vo inicijativata, spored Sudot, so osporenata odredba se onevozmo`uva<br />
na kandidatite za dodeluvawe dozvoli za vr{ewe na radiodifuzna<br />
dejnost da u~estvuvaat na konkursot dokolku ne bile plateni<br />
danocite.<br />
Trgnuvaj}i od toa deka sekoj ima ustavna obvrska da gi namiruva<br />
javnite dava~ki i deka vo ramkite na na~inot na pla}awe na javnata<br />
dava~ka postojat zakonski mehanizmi za nivno ispolnuvawe, Sudot<br />
oceni deka propi{uvaweto na ovoj ograni~uva~ki uslov, zna~i pre-<br />
~ekoruvawe na dozvoleniot prag i izleguvawe nadvor od soodvetnite<br />
zakonski mehanizmi. Vakvoto ograni~uvawe na mo`nosta za javuvawe<br />
na konkurs za dobivawe dozvola za vr{ewe na radiodifuzna dejnost<br />
vodi do sostojba ispolnuvaweto na obvrskite na liceto vo eden status<br />
da vlijae na ostvaruvaweto na negovite prava vo drug status, {to ustavno<br />
ne e dozvoleno, kako i do namaluvawe na obemot na pravoto na rabota<br />
i dostapnosta na sekoe rabotno mesto sekomu pod ednakvi uslovi,<br />
poradi {to Sudot utvrdi deka osporeniot ~len 49 stav 2 alineja 8 od<br />
Zakonot ne e vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 3 i ~len 32 stav 2 od<br />
Ustavot.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
7. Ovaa odluka Sudot ja donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
402
26. U. br. 135/2009 (17. 02. 2010)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 40 st. 4 vo delot "Podatocite od posebnite planovi za stopanisuvawe<br />
so {umite mo`e da se koristi so nadomestok koj ja propi-<br />
{uva sopstvenikot, odnosno korisnikot, st. 5 vo delot "i visinata na<br />
nadomestok za nivno koristewe," ~l. 69 st. 13 i 14 vo delot "i visinata<br />
na nadomestokot za izdadeni ispratnici," ~l. 97 st. 6 i st. 10 vo delot<br />
"i dokolku mu e izre~ena prekr{o~na sancija zabrana za vr{ewe na<br />
dejnost ili profesija," i ~l. 97 st. 11 vo delot "odnosno po istekot na<br />
prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija od<br />
Zakonot za {umite („SV RM," br. 64/2009).<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi i pri~ini<br />
Spored osporeniot ~l. 40 st. 4 od Zakonot "Podatocite od posebnite<br />
planovi za stopanisuvwe so {umi mo`at da se koristat so nadomestok<br />
koj ja propi{uva sopstvenikot odnosno korisnikot."<br />
Spored st. 5 na ovoj ~len "Postapkata, na~inot na koristeweto<br />
na podatoci i visinata na nadomestot za nivnoto koristewe ja propi-<br />
{uva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle-<br />
`en za rabotite od oblasta na {umarstvoto (osporen del).<br />
Spored osporeniot ~l. 69 st. 13 od Zakonot, "Za izdadenite ispratnici<br />
subjektite koi stopanisuvaat so {umite i pravnite lica koi<br />
vr{at promet na drvo pla}aat nadomestok vo visina od stvarno napravenite<br />
tro{oci potrebni za nivno izdavawe (osporen del).<br />
Spored osporeniot ~l. 69 st. 14 od Zakonot "Vidot i na~inot na<br />
`igosuvawe, na~inot na izdavawe na ispratnica, pu{tawe vo promet<br />
na ise~eno drvo, formata i sodr`inata na ispratnicite, formata i sodr`inata<br />
na baraweto za izdavawe na ispratnica i visinata na nadomestokot<br />
za izdadeni ispratnici (osporen del) gi propi{uva ministerot<br />
koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za raboti<br />
od oblasta na {umarstvoto .<br />
Spored osporeniot ~l. 97 st. 6 od Zakonot, Visinata na nadomestokot<br />
od st. 5 na ovoj ~len ja utvrduva ministerot koj rakovodi so organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na {umarstvoto<br />
vrz osnova na realno napravenite tro{oci za nejzino izdavawe.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporenite<br />
~lenovi so koi ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata upra-<br />
403
va nadle`en za rabotite od oblasta na {umarstvoto bil ovlasten so<br />
akt da ja propi{uva visinata na nadomestokot za koristewe na podatocite<br />
od posebnite planovi za stopanisuvawe so {umite, za izdadenite<br />
ispratnici i za dobivawe na licenca za izveduvawe na stru~ni<br />
raboti od oblasta na {umarstvoto nemale ustavna osnova, zatoa {to<br />
Zakonot ne sodr`el nikakvi kriteriumi koi se tie realni tro{oci vo<br />
upravnata postapka.<br />
So dadenoto zakonsko ovlastuvawe na ministerot da ja utvrduva<br />
visinata na pla}awe na nadomestocite ne otstapuva od principot na<br />
podelba na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska. Pokraj toa, dadenoto<br />
ovlastuvawe ne pretstavuva izvr{uvawe na odredbite od zakonot<br />
tuku istoto zna~i arbitrernost i mo`nost za neednakov tretman kon<br />
subjektite.<br />
Ottuka, spored podnositelot so osporenite odredbi se povreduval<br />
~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 91 al. 1 i 5 i ~l. 96 od Ustavot.<br />
Spored osporeniot ~l. 97 st. 10 od Zakonot: Licenca od stav (1)<br />
na ovoj len se odzema dokolku liceto koe poseduva licenca za izveduva~<br />
na stru~nite raboti od oblasta na {umarstvoto }e prestane da gi<br />
ispolnuva uslovite od st. 2 i 3 na ovoj ~len i dokolku mu e izre~ena<br />
prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija (osporen<br />
del).<br />
Spored osporeniot ~l. 97 st. 11 od Zakonot "Licata na koi im e<br />
odzemena licencata za izveduvawe na stru~ni raboti od oblasta na {umarstvoto<br />
mo`at da podnesat barawe za izdavawe na nova licenca, dokolku<br />
gi ispolnat uslovite od st. 2 i 3 na ovoj ~len, odnosno po istekot<br />
na prekr{o~nata sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija<br />
(osporen del).<br />
Spored podnositelot na inicijativata so osporenite delovi na<br />
navedenite ~lenovi se ograni~uvalo po sila na zakonot pravoto na<br />
edno lice da ja poseduva licencata za izveduvawe na sttru~nite raboti<br />
od oblasta na {umarstvoto, odnosno mu se ograni~uva pravoto da ja<br />
vr{i svojata dejnost vo slu~ai koga mu bila izre~ena prekr{o~na<br />
sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija. Vo konkretniov<br />
slu~aj stanuvalo zbor za ograni~uvawe na pravata na gra|anite kako<br />
posledica od osuda za prekr{ok koja nastapuva po sila na zakonot, {to<br />
ne bilo vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 9, ~l. 13 st. 1, ~l. 14 st. 1,<br />
~l. 51 i ~l. 54 od Ustavot.<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
Dali so dadenoto zakonsko ovlastu vawe na ministerot od oblasta<br />
na {umarstvoto so akt da ja propi{uva visinata na nadomestokot<br />
za koristewe na podatocite od posebnite planovi za stopansiuvawe so<br />
{umi za izdadenite ispratnici i za dobivawe so licenca za izvedu-<br />
404
vawe na stru~ni raboti od oblasta na {umarstvoto se doveduva vo pra-<br />
{awe na~eloto na podelba na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska.<br />
Dali odzemaweto na licencata za izveduvawe na stru~ni raboti<br />
od oblasta na {umarstvoto kako rezultat na izre~ena prekr{o~na sankcija<br />
zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija ne prestavuva pravna<br />
posledica od osuda odnosno prekr{o~na sankcija koja nastapuva po<br />
sila na zakon.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
i podelbata na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon.<br />
Spored ~l. 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Spored ~l. 56 st. 1 od Ustavot, site prirodni bogatstva na Republikata,<br />
rastitelniot i `ivotinskiot svet, dobrata vo op{ta upotreba,<br />
kako i predmetite i objektite od osobeno istorisko i kulturno<br />
zna~ewe opredeleni so zakon se dobra od op{t interes za Republikata<br />
i u`ivaat posebna za{tita.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za {umite, so ovoj zakon se ureduvaat<br />
planiraweto, upravuvaweto, stopanisuvaweto, odgleduvaweto, za{titata<br />
i koristeweto (vo natamo{niot tekst: stopanisuvawe so {umite),<br />
~uvaweto na {umite kako prirodno bogatstvo i {umskoto zemji{te,<br />
ostvaruvaweto na op{tokorisnite funkcii na {umite, pravoto i obvrskite<br />
na koristewe na {umite, finansiraweto, kako i drugi pra{awa<br />
od zna~ewe za {umite i {umskoto zemji{te po principot na biolo-<br />
{ka, ekonomska, socijalna i ekolo{ka prifatlivost. Odredbite na<br />
ovoj zakon se primenuvaat na site {umi i {umsko zemji{te bez ogled<br />
na sopstvenosta i namenata.<br />
Soglasno ~l. 2 na istiot zakon, {umite se vo dr`avna i vo privatna<br />
sopstvenost.<br />
Spored ~l. 3 na ovoj zakon, {umite kako prirodno bogatstvo se<br />
dobro od op{t interes za Republika Makedonija i u`ivaat posebna za-<br />
{tita. Planiraweto, upravuvaweto, stopanisuvaweto i ~uvaweto na<br />
{umite i {umskoto zemji{te se dejnosti od javen interes.<br />
Spored ~l. 5 od navedeniot zakon na postapkite utvrdeni so<br />
ovoj Zakon se primenuvaat odredbite na Zakonot za op{tata upravna<br />
postapka, dokolku so ovoj zakon poinaku ne e uredeno.<br />
405
Spored ~l. 28 od Zakonot, pomesten vo podnaslovot "Planski<br />
dokumenti" planiraweto na upravuvaweto i stopanisuvaweto so {umite<br />
i {umskoto zemji{te se ostvaruva preku posebni planovi za stopanisuvawe<br />
so {umite, programa za stopansiuvawe so {umite i godi{-<br />
ni planovi, za stopanisuvawe so {umite.<br />
Sredstvata za izrabotka i recenzija na posebnite planovi za<br />
stopanisuvawe so {umite gi obezbeduvva sopstvenikot odnosno korisnikot<br />
na {umite (~l. 29 t. 10).<br />
Soglasno ~l. 40 od Zakonot, podatocite od planskite dokumenti<br />
se dostapni za celokupnata javnost, pri {to za izdavawe i koristewe<br />
na podatocite od planskite dokumenti se naplatuva nadomestok, osven<br />
za podatocite koi gi baraat dr`avnite organi.<br />
Vo osporeniot del na ~l. 40 st. 4 e predvideno deka: "Podatocite<br />
od posebnite planovi za stopanisuvawe so {umite mo`at da se koristat<br />
so nadomestok koj go propi{uva sopstvenikot odnosno korisnikot."<br />
Vo osporeniot ~l. 40 st. 5 od Zakonot, e predvideno deka: "Postapkata,<br />
na~inot na koristewe na podatocite i visinata na nadomestokot<br />
za nivno koristewe (osporen del) ja propi{uva ministerot koj<br />
rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od<br />
oblasta na {umarstvoto.<br />
Od analizata na odredbite od ~l. 28 i 29 i osporenite delovi na<br />
~l. 40 st. 4 i 5 proizleguva deka izrabotuvaweto i recencijata na posebnite<br />
planovi za stopanisuvawe so {umite go finansira sopstvenikot<br />
odnosno korisnikot na {umite. Ottuka, ako korisnikot odnosno<br />
sopstvenikot na {umite go finansira izrabotuvaweto na posebnite<br />
planovi, a pritoa podatocite od tie planovi soglasno Zakonot se dostapni<br />
za celokupnata javnost, sosema e logi~no i opravdano sopstvenikot<br />
odnosno korisnikot na {umite za podatocite koi }e gi koristi<br />
drugo lice da bara nadomestok ~ija visina ja propi{uva ministerot<br />
koj rakovodi so organot, so cel sekoj potencijalen baratel na podatoci<br />
od planski dokumenti da pla}a edinstven nadomestok.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto kako i faktot {to na postapkite<br />
utvrdeni so ovoj zakon (~l. 5) se primenuva Zakonot za op{tata upravna<br />
postapka odnosno se primenuvaat odredbite od ~l. 116, 119 i 121 vo<br />
koi na generalen na~in e uredeno pra{aweto na tro{ocite vo upravnata<br />
postapka, odnosno nadomestok za prezemenite dejstvija {to vo konkretniov<br />
slu~aj e davawe na podatoci od posebnite planovi, a na barawe<br />
na zainteresirano lice, smetame deka osporenite delovi na ~l. 40<br />
st. 4 i 5 od Zakonot, ne mo`at da bidat dovedeni pod somnenie vo odnos<br />
na ustavnite odredbi na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Vo smisla na navedenoto, smetame deka ne se osnovani nitu navodite<br />
od inicijativata deka osporeniot ~l. 69 st. 13 i 14 od Zakonot<br />
vo delot "i visinata na nadomestokot za izdadeni ispratnici“ spored<br />
406
koi za izdadenite ispratnici subjektite koi stopanisuvaat so {umi i<br />
pravnite lica koi vr{at promet na drvo pla}aat nadomestok vo visina<br />
na stvarno napraveni tro{oci potrebni za nivno izdavawe.<br />
Navodite vo inicijativata deka osporeniot ~l. 97 st. 6 od Zakonot<br />
koj e pomesten vo delot „Licenci za izvr{uvawe na stru~ni raboti<br />
vo {umarstvoto" a spored koj za dobivawe na licenca se pla}a nadomestok<br />
~ija visina ja utvrduva ministerot, a vrz osnova na realno napravenite<br />
tro{oci vo postapkata za nejzino izdavawe, isto taka smetame<br />
deka ne se osnovani. Ova od pri~ina {to nadomestokot za dobivawe<br />
na licenca koj go utvrduva ministerot e rezultat na tro{ocite<br />
za sprovedenite dejstvija vo upravnata postapka za dobivawe na licenca.<br />
2. Spored ~l. 13 st. 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka.<br />
Spored ~l. 14 st. 1 od Ustavot, nikoj nemo`e da bide kaznet za<br />
delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno so zakon ili drug propis<br />
kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena kazna.<br />
Soglasno ~l. 32 st. 1 i 2 od Ustavot sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Sekomu, pod<br />
ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
Vo ~l. 54 st. 1 od Ustavot e predvideno deka slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni<br />
so Ustavot.<br />
Vo ~l. 97 od Zakonot e opredeleno deka za vr{ewe na stru~ni<br />
raboti vo {umarstvoto pravnite i fizi~kite lica mora da poseduvaat<br />
licenca.<br />
Pravnoto lice za da poseduva licenca treba da e registrirano<br />
vo trgovskiot registar pri Centralniot registar na Republika Makedonija<br />
za vr{ewe na raboti od oblasta na {umarstvoto, a fizi~ko<br />
lice za da poseduva licenca treba da e so visoko obrazovanie od {umarska<br />
nasoka i da ima najmalku dve godini rabotno iskustvo vo oblasta<br />
na {umarstvoto.<br />
Za dobivawe na licenca navedenite subjekti podnesuvaat barawe<br />
do organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na<br />
{umarstvoto, pla}aat nadomestok i istata ima va`nost od pet godini<br />
so mo`nost za nejzino prodol`uvawe.<br />
Vo osporeniot st. 10 na ~l. 97 e opredeleno deka licencata za<br />
vr{ewe na stru~ni raboti vo {umarstvoto, pokraj drugoto, se odzema i<br />
dokolku lice mu e izre~ena prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe<br />
na dejnost ili profesija (osporen del), pri {to licata na koi im e<br />
odzemena licencata soglasno st. 11 na navedeniot ~len mo`e da podnesat<br />
barawe za izdavawe na nova licenca "po istekot na prekr{o~nata<br />
sancija za vr{ewe na dejnost ili profesija" (osporen del).<br />
407
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, vo korelacija so navodite<br />
od inicijativata, a imaj}i ja vo vid sodr`inata na osporenite<br />
delovi na ~l. 97 st. 10 i 11 od Zakonot, smetame deka vo konkretniov<br />
slu~aj so niv se vr{i ograni~uvawe na pravata i polo`bata na gra|anite<br />
kako posledica od izrekuvawe na prekr{o~na sankcija zabrana za<br />
vr{ewe na dejnost ili profesija {to vo pravnata teorija e poznato<br />
kako pravni posledici od osuda.<br />
Pri ocenuvawe na ustavnosta na osporenite odredbi kako kriterium<br />
{to treba da se ima predvid e postoeweto na principite utvrdeni<br />
vo ~l. 13 i 14 od Ustavot, spored koi kaznata odnosno prekr{o-<br />
~nata sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija mo`e da se<br />
izre~e so sudska odluka ili odluka na organ na dr`avnata uprava {to<br />
vr{i javni ovlastuvawe i deka za izvr{eno kaznivo delo na storitelot<br />
mo`e da mu se izre~e kazna {to kako takva e utvrdena so zakon ili<br />
drug propis.<br />
Toa zna~i deka, kazneno pravniot odnos se iscrpuva na relacija<br />
kaznivo delo i izre~ena kazna, odnosno propi{ana sankcija za storeno<br />
delo i deka sekakva natamo{na posledica od negovoto izvr{uvawe vo<br />
su{tina zna~i ograni~uvawe na pravata na gra|aninot koi ne se dopu-<br />
{teni.<br />
So ogled na faktot {to vo konkretniov slu~aj so osporenite<br />
delovi od st. 10 i 11 na ~l. 97 od Zakonot, po sila na zakonot, na pravnoto,<br />
odnosno fizi~koto lice mu se odzema licencata i toa lice mo`e<br />
da bara izdavawe na nova licenca po protek na vremeto za koe mu e<br />
izre~ena prekr{o~na sancija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija,<br />
pri {to vo Zakonot odzemaweto na licencata ne e predvidena<br />
kako kazna, odnosno sankcija, ne e predvideno koj organ ja odzema licencata,<br />
ne e predvideno pravoto na `alba protiv odzemaweto na licencata,<br />
spored na{e mislewe proizleguva deka vakvoto zakonsko ureduvawe<br />
se javuva kako svoevidna kazna ili posebna kazna koja nastapuva<br />
po sila na zakonot, na koj na~in neosnovano se ograni~uvaat pravata na<br />
gra|anite.<br />
So ogled na navedenoto so osnov se postavuva pra{aweto dali<br />
osporenite delovi na ~l. 97 st. 10 i 11 se vo soglasnost so Ustavot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na ~l. 97<br />
st. 10 vo delot: "i dokolku mu e izre~ena prekr{o~na sankcija zabrana<br />
za vr{ewe na dejnost ili profesija i st. 11 vo delot: "odnosno po istekot<br />
na prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija<br />
od Zakonot za {umite ("SV RM," br. 64/2009).<br />
3. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 40 st. 4 vo delot "Podatocite od posebnite planovi za stopanisuvawe<br />
so {umite mo`e da se koristi so nadomestok koj ja propi{uva<br />
408
sopstvenikot, odnosno korisnikot, st. 5 vo delot "i visinata na nadomestok<br />
za nivno koristewe," ~l. 69 st. 13 i 14 vo delot "i visinata na nadomestokot<br />
za izdadeni ispratnici“ i ~l. 97 st. 6 od Zakonot ozna~en<br />
vo t. 1 od ovoj predlog.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 3 mart 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 40 stav 4 vo delot "Podatocite od posebnite planovi za stopanisuvawe<br />
so {umite mo`at da se koristat so nadomestok koj ja propi-<br />
{uva sopstvenikot, odnosno korisnikot, stav 5 vo delot "i visinata na<br />
nadomestok za nivno koristewe“, ~len 69 stavovite 13 vo delot " vo<br />
visina na stvarno napravenite tro{oci za nivno izdavawe" i stav 4 vo<br />
delot "i visinata na nadomestokot za izdadeni ispratnici," ~len 97<br />
stav 6, stav 10 vo delot "i dokolku mu e izre~ena prekr{o~na sancija<br />
zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija“ i stav 11 vo delot<br />
"odnosno po istekot na prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe na<br />
dejnost ili profesija od Zakonot za {umite ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija,"br. 64/2009).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa so barawe za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na navedenite ~lenovi od Zakonot<br />
ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporenite<br />
delovi na ~len 40 stavovite 4 i 5, ~len 69 stavovite 13 i 14 i ~len 97<br />
stav 6 od Zakonot, so koi ministerot koj rakovodel so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na {umarstvoto bil<br />
ovlasten so akt da ja propi{uva visinata na nadomestokot za koristewe<br />
na podatocite od posebnite planovi za stopanisuvawe so {umite,<br />
za izdadenite ispratnici i za dobivawe na licenca za izveduvawe na<br />
stru~ni raboti od oblasta na {umarstvoto nemale ustavna osnova,<br />
zatoa {to Zakonot ne sodr`el nikakvi kriteriumi koi se tie realni<br />
tro{oci vo upravnata postapka.<br />
So dadenoto zakonsko ovlastuvawe na ministerot da ja utvrduva<br />
visinata na pla}awe na nadomestocite se otstapuvalo od principot na<br />
podelba na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska. Pokraj toa dadenoto<br />
ovlastuvawe ne pretstavuvalo izvr{uvawe na odredbite od zakonot,<br />
tuku istoto zna~elo arbitrernost i mo`nost za neednakov tretman<br />
kon subjektite. Ottuka, spored podnositelot so osporenite odre-<br />
409
dbi se povreduval ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~len 51, ~len 91 alineja 1<br />
i 5 i ~len 96 od Ustavot.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, so osporenite delovi na<br />
~len 97 stavovite 10 i 11 od Zakonot, se ograni~uvalo po sila na zakon<br />
pravoto na edno lice da ja poseduva licencata za izveduvawe na stru-<br />
~nite raboti od oblasta na {umarstvoto, odnosno mu se ograni~uvalo<br />
pravoto da ja vr{i svojata dejnost vo slu~ai koga mu bila izre~ena<br />
prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe na dejnost ili profesija. Vo<br />
konkretniov slu~aj stanuvalo zbor za ograni~uvawe na pravata na gra-<br />
|anite kako posledica od osuda za prekr{ok koja nastapuvalo po sila<br />
na zakonot, {to ne bilo vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9,<br />
~len 13 stav 1, ~len 14 stav 1, ~len 51 i ~len 54 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo osporeniot ~len 40 stav 4<br />
od Zakonot "Podatocite od posebnite planovi za stopanisuvwe so<br />
{umi mo`at da se koristat so nadomestok koj ja propi{uva sopstvenikot<br />
odnosno korisnikot“.<br />
Spored stavot 5 na ovoj ~len "Postapkata, na~inot na koristeweto<br />
na podatoci i visinata na nadomestot za nivnoto koristewe ja<br />
propi{uva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na {umarstvoto."<br />
Vo osporeniot ~len 69 stav 13 od Zakonot, e predvideno deka:<br />
"Za izdadenite ispratnici subjektite koi stopanisuvaat so {umite i<br />
pravnite lica koi vr{at promet na drvo pla}aat nadomestok vo visina<br />
od stvarno napravenite tro{oci potrebni za nivno izdavawe."<br />
Spored osporeniot ~len 69 stav 14 od Zakonot "Vidot i na~inot<br />
na `igosuvawe, na~inot na izdavawe na ispratnica, pu{tawe vo promet<br />
na ise~eno drvo, formata i sodr`inata na ispratnicite, formata<br />
i sodr`inata na baraweto za izdavawe na ispratnica i visinata na nadomestokot<br />
za izdadeni ispratnici gi propi{uva ministerot koj rakovodi<br />
so organot na dr`avnata uprava nadle`en za raboti od oblasta na<br />
{umarstvoto .<br />
Vo osporeniot ~len 97 stav 6 od Zakonot, e predvideno deka:<br />
"Visinata na nadomestokot od stavot (5) na ovoj ~len ja utvrduva ministerot<br />
koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na {umarstvoto vrz osnova na realno napravenite tro-<br />
{oci za nejzino izdavawe."<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto i podelbata na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon.<br />
Spored ~len 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ram-<br />
410
kite na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Vo soglasnost so ~len 56 stav 1 od Ustavot, site prirodni bogatstva<br />
na Republikata, rastitelniot i `ivotinskiot svet, dobrata vo<br />
op{ta upotreba, kako i predmetite i objektite od osobeno istorisko i<br />
kulturno zna~ewe opredeleni so zakon se dobra od op{t interes za<br />
Republikata i u`ivaat posebna za{tita.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za {umite, so ovoj zakon se ureduvaat<br />
planiraweto, upravuvaweto, stopanisuvaweto, odgleduvaweto, za{titata<br />
i koristeweto (vo natamo{niot tekst: stopanisuvawe so {umite),<br />
~uvaweto na {umite kako prirodno bogatstvo i {umskoto zemji{te,<br />
ostvaruvaweto na op{tokorisnite funkcii na {umite, pravoto i<br />
obvrskite na koristewe na {umite, finansiraweto, kako i drugi pra-<br />
{awa od zna~ewe za {umite i {umskoto zemji{te po principot na biolo{ka,<br />
ekonomska, socijalna i ekolo{ka prifatlivost. Odredbite na<br />
ovoj zakon se primenuvaat na site {umi i {umsko zemji{te bez ogled<br />
na sopstvenosta i namenata.<br />
Soglasno ~len 2 na istiot zakon, {umite se vo dr`avna i vo<br />
privatna sopstvenost.<br />
Spored ~len 3 na ovoj zakon, {umite kako prirodno bogatstvo<br />
se dobro od op{t interes za Republika Makedonija i u`ivaat posebna<br />
za{tita. Planiraweto, upravuvaweto, stopanisuvaweto i ~uvaweto na<br />
{umite i {umskoto zemji{te se dejnosti od javen interes.<br />
Soglasno ~len 5 od navedeniot zakon na postapkite utvrdeni so<br />
ovoj Zakon se primenuvaat odredbite na Zakonot za op{tata upravna<br />
postapka, dokolku so ovoj zakon poinaku ne e uredeno.<br />
Spored ~len 28 od Zakonot, pomesten vo podnaslovot "Planski<br />
dokumenti" planiraweto na upravuvaweto i stopanisuvaweto so {umite<br />
i {umskoto zemji{te se ostvaruva preku posebni planovi za stopanisuvawe<br />
so {umite, programa za stopanisuvawe so {umite i godi-<br />
{ni planovi, za stopansivuawe so {umite.<br />
Sredstvata za izrabotka i recenzija na posebnite planovi za<br />
stopanisuvawe so {umite gi obezbeduva sopstvenikot odnosno korisnikot<br />
na {umite (~len 29 to~ka 10).<br />
Soglasno ~len 40 stavovite 1, 2 i 3 od Zakonot, podatocite od<br />
planskite dokumenti se dostapni za celokupnata javnost, pri{to za<br />
izdavawe i koristewe na podatocite od planskite dokumenti se naplatuva<br />
nadomestok, osven za podatocite koi gi baraat dr`avnite<br />
organi.<br />
Od analizata na odredbite od ~lenovite 28 i 29 i osporenite<br />
delovi na ~lenot 40 stavovite 4 i 5 od Zakonot proizleguva deka izrabotuvaweto<br />
i recenzijata na posebnite planovi za stopanisuvawe so<br />
{umite go finansira sopstvenikot odnosno korisnikot na {umite.<br />
Ottuka, ako korisnikot odnosno sopstvenikot na {umite go finansira<br />
izrabotuvaweto na posebnite planovi, a pritoa podatocite od tie pla-<br />
411
novi soglasno Zakonot se dostapni za celokupnata javnost, sosema e logi~no<br />
i opravdano sopstvenikot odnosno korisnikot na {umite za podatocite<br />
koi }e gi koristi drugo lice da bara nadomestok ~ija visina<br />
ja propi{uva ministerot koj rakovodi so organot, so cel sekoj potencijalen<br />
baratel na podatoci od planski dokumenti da pla}a edinstven<br />
nadomestok.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto kako i faktot {to na postapkite<br />
utvrdeni so ovoj zakon (~len 5) se primenuva Zakonot za op{tata upravna<br />
postapka odnosno se primenuvaat odredbite od ~lenovite 116, 119 i<br />
121 vo koi na generalen na~in e uredeno pra{aweto na tro{ocite vo<br />
upravnata postapka, odnosno nadomestok za prezemenite dejstvija {to<br />
vo konkretniov slu~aj e davawe na podatoci od posebnite planovi, a na<br />
barawe na zainteresirano lice, Sudot oceni deka osporenite delovi<br />
na ~len 40 stavovite 4 i 5 od Zakonot, ne mo`at da bidat dovedeni pod<br />
somnenie vo odnos na ustavnite odredbi na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
Vo smisla na navedenoto, Sudot oceni deka ne se osnovani nitu<br />
navodite od inicijativata deka osporeniot ~len 69 stavovite 13 i 14<br />
od Zakonot vo osporenite delovi spored koi za izdadenite ispratnici<br />
subjektite koi stopanisuvaat so {umi i pravnite lica koi vr{at<br />
promet na drvo pla}aat nadomestok vo visina na stvarno napraveni<br />
tro{oci potrebni za nivno izdavawe.<br />
Navodite vo inicijativata deka osporeniot ~len 97 stav 6 od<br />
Zakonot koj e pomesten vo delot "Licenci za izvr{uvawe na stru~ni<br />
raboti vo {umarstvoto“ a spored koj za dobivawe na licenca se pla}a<br />
nadomestok ~ija visina ja utvrduva ministerot, a vrz osnova na realno<br />
napravenite tro{oci vo postapkata za nejzino izdavawe, isto taka<br />
Sudot smeta deka ne se osnovani. Ova od pri~ina {to nadomestokot za<br />
dobivawe na licenca koj go utvrduva ministerot e rezultat na tro{ocite<br />
za sprovedenite dejstvija vo upravnata postapka za dobivawe na<br />
licenca.<br />
Sudot, ponatamu utvrdi deka spored osporeniot ~len 97 stav 10<br />
od Zakonot "Licencata od stav (1) na ovoj ~len se odzema dokolku<br />
liceto koe poseduva licenca za izveduva~ na stru~nite raboti od oblasta<br />
na {umarstvoto }e prestane da gi ispolnuva uslovite od stav 2 i 3<br />
na ovoj ~len i dokolku mu e izre~ena prekr{o~na sankcija zabrana za<br />
vr{ewe na dejnost ili profesija."<br />
Spored osporeniot ~len 97 stav 11 od Zakonot "Licata na koi<br />
im e odzemena licencata za izveduvawe na stru~ni raboti od oblasta<br />
na {umarstvoto mo`at da podnesat barawe za izdavawe na nova licenca,<br />
dokolku gi ispolnat uslovite od stavovite 2 i 3 na ovoj ~len,<br />
odnosno po istekot na prekr{o~nata sankcija zabrana za vr{ewe na<br />
dejnost ili profesija."<br />
412
Spored ~len 13 stav 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka.<br />
Soglasno ~len 14 stav 1 od Ustavot, nikoj ne mo`e da bide<br />
kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno so zakon ili<br />
drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena kazna.<br />
Soglasno ~len 32 stavovite 1 i 2 od Ustavot sekoj ima pravo na<br />
rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Sekomu,<br />
pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
Vo ~lenot 54 stav 1 od Ustavot e predvideno deka slobodite i<br />
pravata na ~ovekot i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai<br />
utvrdeni so Ustavot.<br />
Vo ~lenot 97 od Zakonot e opredeleno deka za vr{ewe na stru-<br />
~ni raboti vo {umarstvoto pravnite i fizi~kite lica mora da poseduvaat<br />
licenca.<br />
Pravnoto lice za da poseduva licenca treba da e registrirano<br />
vo trgovskiot registar pri Centralniot registar na Republika Makedonija<br />
za vr{ewe na raboti od oblasta na {umarstvoto, a fizi~ko<br />
lice za da poseduva licenca treba da e so visoko obrazovanie od {umarska<br />
nasoka i da ima najmalku dve godini rabotno iskustvo vo oblasta<br />
na {umarstvoto.<br />
Navedenite subjekti za dobivawe na licenca navedenite subjekti<br />
podnesuvaat barawe do organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotite od oblasta na {umarstvoto, pla}aat nadomestok i istata ima<br />
va`nost od pet godini so mo`nost za nejzino prodol`uvawe.<br />
Vo osporeniot stav 10 na ~len 97 od Zakonot e opredeleno deka<br />
licencata za vr{ewe na stru~ni raboti vo {umarstvoto, pokraj drugoto,<br />
se odzema i dokolku lice mu e izre~ena prekr{o~na sankcija zabrana<br />
za vr{ewe na dejnost ili profesija, pri {to licata na koi im e<br />
odzemena licencata soglasno stavot 11 na navedeniot ~len mo`e da podnesat<br />
barawe za izdavawe na nova licenca po istekot na prekr{o-<br />
~nata sancija za vr{ewe na dejnost ili profesija.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na osporenite odredbite vo<br />
odnos na navodite vo inicijativata spored koi zakonskite re{enija za<br />
odzemawe na licenca za izveduvawe na stru~ni raboti od oblasta na<br />
{umarstvoto i mo`nosta za povtorno dobivawe na licenca po protekot<br />
na vremeto za koe e izre~ena sankcijata, nastapuvale kako pravna<br />
posledica od osuda po sila na Zakonot, a ne kako individualizirana<br />
kazna {to ja izrekuva sudot vo ramkite na vidovi na kazni, spored Sudot<br />
se neosnovani.<br />
Soglasno ~len 33 stav 1 to~ka 5 od Krivi~niot zakonik, zabranata<br />
za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost e edna od kaznite<br />
koja mo`e da im se izre~e za izvr{eni krivi~ni dela na krivi~no<br />
odgovornite storiteli. Pritoa, vo stavot 6 na ovoj ~len e utvrdeno<br />
413
deka kaznata zabrana na vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost<br />
mo`e da se izre~e samo kako sporedna kazna zaedno so kaznata zatvor<br />
ili so uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor. Soglasno ~len 38-<br />
b od ovoj zakon, sudot mo`e na storitelot na koj mu izrekol kazna zatvor<br />
ili uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor da mu zabrani<br />
vr{ewe opredelena profesija ili dejnost, na dol`nosti ili raboti<br />
svrzani so raspolagawe, koristewe, upravuvawe i rakuvawe so imot<br />
ili za ~uvawe na toj imot, ako ja zloupotrebil svojata profesija, dejnost<br />
ili dol`nost zaradi izvr{uvawe na krivi~no delo i ako vrz osnova<br />
na prirodata na izvr{enoto delo i okolnostite pod koi e storeno<br />
mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja zloupotrebi za povtorno<br />
vr{ewe krivi~no delo. Sudot go opredeluva traeweto na zabranata,<br />
koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo od deset godini,<br />
smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata, so toa {to vremeto<br />
pominato vo zatvor ne se zasmetuva vo vremeto na nejzinoto traewe.<br />
Soglasno ~len 13 to~ka 5 od Zakonot za prekr{ocite, zabranata<br />
na vr{ewe profesija, dejnost ili dol`nost pretstavuva sankcija koja<br />
mo`e da se izre~e za prekr{oci na prekr{o~no odgovorni polnoletni<br />
storiteli. Spored ~len 22 od ovoj zakon, na storitelot na prekr{okot<br />
mo`e da mu se zabrani vr{ewe opredelena profesija, dejnost ili dol-<br />
`nost ili raboti svrzani so raspolagawe, koristewe, upravuvawe i<br />
rakuvawe so imot ili za ~uvawe na toj imot, ako ja zloupotrebil svojata<br />
profesija, dejnost ili dol`nost zaradi izvr{uvawe na prekr{ok i<br />
ako vrz osnova na prirodata na prekr{okot i okolnostite pod koi e<br />
storen mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja zloupotrebi za<br />
povtorno vr{ewe na prekr{ok. Traeweto na zabranata go opredeluva<br />
sudot, koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo od pet godini,<br />
smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata.<br />
So ogled na toa {to vo Krivi~niot zakonik i vo Zakonot za<br />
prekr{ocite e utvrdeno vo koi slu~ai sudot mo`e da ja izre~e kaznata<br />
zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost, kako i vremetraeweto<br />
na ovaa zabrana, Sudot oceni deka odzemaweto na licenca i<br />
mo`nosta za povtorno dobivawe poradi izre~ena kazna ili prekr{o~na<br />
sankcija zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost,<br />
pretstavuva posledica na individualizirana kazna izre~ena od sud,<br />
poradi {to ne mo`e da se prifati tvrdeweto deka vo ovoj slu~aj stanuvalo<br />
zbor za pravna posledica od osuda po sila na zakon.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>. Re{enieto po odnos na osporenite delovi od ~lenot 97<br />
stavovite 10 i 11 od Zakonot Sudot go donese so mnozinstvo glasovi.<br />
414
27. U. br. 5/2010 (17. 02. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 11 od Zakonot za ste~aj ("SV RM" br. 34/2006, 126/2006 i<br />
84/2007).<br />
Sodr`ina na ~lenot 11 od Zakonot<br />
^len 11<br />
(1) Odlukite vo ste~ajnata postapka se donesuvaat vo forma na<br />
re{enie i zaklu~ok.<br />
(2) So zaklu~okot se izdava nalog na slu`beno lice ili na<br />
organ na ste~ajnata postapka za vr{ewe oddelni dejstva, a za site drugi<br />
slu~ai sudot odlu~uva so re{enie, ako so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Na 29. 12. 2009 godina Radovan Srbinoski od Ki~evo, na Sudot<br />
mu dostavil inicijativa za "preispituvawe na zakonitosta" na ~l. 11<br />
od Zakonot za ste~aj, a voedno inicijativata po svojata sodr`ina ne gi<br />
ispolnuvala delovni~kite pretpostavki za postapuvawe i odlu~uvawe<br />
na Sudot, poradi {to Sudot so pismo R.br.140/2009 od 30. 12. 2009<br />
godina go izvestil podnositelot da postapi soglasno ~l. 15 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija.<br />
Po toj povod navedenoto lice na Sudot mu dostavil "dopolnuvawe<br />
na inicijativa" na 11. 01. 2010 godina.<br />
So dopolnuvaweto na inicijativata sega se bara "bri{ewe" na<br />
~l. 11 od Zakonot za ste~aj.<br />
Imeno, vo inicijativata e navedeno deka so ovoj ~len od Zakonot<br />
se povreduvale:<br />
- preambulata na Ustavot,<br />
- ~l. 8 al. 3 od Ustavot (vladeeweto na pravoto),<br />
- ~l. 50 od Ustavot.<br />
Argumenti za nesoglasnosta na osporenata odredba od Zakonot<br />
so Ustavot, vo inicijativata nema. Vsu{nost, nikakva povrzanost na<br />
osporeniot ~l. od Zakonot ne e vospostavena so ustavnite normi, a<br />
otsustvuva i konkretno objasnuvawe vo {to se odnesuvalo ograni~uvaweto<br />
ili povredata na ustavnite prava poradi koi podnositelot so<br />
415
inicijativata bara Sudot da ja "bri{e" osporenata zakonska odredba.<br />
Od sodr`inata na inicijativata, koja e vo celost nejasna i neprecizna,<br />
ne mo`e da se izvedat navodi i argumenti za osporuvawe na ustavnosta<br />
na zakonskata odredba, tuku taa sodr`i podatoci za konkreten predmet<br />
od ste~ajna postapka vo koja u~estvuval podnositelot na inicijativata.<br />
Poradi vakvata fakti~ka sostojba i Sudot ne mo`e da se vpu-<br />
{ti vo ustavnosudska analiza.<br />
So ogled na faktot {to vo inicijativata soglasno ~l. 15 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud ne se izneseni navodi so pri~ini za nesoglasnosta<br />
na ~l. 11 od Zakonot za ste~aj so odredbi od Ustavot, proizleguva<br />
deka inicijativata treba da se otfrli soglasno ~l. 28 al. 3 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija poradi postoewe<br />
na procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 11 od Zakonot za ste~aj ("SV RM" br.<br />
34/2006, 126/2006 i 84/2007).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 17<br />
fevruari 2010 godina, donese<br />
416<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 11 od Zakonot za ste~aj ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 34/2006, 126/2006 i 84/2007).<br />
2. Radovan Srbinoski od Ki~evo na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za ocenuvawe na ustavnosta na ~lenot<br />
11 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so ~lenot 11 stav 1 od Zakonot<br />
e opredeleno deka odlukite vo ste~ajnata postapka se donesuvaat<br />
vo forma na re{enie i zaklu~ok. Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot,<br />
so zaklu~okot se izdava nalog na slu`beno lice ili na organ na<br />
ste~ajnata postapka za vr{ewe oddelni dejstva, a za site drugi slu~ai<br />
Sudot odlu~uva so re{enie, ako so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Spored navodite vo inicijativata, ~lenot 11 od Zakonot ne bil<br />
vo soglasnost so preambulata na Ustavot na Republika Makedonija,<br />
kako i so ~lenot 8 alineja 3 i ~lenot 50 od Ustavot, me|utoa, vo inicijativata<br />
ne se izneseni argumenti za nesoglasnosta na osporeniot ~len
od Zakonot so Ustavot. So ogled na toa, a imaj}i go predvid i faktot<br />
deka vo inicijativata ne se navedeni pri~ini vo {to se sostoelo<br />
ograni~uvaweto ili povredata na ustavnite prava poradi koi podnositelot<br />
so inicijativata bara Sudot da pokrene postapka za osporuvawe<br />
na ustavnosta na odredbata od Zakonot, i vo inicijativata se<br />
izneseni samo podatoci za konkreten predmet od ste~ajnata postapka<br />
vo koja u~estvuval podnositelot na inicijativata, Sudot oceni deka<br />
soglasno ~lenot 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija se nastapeni uslovite za otfrlawe na inicijativata<br />
poradi postoewe na procesni pre~ki za odlu~uvawe.<br />
4. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
417
418
28. U. br. 79/2009 (24. 02. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 6-a od Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te<br />
vo dr`avna sopstvenost ("SV RM," br. 4/2005, 13/2007 i 165/ 2008).<br />
Zabele{ka: So inicijativata se osporuva ~l. 6-a od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no<br />
zemji{te ("SV RM," br. 165/2008), no predmet na analiza e ovoj<br />
~len od osnovniot tekst.<br />
Sodr`ina na osporena odredba<br />
^len 6-a<br />
Grade`noto izgradeno zemji{te na koe se izgradeni stanovi, delovni<br />
prostorii, vizbi, gara`i i drugi posebni delovi od stanbeni i<br />
delovni zgradi {to imaat dva ili pove}e stanovi, odnosno delovni<br />
prostorii i drugi posebni delovi koi se vo sopstvenost na razli~ni<br />
fizi~ki ili pravni lica (eta`na sopstvenost), ne e predmet na privatizacija.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, so ~l. 6-a od Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost, se<br />
ograni~uvalo pravoto za steknuvawe na sopstvenost na grade`noto izgradeno<br />
zemji{te, za eta`nite sopstvenici, korisnici na toa zemji{te.<br />
Na toj na~in direktno se povreduvala ustavnopravnata i gra|anskopravnata<br />
za{tita na sopstvenosta so {to se naru{uvala edna od temelnite<br />
vrednosti utvrdeni vo ~l. 8 st. 1 al. 6 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
kako i st. 3 od ~l. 30 od Ustavot.<br />
Ustavno sudska praktika<br />
1. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija broj<br />
U. br. 137/2000 od 04.10.2000 godina, Sudot ja otfrlil inicijativata za<br />
poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 86-a od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za transformacija na pretprijatijata<br />
so op{testven kapital ("SV RM," br.25/1999).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: So Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za transformacija na pretprijatijata so op{-<br />
419
testven kapital ("SV RM" br. 49/2000) odnosno vo ~l. 5 e predvideno<br />
deka Glava VI-a - Proda`ba na pretprijatieto so neposredna spogodba<br />
i ~l. 86-a, 86-b, 86-v i 86-g se bri{at.<br />
Od iznesenoto proizleguva deka osporeniot ~len prestanal da<br />
va`i so izvr{enite izmeni na zakonot odnosno so negovo bri{ewe poradi<br />
{to Ustavniot sud na Republika Makedonija soglasno ~l. 28 od<br />
Delovnikot nema procesni pretpostavki odnosno nema osnov da ocenuva<br />
odredba od zakon koja ne e vo pravniot poredok nitu bila vo pravniot<br />
poredok vo vreme na podnesuvawe na inicijativata.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
So Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo<br />
dr`avna sopstvenost ("SV RM," br. 4/2005, 13/2007, 165/2008 i 146/2009),<br />
se ureduva privatizacijata, dolgotrajniot zakup, vremeniot zakup,<br />
odzemaweto i prestanuvaweto na pravoto na koristewe na grade`noto<br />
zemji{te vo dr`avna sopstvenost, na koe pravo na koristewe imaat<br />
fizi~ki i pravni lica.<br />
Spored osporeniot ~l. 6-a, predmet na privatizacija ne mo`e da<br />
bide grade`noto izgradeno zemji{te na koe se izgradeni stanovi, delovni<br />
prostorii, vizbi, gara`i i drugi posebni delovi od stanbeni i delovni<br />
zgradi {to imaat dva ili pove}e stanovi, odnosno delovni prostorii<br />
i drugi posebni delovi koi se vo sopstvenost na razli~ni fizi~ki<br />
ili pravni lica (eta`na sopstvenost).<br />
So ~l. 4 Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
("SV RM," br. 146/2009), osporeniot ~l. 6-a e bri{an.<br />
Spored ~l. 110 al. 1 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Po podnesuvaweto na inicijativite (02. 04. 2009 godina), Sobranieto<br />
na Republika Makedonija na odr`anata sednica na 3 dekemvri<br />
2009 godina, go donelo Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
("SV RM," br. 146/2009), so koj sega osporeniot ~l. 6-a e bri-<br />
{an.<br />
So ogled na toa deka so vleguvawe vo sila na Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no<br />
zemji{te vo dr`avna sopstvenost, odnosno so ~l. 4 od istiot zakon,<br />
osporeniot ~l. 6-a e izbri{an i so toa prestanal da postoi vo pravniot<br />
poredok na Republika Makedonija, smetame deka vo konkretniot<br />
420
slu~aj se ispolneti procesnite pretpostavki od ~l. 28 al. 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud, za otfrlawe na inicijativata.<br />
Poradi iznesenoto, s e p re d l a ga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 6-a od Zakonot za privatizacija i zakup<br />
na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("SV RM," br.<br />
4/2005, 13/2007, 165/2008 i ~l. 146/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na<br />
24 fevruari 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~len 6-a od Zakonot za privatizacija i zakup<br />
na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 4/2005, 13/2007, 165/2008 i ~len 146/2009).<br />
2. Aleksandra ^aminska, stru~en sorabotnik vo Advokatsko<br />
dru{tvo Debarliev, Dameski i ]ele{oska od Skopje, na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata ozna~ena vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so ~lenot 6-a od Zakonot za<br />
privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost,<br />
se ograni~uvalo pravoto za steknuvawe na sopstvenost na grade`noto<br />
izgradeno zemji{te, za eta`nite sopstvenici, korisnici na toa zemji{te.<br />
Na toj na~in direktno se povreduvala ustavnopravnata i gra|anskopravnata<br />
za{tita na sopstvenosta so {to se naru{uvala edna od<br />
temelnite vrednosti utvrdeni vo ~len 8 stav 1 alineja 6 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija, kako i stavot 3 od ~lenot 30 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so osporeniot ~len 6-a od Zakonot,<br />
se opredeluva deka predmet na privatizacija ne mo`e da bide<br />
grade`noto izgradeno zemji{te na koe se izgradeni stanovi, delovni<br />
prostorii, vizbi, gara`i i drugi posebni delovi od stanbeni i delovni<br />
zgradi {to imaat dva ili pove}e stanovi, odnosno delovni prostorii<br />
i drugi posebni delovi koi se vo sopstvenost na razli~ni fizi~ki<br />
ili pravni lica (eta`na sopstvenost).<br />
Sudot, utvrdi i deka so ~len 4 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo<br />
dr`avna sopstvenost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
421
146/2009), osporeniot ~len 6-a e bri{an.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 1 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta<br />
na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~lenot 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako postojat drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Po podnesuvaweto na inicijativata (2-ri april 2009 godina),<br />
Sobranieto na Republika Makedonija na odr`anata sednica na 3 dekemvri<br />
2009 godina, go donelo Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 146/2009),<br />
so koj sega osporeniot ~len 6-a e bri{an.<br />
5. So ogled na toa deka so vleguvawe vo sila na Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no<br />
zemji{te vo dr`avna sopstvenost, odnosno so ~lenot 4 od istiot zakon,<br />
osporeniot ~len 6-a e izbri{an i so toa prestanal da postoi vo<br />
pravniot poredok na Republika Makedonija, Sudot oceni deka vo konkretniot<br />
slu~aj se ispolneti procesnite pretpostavki od ~len 28 alineja<br />
3 od Delovnikot na Ustavniot sud i odlu~i kako vo to~ka 1 od ova<br />
re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r<br />
<strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
422
29. U. br. 199/2009 (3. 03. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 2 st. 3 i ~l. 9 st. 1 vo delot: "i izvr{uvaweto na propisite<br />
za kancelariskoto rabotewe," od Zakonot za upravnata inspekcija<br />
("SV RM," br. 69/2004, 22/2007 i 115/2007).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
^len 2 stav 3<br />
Upravnata inspekcija vr{i nadzor i nad izvr{uvaweto na propisite<br />
za kancelariskoto rabotewe.<br />
^len 9 alineja 1<br />
Vo vr{eweto na inspekciskiot nadzor vo smisla na ~lenot 2 od<br />
ovoj zakon, inspektorite se ovlasteni:<br />
- da ostvaruvaat neposreden uvid vo primenata na Zakonot za<br />
op{tata upravna postapka i drugite zakoni {to sodr`at odredbi za<br />
upravnata postapka i izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata upravnata inspekcija ne bi<br />
mo`ela da ima ovlastuvawe da vr{i inspekcija nad izvr{uvaweto na<br />
propisite za kancelariskoto rabotewe, kako {to toa bilo uredeno so<br />
osporenite odredbi od Zakonot, bidej}i so ovoj zakon, vo delot na<br />
nadle`nostite, vo ~l. 2 st. 1 decidno bilo utvrdeno deka upravnata<br />
inspekcija go opfa}ala samo nadzorot nad primenata na Zakonot za<br />
op{tata upravna postapka i drugite zakoni {to sodr`ele odredbi od<br />
upravnata postapka, no nepravilno bilo uredeno vo st. 3 od ovoj ~len<br />
od Zakonot deka upravnata inspekcija vr{ela nadzor i nad izvr{uvaweto<br />
na propisite za kancelariskoto rabotewe.<br />
(Zna~i, podnesitelot na inicijativata ja prifa}a nadle`nosta<br />
koja se odnesuva za upravnata postapka, no ne ja prifa}a nadle`nosta<br />
koja se odnesuva za kancelariskoto rabotewe, a i dvete nadle`nosti se<br />
ednakvo nabrojani vo istiot ~len 2 od Zakonot).<br />
Vo inicijativata ne se izneseni argumenti za neustavnosta na<br />
osporenite odredbi od Zakonot, tuku ednostavno konstatacija odnosno<br />
423
predlagawe na mislewe na podnositelot, deka zakonodavecot vo nabrojuvaweto<br />
na nadle`nostite na upravnata inspekcija vo Zakonot, kako i<br />
ovlastuvaweto na inspektorite ne trebal da go opfati nadzorot nad<br />
izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto rabotewe i poradi toa<br />
osporenite odredbi od Zakonot bile neustavni, odnosnno vo nesoglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 68 st. 1 al. 2, ~l. 91 al. 5, ~l. 95 st. 3<br />
i ~l. 96 od Ustavot.<br />
Treba da se napomene deka bez ogled na vidot na propisite za<br />
kancelariskoto rabotewe (zakoni i podzakonski akti), koi kako predmet<br />
go imaat kancelariskoto rabotewe, podnositelot vo inicijativata<br />
se zanimava posebno so odredeni podzakonski akti koi bile i se vo<br />
primena u{te pred donesuvaweto na Zakonot za upravnata inspekcija,<br />
pa ottuka, upravnata inspekcija spored nego ne bi trebala voop{to da<br />
vr{i kontrola nad kancelariskoto rabotewe koe bilo posebna materija.<br />
Ovoj pristap vo inicijativata, smetame deka ne mo`e da ja dovede<br />
vo pra{awe ustavnosta na osporenite zakonski odredbi, no istovremeno<br />
go postavi pra{aweto i dali voop{to postojat procesni uslovi za<br />
meritorno odlu~uvawe po inicijativata, koi se nejzinite ustavno pravni<br />
argumenti za analiza? Vsu{nost, neprifa}aweto na ovaa nadle-<br />
`nost e klu~niot pristap na podnositelot vo inicijativata. Ottuka,<br />
od ovoj aspekt vo pravnoto mislewe i }e se vr{i analizata.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe na zakonite.<br />
Vrz osnova na ovoj ustaven osnov, vo 2004 godina e donesen i Zakonot<br />
za upravnata inspekcija, koj vo 2007 godina e dva pati izmenet i<br />
dopolnet, a so koj se ureduvaat nadle`nosta i organizacijata na upravnata<br />
inspekcija, nazna~uvaweto na upravnite inspektori, ovlastuvawata<br />
i postapkata za vr{ewe na inspekciskiot nadzor.<br />
So odredbite od ovoj Zakon se opredeleni nadle`nostite na<br />
upravnata inspekcija, vo koi spa|a nadzorot nad primenata na Zakonot<br />
za op{tata upravna postapka i drugite zakoni {to sodr`at odredbi za<br />
upravnata postapka, nadzorot na izr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe (~l. 2) i inspektorite se ovlasteni da go vr{at<br />
ovoj nadzor (~l. 9).<br />
So Zakonot za upravnata inspekcija e uredeno pra{aweto na<br />
nadzorot i kontrolata {to gi vr{i upravnata inspekcija vo primenata<br />
na kancelariskoto raboteweuredeno so drugi zakoni i propisi, koi<br />
nitu se predmet na regulirawe na ovoj zakon, nitu zakonodavecot so<br />
ovoj zakon navleguva vo nivnata sodr`ina, tuku zakonodavecot so ovoj<br />
zakon ja propi{al organizacijata i kako i na koj na~in }e se vr{i nadzorot<br />
nad primenata na tie propisi preku upravnata inspekcija.<br />
424
So ogled na toa, pravo na zakonodavecot e so zakon da gi propi-<br />
{uva nadle`nostite na upravnata inspekcija i ovlastuvawata na inspektorite<br />
i ne postojat ustavni pre~ki so Zakonot za upravnata inspekcija<br />
da se regulira pra{aweto deka vo nadle`nost na upravnata<br />
inspekcija e nadzorot nad izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe i deka inspektorite se ovlasteni za vr{eweto i na ovoj<br />
vid nadzor, kako {to e toa uredeno so osporenite odredbi od Zakonot,<br />
poradi {to ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto na soglasnosta<br />
na ovie odredbi od Zakonot so Ustavot, od navodite izneseni vo inicijativata.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 2 st. 3 i ~l. 9 st. 1 vo delot: "i izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe," od Zakonot za upravnata inspekcija ("SV RM,"<br />
br. 69/2004, 22/2007 i 115/2007).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 3 mart 2010<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 2 stav 3 i ~len 9 stav 1 vo delot: "i izvr{uvaweto na propisite za<br />
kancelariskoto rabotewe," od Zakonot za upravnata inspekcija ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 69/2004, 22/2007 i 115/2007).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata upravnata inspekcija ne bi<br />
mo`ela da ima ovlastuvawe da vr{i inspekcija nad izvr{uvaweto na<br />
propisite za kancelariskoto rabotewe, kako {to toa bilo uredeno so<br />
osporenite odredbi od Zakonot, bidej}i so ovoj zakon, vo delot na nadle`nostite,<br />
vo ~lenot 2 stav 1 decidno bilo utvrdeno deka upravnata<br />
inspekcija go opfa}ala samo nadzorot nad primenata na Zakonot za<br />
op{tata upravna postapka i drugite zakoni {to sodr`ele odredbi od<br />
upravnata postapka, no nepravilno bilo uredeno vo stavot 3 od ovoj<br />
~len od Zakonot deka upravnata inspekcija vr{ela nadzor i nad izvr-<br />
{uvaweto na propisite za kancelariskoto rabotewe.<br />
Vo inicijativata ne se izneseni posebni argumenti za neu-<br />
425
stavnosta na osporenite odredbi od Zakonot, tuku konstatacija odnosno<br />
predlagawe na mislewe na podnositelot, deka zakonodavecot vo nabrojuvaweto<br />
na nadle`nostite na upravnata inspekcija vo Zakonot,<br />
kako i ovlastuvaweto na inspektorite ne trebal da go opfati nadzorot<br />
nad izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto rabotewe i poradi<br />
toa osporenite odredbi od Zakonot bile neustavni, odnosnno vo<br />
nesoglasnost so ~lenot 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~lenot 51, ~lenot 68 stav 1<br />
alineja 2, ~lenot 91 alineja 5, ~lenot 95 stav 3 i ~lenot 96 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~lenot 2 stav 3 od Zakonot<br />
e uredeno deka Upravnata inspekcija vr{i nadzor i nad izvr{uvaweto<br />
na propisite za kancelariskoto rabotewe.<br />
Spored ~lenot 9 alineja 1 od Zakonot, vo vr{eweto na inspekciskiot<br />
nadzor vo smisla na ~lenot 2 od ovoj zakon, inspektorite se<br />
ovlasteni:<br />
- da ostvaruvaat neposreden uvid vo primenata na Zakonot za<br />
op{tata upravna postapka i drugite zakoni {to sodr`at odredbi za<br />
upravnata postapka i izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe.<br />
4. Soglasno ~lenot 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto<br />
na Republika Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe<br />
na zakonite.<br />
Vrz osnova na ovoj ustaven osnov, vo 2004 godina e donesen i<br />
Zakonot za upravnata inspekcija, koj vo 2007 godina e dva pati izmenet<br />
i dopolnet, a so koj se ureduvaat nadle`nosta i organizacijata na<br />
upravnata inspekcija, nazna~uvaweto na upravnite inspektori, ovlastuvawata<br />
i postapkata za vr{ewe na inspekciskiot nadzor.<br />
So odredbite od ovoj Zakon se opredeleni nadle`nostite na<br />
upravnata inspekcija, vo koi spa|a nadzorot nad primenata na Zakonot<br />
za op{tata upravna postapka i drugite zakoni {to sodr`at odredbi za<br />
upravnata postapka, nadzorot na izr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe (~len 2) i inspektorite se ovlasteni da go vr{at<br />
ovoj nadzor (~len 9).<br />
So Zakonot za upravnata inspekcija e uredeno pra{aweto na<br />
nadzorot i kontrolata {to gi vr{i upravnata inspekcija vo primenata<br />
na kancelariskoto rabotewe uredeno so drugi zakoni i propisi,<br />
koi nitu se predmet na regulirawe na ovoj zakon, nitu zakonodavecot<br />
so ovoj zakon navleguva vo nivnata sodr`ina, tuku zakonodavecot so<br />
ovoj zakon ja propi{al organizacijata i kako i na koj na~in }e se vr{i<br />
nadzorot nad primenata na tie propisi preku upravnata inspekcija.<br />
So ogled na toa, pravo na zakonodavecot e so zakon da gi propi{uva<br />
nadle`nostite na upravnata inspekcija i ovlastuvawata na<br />
inspektorite i ne postojat ustavni pre~ki so Zakonot za upravnata<br />
inspekcija da se regulira pra{aweto deka vo nadle`nost na upravnata<br />
inspekcija e nadzorot nad izvr{uvaweto na propisite za kancelariskoto<br />
rabotewe i deka inspektorite se ovlasteni za vr{eweto i na<br />
426
ovoj vid nadzor, kako {to e toa uredeno so osporenite odredbi od Zakonot,<br />
poradi {to Sudot utvrdi deka ne mo`e osnovano da se postavi<br />
pra{aweto na soglasnosta na ovie odredbi od Zakonot so Ustavot, od<br />
navodite izneseni vo inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
427
428
30. U.br. 37/2010 (24. 03. 2010)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite na sudskite<br />
slu`benici za 2010 godina, donesena od Vladata na Republika<br />
Makedonija, br. 51-462/1 od 2. 02. 2010 godina ("SV RM," br. 17/2010).<br />
Sodr`ina na osporen akt<br />
Odluka<br />
za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite na sudskite slu`benici za<br />
2010 godina<br />
^len 1<br />
Vrednosta na bodot za platite na sudskite slu`benici za 2010<br />
godina se utvrduva na sledniot na~in:<br />
(1) Za kategorijata rakovodni sudski slu`benici vrednosta na<br />
bodot za platata iznesuva 77,38 denari.<br />
(2) Za kategorijata stru~ni sudski slu`benici vrednosta na bodot<br />
za platata iznesuva 80,61 denari.<br />
(3) Za kategorijata administrativno-tehni~ki sudski slu`benici<br />
vrednosta na bodot za platata iznesuva 86,31 denari.<br />
^len 2<br />
Ovaa odluka vleguva vo sila so denot na objavuvaweto vo<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," a }e se primenuva od 1. 01.<br />
2010 godina.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na site podnositeli na inicijativi, osporenata<br />
odluka bila sprotivni na ~l. 8 st. 1 al. 3 i 8 od Ustavot spored koj<br />
vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta,<br />
se edni od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija, potoa na ~l. 9 od Ustavot spored koj gra|anite na Republika<br />
Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot,<br />
rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo,<br />
politi~koto i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo-<br />
`ba, a gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
429
Osporenite odluki, ne bile vo soglasnost i so Zakonot za sudskata<br />
slu`ba, bidej}i Vladata na Republika Makedonija sprotivno na<br />
Zakonot za sudskata slu`ba so Odlukata utvrdila razli~ni vrednosti<br />
na bodot za sekoja kategorija na sudski slu`benici, so {to kategorijata<br />
na rakovodni sudski slu`benici i kategorijata na stru~ni dr`avni<br />
slu`benici, gi stavila vo neednakva pravna polo`ba so kategorijata<br />
administrativno-tehni~ki sudski slu`benici, koe ne{to<br />
bilo sprotivno na citiranite odredbi od Ustavot.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U.br.<br />
53/2009 od 17. 06. 2007 godina, e povedena postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za utvrduvawe na vrednosta na<br />
bodot za platite na sudskite slu`benici za 2009 godina, broj 19-847/1<br />
od 17. 02. 2009 godina, ("SV RM," br. 22/2009) i Odlukata za utvrduvawe<br />
na vrednosta na bodot za platite na pripadnicite na sudskata policija<br />
za 2009 godina, br. 19-848/1 od 17. 02. 2009 godina ("SV RM," br. 22/2009),<br />
so obrazlo`enie deka osnovano mo`e da se postavi pra{aweto za<br />
soglasnosta na odlukite so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 i ~l. 32 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija i ~l. 43 i 83 st. 4 od Zakonot za sudska slu`ba.<br />
Me|utoa, na sednicata odr`ana na 9. 09. 2009 godina, odnosno so<br />
Re{enie U.br. 53/2009 od 09. 09. 2009 godina, povedenata postapka be{e<br />
zaprena, so obrazlo`enie deka pri~inata za razli~no utvrdenata vrednost<br />
na bodot za platite na sudskite slu`benici i sudskata policija,<br />
se dol`ela na intencijata za pravi~no zgolemuvawe na platite na sudskata<br />
administracija so najniski plati, a vo funkcija na operacionalizacija<br />
na Odlukata na Vladata za zgolemuvawe na platite na sudskata<br />
administracija za 5, 10 i 20%, vo zavisnost od visinata na platata<br />
{to im se ispla}ala. Vsu{nost, osnovata za usoglasuvawe na platite<br />
na ovaa kategorija na vraboteni so vrabotenite vo administracijata<br />
i voop{to vo javniot sektor, proizleguval od samiot Zakon za<br />
sudskata slu`ba i bil vo soglasnost so ustavnata opredelba za pravata<br />
na vrabotenite i nivnata polo`ba, poradi {to Sudot odlu~il da ja<br />
zapre postapkata po ovoj predmet.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Sudskata slu`ba ja so~inuvaat sudskite slu`benici, licata<br />
vraboteni vo sudovite koi vr{at tehni~ki i pomo{ni raboti i sudskata<br />
policija.<br />
Statusot, pravata, dol`nostite, odgovornostite na sudskata<br />
slu`ba, sistemot na plati i nadomestoci na plati na sudskata slu`ba,<br />
kako i upravuvaweto so sudskite predmeti, e ureden so Zakonot za suds-<br />
430
kata slu`ba ("SV RM" br. 98/2008, 161/2008 i 6/2009) i istiot se primenuva<br />
od 1. 01. 2009 godina..<br />
Sudski slu`benik e lice koe vo sudovite vr{i stru~ni, upravnonadzorni,<br />
administrativno tehni~ki, izvr{ni, statisti~ki i materijalno-finansiski<br />
raboti vo soglasnost so Zakonot za sudskat slu-<br />
`ba i drug zakon. Sudskite slu`benici pravata od raboten odnos gi<br />
ostvaruvaat soglasno so Zakonot za sudskata slu`ba, kolektivnite dogovori<br />
i drugite propisi {to gi ureduvaat pravata od raboten odnos.<br />
Sudskite slu`benici vo zavisnost od slu`benite zada~i {to gi<br />
izvr{uvaat, se klasificiraat vo slednite grupi i zvawa:<br />
I rakovodni sudski slu`benici;<br />
II stru~ni sudki slu`benici i<br />
<strong>III</strong> administrativno-tehni~ki sudski slu`benici.<br />
Sistemot na plati i nadomestoci na plati na sudskite slu`benici<br />
e uredeno vo Glava IV. Sistem na plati i nadomestoci na sudskite<br />
slu`benici, ~l. 39, 40, 41, 42 i 43 od Zakonot za sudskata slu`ba, vo koi<br />
odredbi e opredeleno pravoto na vraboteniot vo sudskata slu`ba na<br />
plata i nadomestoci od plata, spored uslovi i kriteriumi utvrdeni so<br />
ovoj zakon, komponentite {to ja so~inuvaat platata na sudskiot slu`benik,<br />
kako i bodovite so koi se vrednuva stepenot na obrazovanieto i<br />
dodatokot na plata za zvawe za sudskite slu`benici vo zavisnost od<br />
vidot i obemot na rabotata, slo`enosta i odgovornosta za izvr{uvawe<br />
na rabotata.<br />
Vo ~l. 43 od Zakonot e opredeleno deka vrednosta na bodot se<br />
utvrduva sekoja godina so odluka na Vladata na Republika Makedonija,<br />
{to zna~i istata e od temporalen karakter so va`nost od edna godina.<br />
Vrz osnova na navedeniot ~len od Zakonot, Vladata na Republika<br />
Makedonija, ja donela osporenata odluka .<br />
Vo tekot na prethodnata godina, be{e osporena Odlukata za<br />
utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite na sudskite slu`benici<br />
za 2009 godina, br. 19-847/1 od 17. 02. 2009 godina, ("SV RM," br. 22/<br />
2009), kako i Odlukata za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite<br />
na pripadnicite na sudskata policija za 2009 godina br. 19-848/1 od 17.<br />
02. 2009 godina, ("SV RM," br. 22/2009).<br />
Po toj povod, Ustavniot sud, so Re{enie U.br. 53/2009 od 17. 06.<br />
2009 godina, povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na ovie odluki od pri~ini {to ocenil deka razli~no utvrdenata<br />
vrednost na bodot za platite na sudskite slu`benici i sudskata policija<br />
so akt na Vladata, nemalo osnov vo ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 i ~l. 32 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija i ~l. 43 i 83 st. 4 od Zakonot za sudska<br />
slu`ba.<br />
Me|utoa, so Re{enie U. br. 53/2009 od 09. 09. 2009 godina, povedenata<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na Odlukite,<br />
be{e zaprena, so obrazlo`enie deka pri~inata za razli~no utvrdenata<br />
vrednost na bodot za platite na sudskite slu`benici i sudska-<br />
431
ta policija, se dol`i na intencijata za pravi~no zgolemuvawe na platite<br />
na sudskata administracija so najniski plati, a vo funkcija na<br />
operacionalizacija na Odlukata na Vladata za zgolemuvawe na<br />
platite na sudskata administracija za 5, 10 i 20 %, vo zavisnost od visinata<br />
na platata {to im se ispla}ala. Vsu{nost, osnovot za usoglasuvawe<br />
na platite na ovaa kategorija na vraboteni so vrabotenite vo<br />
administracijata i voop{to vo javniot sektor, proizleguval od samiot<br />
Zakon za sudskata slu`ba i bil vo soglasnost so ustavnata opredelba<br />
za pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba, poradi {to Sudot odlu-<br />
~il da ja zapre postapkata po ovoj predmet.<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 i 8 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta,<br />
se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba i gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~l. 32 st. 3 od Ustavot, sekoj vraboten ima pravo na soodvetna<br />
zarabotuva~ka, a spored st. 5 od istiot ~len ostvaruvaweto na<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon i sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Vo ~l. 40 od Zakonot za sudskata slu`ba, opredeleno e deka platata<br />
na sudskiot slu`benik se sostoi od osnovna komponenta {to ja so-<br />
~inuva:<br />
- osnovnata plata,<br />
- dodatokot na plata za zvawe i<br />
- dodatokot na plata za kariera i isklu~itelna komponenta {to<br />
ja so~inuvaat: dodatok na plata za posebni uslovi za rabota i vonreden<br />
raboten dodatok na plata (prekuvremena rabota).<br />
Vo ~l. 42 od Zakonot, opredeleni se bodovite so koi se vrednuva<br />
dodatokot na plata za zvawe za sudskite slu`benici vo zavisnost od<br />
vidot i obemot na rabotata, slo`enosta i odgovornosta za izvr{uvawe<br />
na rabotata.<br />
Vo ~l. 43 od Zakonot opredeleno e deka vrednosta na bodot se<br />
utvrduva sekoja godina so odluka na Vladata na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 43 od Zakonot, Vladata na Republika Makedonija<br />
ja donela Odlukata za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite na<br />
sudskite slu`benici za 2010 godina, broj Odluka za utvrduvawe na vrednosta<br />
na bodot za platite na sudskite slu`benici za 2010 godina broj<br />
51-462/1 od 2. 02. 2010 godina ("SV RM," br. 17/2010).<br />
432
Okolnosta, {to so navedenata odluka, Vladata utvrdila razli~ni<br />
iznosi na vrednost na bodot za sudkite slu`benici, ne pretstavuva<br />
povreda na vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata<br />
pravda i solidarnosta, kako temelni vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija, i istoto e vo soglasnost so ovie ustavni<br />
principi, bidej}i razli~no utvrdenata vrednost na bodot pretstavuva<br />
popovolno pravno re{enie za vrabotenite i ne e na {teta na interesite<br />
na sudskite slu`benici, tuku naprotiv na toj na~in se nadminuva<br />
pove}egodi{nata razlika vo primawata na vrabotenite vo sudovite, od<br />
onie so najniski, do onie so najvisoki primawa, a so toa i nadminuvawe<br />
na socijalnata razlika, {to e vo soglasnost so principot na socijalna<br />
pravda i solidarnost.<br />
So osporenata odluka, ne se naru{uva nitu principot na ednakvost<br />
na gra|anite utvrden vo ~l. 9 od Ustavot, od pri~ini {to vo slu-<br />
~ajov se raboti za razli~ni kategorii na sudski slu`benici so razli~na<br />
osnovica na plata, so razli~no vrednuvan bod na plata vo zavisnost<br />
od klasifikacijata na sudskiot slu`benik po grupi i zvawe, {to<br />
zna~i vo slu~ajov, site se ednakvi vo kategorijata na koja i pripa|aat,<br />
poradi {to smetame deka ne postoi ustavni pre~ka za razli~no utvrduvawe<br />
na vrednosta na bodot, vo razli~ni nominalni iznosi za razli~ni<br />
kategorii sudski slu`benici.<br />
Vo ovoj slu~aj, isto taka, se raboti za Odluka koja e od vremensko<br />
va`ewe, i istat pretstavuva operativno izvr{en propis koj ima<br />
ovlastuvawe vo ~l. 43 od Zakonot za sudskata slu`ba, ~ija primena zaklu~no<br />
so mesec dekemvri 2010 se iscrpuva, a razli~no utvrdenata vrednost<br />
na bodot za platite na sudskite slu`benici, se dol`i na intencijata<br />
za nadminuvawe na razlikata vo iznosite na plati na sudskata<br />
administracija, so {to se ovozmo`uva soodvetna i pravi~na zarabotuva~ka<br />
na vrabotenite soglasno so zakon i istite se vo soglasnost so ~l.<br />
32 st. 3 i 5 i ~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Poradi iznesenoto, smetame deka nema osnov za poveduvawe postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenata odluka,<br />
poradi {to s e p re d l a ga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Odlukata za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite<br />
na sudskite slu`benici za 2010 godina, donesena od Vladata na Republika<br />
Makedonija, br. 51-462/1 od 2. 02. 2010 godina, objavena vo "SV<br />
RM," br. 17/2010.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija (Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,<br />
br. 70/1992), na sednicata od 24. 03. 2010 godina, donese<br />
433
434<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na Odlukata za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite<br />
na sudskite slu`benici za 2010 godina, donesena od Vladata na Republika<br />
Makedonija, br. 51-462/1 od 2 fevruari 2010 godina, objavena<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 17/2010.<br />
2. Slavica Ilieva od s. Istibawa-Vinica i drugi, na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, mu podnesoa inicijativi za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na Odlukata, ozna-<br />
~ena vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo site inicijativi, osporenata Odluka bila<br />
sprotivna na ~len 8 stav 1 alinei 3 i 8 od Ustavot spored koj vladeeweto<br />
na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta, se<br />
edni od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija<br />
i na ~len 9 od Ustavot spored koj gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata,<br />
bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i<br />
verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba, a gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ednakvi. Navedoa i deka osporenite odluki,<br />
ne bile vo soglasnost so Zakonot za sudskata slu`ba, bidej}i Vladata<br />
na Republika Makedonija sprotivno na Zakonot za sudskata slu`ba so<br />
Odlukata utvrdila razli~ni vrednosti na bodot za sekoja kategorija<br />
na sudski slu`benici, so {to kategorijata na rakovodni sudski slu`benici<br />
i kategorijata na stru~ni dr`avni slu`benici, gi stavila vo<br />
neednakva pravna polo`ba so kategorijata administrativno-tehni~ki<br />
sudski slu`benici, koe ne{to bilo sprotivno na citiranite odredbi<br />
od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Vladata na Republika Makedonija<br />
vrz osnova na ~len 43 od Zakonot za sudskata slu`ba ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 98/1908, 161/1908 i 6/1909), donela<br />
Odluka za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite na sudskite<br />
slu`benici za 2010 godina, vo koja se definirani tri kategorii sudski<br />
slu`benici so razli~na vrednost na bodot. Taka za kategorijata rakovodni<br />
sudski slu`benici, vrednosta na bodot za platata e utvrden na<br />
iznos od 77,38 denari, za kategorijata stru~ni sudski slu`benici, na<br />
iznos od 80,61 denari i za kategorijata administrativno-tehni~ki sudski<br />
slu`benici na iznos od 86,31 denari.<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alinei 3 i 8 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda<br />
i solidarnosta, se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Vo ~lenot 9 od Ustavot, e opredeleno deka gra|anite na Republika<br />
Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od po-
lot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto<br />
i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba i<br />
gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~len 32 stav 3 od Ustavot, sekoj vraboten ima pravo na<br />
soodvetna zarabotuva~ka, a spored stav 5 od istiot ~len ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i<br />
so kolektivni dogovori.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon i sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So ~lenot 40 od Zakonot za sudskata slu`ba, opredeleno e deka<br />
platata na sudskiot slu`benik se sostoi od osnovna komponenta {to ja<br />
so~inuva:<br />
- osnovnata plata,<br />
- dodatokot na plata za zvawe i<br />
- dodatokot na plata za kariera i isklu~itelna komponenta {to<br />
ja so~inuvaat:<br />
-dodatok na plata za posebni uslovi za rabota i<br />
-vonreden raboten dodatok na plata (prekuvremena rabota).<br />
Vo ~lenot 42 od Zakonot, opredeleni se bodovite so koi se vrednuva<br />
dodatokot na plata za zvawe za sudskite slu`benici vo zavisnost<br />
od vidot i obemot na rabotata, slo`enosta i odgovornosta za izvr{uvawe<br />
na rabotata.<br />
Spored ~lenot 43 od Zakonot, vrednosta na bodot se utvrduva sekoja<br />
godina so odluka na Vladata na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~lenot 43 od Zakonot, Vladata na Republika Makedonija<br />
ja donela Odlukata za utvrduvawe na vrednosta na bodot za platite<br />
na sudskite slu`benici za 2010 godina, broj 51-462/1 od 2 fevruari<br />
2010 godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 17/2010).<br />
Okolnosta, {to so osporenata Odluka, Vladata utvrdila razli-<br />
~ni iznosi na vrednost na bodot za sudkite slu`benici, Sudot oceni,<br />
deka toa ne pretstavuva povreda na vladeeweto na pravoto i humanizmot,<br />
socijalnata pravda i solidarnosta, kako temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija i e vo soglasnost so<br />
ovie ustavni principi, bidej}i razli~no utvrdenata vrednost na bodot<br />
pretstavuva popovolno pravno re{enie za vrabotenite i ne e na {teta<br />
na interesite na sudskite slu`benici, tuku naprotiv na toj na~in se<br />
nadminuva pove}egodi{nata razlika vo primawata na vrabotenite vo<br />
sudovite, od onie so najniski, do onie so najvisoki primawa, a so toa i<br />
nadminuvawe na socijalnata razlika, {to e vo soglasnost so principot<br />
na socijalna pravda i solidarnost.<br />
Sudot utvrdi i deka so osporenata odluka, ne se naru{uva nitu<br />
435
principot na ednakvost na gra|anite utvrden vo ~lenot 9 od Ustavot,<br />
od pri~ini {to vo slu~ajov se raboti za razli~ni kategorii na sudski<br />
slu`benici so razli~na osnovica na plata, so razli~no vrednuvan bod<br />
na plata vo zavisnost od klasifikacijata na sudskiot slu`benik po<br />
grupi i zvawe, {to zna~i vo slu~ajov, site se ednakvi vo kategorijata<br />
na koja i pripa|aat, poradi {to Sudot oceni deka ne postojat ustavni<br />
pre~ki za razli~no utvrduvawe na vrednosta na bodot, vo razli~ni nominalni<br />
iznosi za razli~ni kategorii sudski slu`benici.<br />
Sudot, utvrdi deka, vo slu~ajov se raboti za Odluka koja e od<br />
vremensko va`ewe i istata pretstavuva operativno izvr{en propis<br />
koj ima ovlastuvawe vo ~lenot 43 od Zakonot za sudskata slu`ba, ~ija<br />
primena zaklu~no so mesec dekemvri 2010 se iscrpuva, a razli~no<br />
utvrdenata vrednost na bodot za platite na sudskite slu`benici, se<br />
dol`i na intencijata za nadminuvawe na razlikata vo iznosite na<br />
plati na sudskata administracija, so {to se ovozmo`uva soodvetna i<br />
pravi~na zarabotuva~ka na vrabotenite soglasno so zakon i istite se<br />
vo soglasnost so ~lenot 32 stav 3 i 5 i ~lenot 51 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, Sudot, odlu~i kako vo to~ka 1 od ova<br />
re{enie.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
436
31. U.br. 111/2009 (24. 03. 2003)<br />
Osporeni odredbi<br />
^len 14 st. 4 al. 2 i ~l. 19 al. 3 od Zakonot za upravuvawe so konfiskuvan<br />
imot, imotna korist i odzemeni predmeti vo krivi~na i prekr{o~na<br />
postapka ("SV RM," br. 98/2008).<br />
Sodr`ina na osporeni odredbi<br />
^len 14<br />
(1)...<br />
(2)...<br />
(3)...<br />
Vladata na Republika Makedonija mo`e da go razre{i pretsedatelot<br />
ili ~len na Upravniot odbor pred istekot na mandatot:<br />
-...<br />
-koga mu e izre~ena prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe na<br />
profesija, dejnost ili dol`nost na rakovodno lice vo institucijata,<br />
^len 19<br />
Direktorot na Agencijata mo`e da bide razre{en pred istekot<br />
na mandatot vo slu~aj:<br />
-...<br />
-...<br />
- koga mu e izre~ena sankcija zabrana za vr{ewe na profesija,<br />
dejnost ili dol`nost na rakovodno lice vo institucijata,<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot vo inicijativata, vo konkretniot<br />
slu~aj stanuvalo zbor za ograni~uvawe na pravata na gra|anite<br />
kako posledica od osuda za prekr{ok koja nastapuvala po sila na zakon.<br />
Me|utoa, kaznenopravniot odnos se iscrpuval na relacija kaznivo<br />
delo i sudski izre~ena kazna za storitelot, a natamo{nite posledici<br />
od negovoto izvr{uvawe, odnosno od osudata za toa delo, koja se sostoela<br />
vo ograni~uvawe na pravata na gra|anite, ne bilo dopu{teno,<br />
osven ako toa ne bilo izre~no dopu{teno so Ustavot na Republika<br />
Makedonija. Poradi navedenoto, predlo`i, poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na osporenite odredbi od Zakonot, poradi ni-<br />
437
vna nesoglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 9 st. 2, ~l. 13 st. 1, ~l. 14 st. 1,<br />
~l. 23, ~l. 51 i ~l. 54 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
438<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. So Re{enie na Ustavniot sud na Republika Makedonija U. br.<br />
154/2009 od 23. 12. 2009 godina, Sudot ne povel postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 11 st. 3 al. 4 i st. 4 al. 2 od Zakonot za unapreduvawe<br />
i za{tita na pravata na pripadnicite na zaednicite koi se pomalku<br />
od 20% od naselenieto vo Republika Makedonija ("SV RM," br.<br />
92/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na re{enieto: Navodite vo inicijativata<br />
deka vakvite zakonski re{enija za imenuvawe na direktor i zamenik<br />
direktor na Agencijata, odnosno za prestanuvawe na nivnata funkcija<br />
pred istekot na mandatot za koi se imenuvani, nastanuvale kako pravna<br />
posledica od osuda po sila na zakon, a ne kako individualizirana kazna<br />
{to ja izrekuva sud vo ramkite na vidovite na kazni, poradi {to se<br />
doveduvala vo pra{awe nivnata ustavnost, Sudot gi oceni kako neosnovani.<br />
Soglasno ~l. 33 st. 1 t. 5 od Krivi~niot zakonik ("SV RM," br.<br />
37/1996, 80/1999, 4/2002, 43/2003, 19/2004, 60/2006, 73/2006, 7/2008, 139/2008<br />
i 114/2009), zabranata za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost e<br />
edna od kaznite koi mo`e da im se izre~at za izvr{eni krivi~ni dela<br />
na krivi~no odgovornite storiteli. Pri toa, vo stavot 6 na ovoj ~len e<br />
utvrdeno deka kaznata zabrana na vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost<br />
mo`e da se izre~e samo kako sporedna kazna zaedno so kaznata<br />
zatvor ili so uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor. Soglasno<br />
~l. 38-b od ovoj zakonik, Sudot mo`e na storitelot na koj mu izrekol<br />
kazna zatvor ili uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor da mu zabrani<br />
vr{ewe opredelena profesija ili dejnost, na dol`nosti ili raboti<br />
svrzani so raspolagawe, koristewe, upravuvawe i rakuvawe so<br />
imot ili za ~uvawe na toj imot, ako ja zloupotrebil svojata profesija,<br />
dejnost ili dol`nost zaradi izvr{uvawe na krivi~no delo i ako vrz<br />
osnova na prirodata na izvr{enoto delo i okolnostite pod koi e storeno<br />
mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja zloupotrebi za povtorno<br />
vr{ewe krivi~no delo. Sudot go opredeluva traeweto na zabranata,<br />
koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo od deset godini,<br />
smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata, so toa {to vremeto<br />
pominato vo zatvor ne se zasmetuva vo vremeto na nejzinoto traewe.<br />
Soglasno ~l. 13 t. 5 od Zakonot za prekr{ocite ("SV RM," br.<br />
62/2006), zabranata na vr{ewe profesija, dejnost ili dol`nost pretstavuva<br />
sankcija koja mo`e da se izre~e za prekr{oci na prekr{o~no<br />
odgovorni polnoletni storiteli. Spored ~l. 22 od ovoj zakon, na storitelot<br />
na prekr{okot mo`e da mu se zabrani vr{ewe opredelena profesija,<br />
dejnost ili dol`nost ili raboti svrzani so raspolagawe, kori-
stewe, upravuvawe i rakuvawe so imot ili za ~uvawe na toj imot, ako ja<br />
zloupotrebil svojata profesija, dejnost ili dol`nosta zaradi izvr{uvawe<br />
na prekr{ok i ako vrz osnova na prirodata na prekr{okot i okolnostite<br />
pod koi e storen mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja<br />
zloupotrebi za povtorno vr{ewe na prekr{ok. Traeweto na zabranata<br />
go opredeluva sudot, koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo<br />
od pet godini, smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata.<br />
So ogled na toa {to vo Krivi~niot zakonik i vo Zakonot za<br />
prekr{ocite e utvrdeno vo koi slu~ai sudot mo`e da ja izre~e kaznata<br />
zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost, kako i vremetraeweto<br />
na ovaa zabrana, spored Sudot, zabranata za imenuvawe na<br />
javna funkcija, kako {to e direktor i zamenik direktor na Agencijata,<br />
poradi izre~ena kazna ili prekr{o~na sankcija zabrana za<br />
vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost, pretstavuva posledica na<br />
individualizirana kazna izre~ena od sud, poradi {to ne mo`e da se<br />
prifati tvrdeweto deka vo ovoj slu~aj stanuvalo zbor za pravna posledica<br />
od osuda po sila na zakon.<br />
Po odnos na zakonskoto re{enie spored koe funkcijata na direktorot,<br />
odnosno zamenikot na direktorot na Agencijata, }e mu prestane<br />
ako e osuden so pravosilna sudska presuda za krivi~no delo na bezuslovna<br />
kazna zatvor od najmalku {est meseci, Sudot, isto taka, oceni<br />
deka ne stanuva zbor za pravna posledica od osuda po sila na zakon,<br />
kako {to se naveduva vo inicijativata, tuku za posledica od kaznata<br />
{to ja izrekol sudot. Imeno, ova zakonsko re{enie e tokmu posledica<br />
od sudskata osuda so koja e izre~ena kazna zatvor od najmalku {est meseci,<br />
koja kazna po svojata priroda ne dozvoluva istovremeno vr{itelot<br />
na javnata funkcija da bide prisuten i da ja vr{i funkcijata.<br />
Vakvoto re{enie predvideno vo Zakonot e vo soglasnost i so<br />
Zakonot za rabotnite odnosi, kade vo ~l. 99 e uredeno deka "rabotodava~ot<br />
mo`e na rabotnikot da mu go otka`e dogovorot za vrabotuvawe<br />
ako na rabotnikot so pravosilna odluka mu e zabraneto da vr{i opredeleni<br />
raboti od rabotniot odnos ili ako mu e izre~ena vospitna ili<br />
bezbednosna merka, poradi koja ne mo`e da vr{i raboti podolgo od<br />
{est meseci ili poradi izdr`uvawe na zatvorska kazna }e mora da<br />
bide otsuten od rabota pove}e od {est meseci."<br />
Kako posledica na izre~ena pravosilna sudska presuda na bezuslovna<br />
kazna zatvor od najmalku {est meseci, proizleguva deka vr{-<br />
itelot na javnata funkcija - direktor, odnosno zamenik na direktorot<br />
na Agencijata nema da bide vo sostojba da ja vr{i funkcijata, bidej}i<br />
toa lice e fizi~ki otsutno i spre~eno da ja vr{i funkcijata za koja e<br />
imenuvano, {to e klasi~en osnov za prestanok na vrabotuvaweto ili<br />
vo konkretniot slu~aj, na vr{eweto na javnata funkcija, poradi {to<br />
ne mo`e da se prifati tvrdeweto deka vo ovoj slu~aj stanuvalo zbor za<br />
pravna posledica od osuda po sila na zakon.<br />
439
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot ne go postavi pra{aweto za<br />
soglasnosta na ~l. 11 st. 3 al. 4 i st. 4 al. 2 od Zakonot za unapreduvawe<br />
i za{tita na pravata na pripadnicite na zaednicite koi se pomalku od<br />
20% od naselenieto vo Republika Makedonija so ~l. 13 st. 1, ~l. 14 st.<br />
1, ~l. 23, ~l. 25 i ~l. 51, a vo vrska so ~l. 54 od Ustavot.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
So Zakonot za upravuvawe so konfiskuvan imot, imotna korist<br />
i odzemeni predmeti vo krivi~na i prekr{o~na postapka, e uredeno<br />
upravuvaweto, koristeweto i raspolagaweto so privremeno konfiskuvaniot<br />
imot, imotna korist i preivremeno odzemenite predmeti, kako<br />
i konfiskuvaniot imot, imotnata korist i odzemenite prdmeti so pravosilna<br />
odluka vo krivi~na i prekr{o~na postapka, kako i osnovaweto,<br />
nadle`nosta, upravuvaweto, rakovodeweto i drugi pra{awa<br />
povrzani so rabotata na Agencijata za upravuvawe so odzemen imot (vo<br />
natamo{niot tekst: Agencijata).<br />
Organi na upravuvawe i rakovodewe so Agencijata se upravniot<br />
odbor i direktorot.<br />
^lenovite na Upravniot odbor gi imenuva i razre{uva Vladata<br />
na Republika Makedonija za period od pet godini, bez pravo na povtoren<br />
izbor.<br />
Vladata, mo`e da go razre{i pretsedatelot ili ~len na Upravniot<br />
odbor pred istekot na mandatot, pome|u drugoto i vo slu~aj koga<br />
mu e izre~ena sankcija zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost<br />
na rakovodno lice vo institucijata (osporeno).<br />
So Agencijata rakovodi direktor koj go izbira i razre{uva<br />
Vladata na Republika Makedonija, za vreme od pet godini.<br />
Direktorot na Agencijata, mo`e da bide razre{en pred istekot<br />
na mandatot, pome|u drugoto vo slu~aj koga mu e izre~ena sankcija zabrana<br />
za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost na rakovodno lice<br />
vo institucijata (osporeno).<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna,<br />
izvr{na i sudska, pretstavuvaat edni od temelnite vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 13 st. 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo delo<br />
}e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so pravosilna<br />
sudska odluka, a soglasno ~l. 14 st. 1 od Ustavot nikoj ne mo`e<br />
da bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno so zakon<br />
ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
Spored ~l. 23 od Ustavot, sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{eweto na javni funkcii.<br />
440
Spored ~l. 51 st. 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Spored ~l. 54 st. 1 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot i<br />
gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so Ustavot.<br />
Spored ~l. 12 od Zakonot za upravuvawe so konfiskuvan imot,<br />
imotna korist i odzemeni predmeti vo krivi~na i prekr{o~na postapka<br />
("SV RM," br. 98/2008), organi na upravuvawe na Agencijata za upravuvawe<br />
so odzemen imot se Upravniot odbor i direktorot.<br />
Soglasno ~l. 14 st. 1 od Zakonot, ~lenovite na Upravniot odbor<br />
gi imenuva i razre{uva Vladata na Republika Makedonija za period od<br />
pet godini, bez pravo na povtoren izbor.<br />
So osporeniot ~l. 14 st. 4 al. 2 od Zakonot, e opredeleno deka<br />
Vladata, mo`e da go razre{i pretsedatelot ili ~len na Upravniot<br />
odbor pred istekot na mandatot, i vo slu~aj koga mu e izre~ena sankcija<br />
zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost na rakovodno<br />
lice vo institucijata.<br />
Spoted ~l. 16 od Zakonot, so Agencijata rakovodi direktor koj<br />
go izbira i razre{uva Vladata na Republika Makedonija, za vreme od<br />
pet godini, a spored ~l. 18 od istiot zakon, direktorot ima mandat koj<br />
trae pet godini.<br />
So osporeniot ~l. 19 st. 1 al. 3 od Zakonot, e opredelno deka direktorot<br />
na Agencijata, mo`e da bide razre{en pred istekot na mandatot,<br />
i vo slu~aj koga mu e izre~ena sankcija zabrana za vr{ewe na<br />
profesija, dejnost ili dol`nost na rakovodno lice vo institucijata.<br />
Navodite vo inicijativata deka ovie zakonskite re{enija predviduvale<br />
natamo{ni posledici od izvr{uvawe na prekr{ok, odnosno<br />
od osudata za toa delo, so {to gi ograni~uvale pravata na gra|anite, ne<br />
bilo dopu{teno, osven ako toa ne bilo izre~no utvrdeno so Ustavot na<br />
Republika Makedonija, se neosnovani.<br />
Soglasno ~l. 33 st. 1 t. 3 od Krivi~niot zakonik ("SV RM," br.<br />
37/1996, 80/1999, 4/2002, 43/2003, 19/2004, 81/2005, 60/2006, 73/2006, 7/2008,<br />
139/2008 i 114/2009), zabranata na vr{ewe profesija, dejnost ili dol`nost<br />
e edna od kaznite koi mo`e da im se izre~at za izvr{eni krivi~ni<br />
dela na krivi~no odgovornite storiteli. Pritoa, vo st. 6 na ovoj<br />
~len e utvrdeno deka kaznata zabrana na vr{ewe profesija, dejnost<br />
ili dol`nost mo`e da se izre~e samo kako sporedna kazna zaedno so kaznata<br />
zatvor ili so uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor. Soglasno<br />
~l. 38-b od ovoj zakonik, Sudot mo`e na storitelot na koj mu<br />
izrekol kazna zatvor ili uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor<br />
da mu zabrani vr{ewe opredelena profesija ili dejnost, na dol`nosti<br />
ili raboti svrzani so raspolagawe, koristewe, upravuvawe i rakuvawe<br />
so imot ili za ~uvawe na toj imot, ako ja zloupotrebil svojata profesija,<br />
dejnost ili dol`nost zaradi izvr{uvawe na krivi~no delo i ako<br />
vrz osnova na prirodata na izvr{enoto delo i okolnostite pod koi e<br />
441
storeno mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja zloupotrebi za<br />
povtorno vr{ewe krivi~no delo. Sudot go opredeluva traeweto na<br />
zabranata, koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo od deset<br />
godini, smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata, so toa {to<br />
vremeto pominato vo zatvor ne se zasmetuva vo vremeto na nejzinoto<br />
traewe.<br />
Soglasno ~l. 13 t. 5 od Zakonot za prekr{ocite ("SV RM," br.<br />
62/2006), zabranata na vr{ewe profesija, dejnost ili dol`nost pretstavuva<br />
sankcija koja mo`e da se izre~e za prekr{oci na prekr{o~no<br />
odgovorni polnoletni storiteli. Spored ~l. 22 od ovoj zakon, na storitelot<br />
na prekr{okot mo`e da mu se zabrani vr{ewe opredelena profesija,<br />
dejnost ili dol`nost ili raboti svrzani so raspolagawe, koristewe,<br />
upravuvawe i rakuvawe so imot ili za ~uvawe na toj imot, ako<br />
ja zloupotrebil svojata profesija, dejnost ili dol`nosta zaradi izvr-<br />
{uvawe na prekr{ok i ako vrz osnova na prirodata na prekr{okot i<br />
okolnostite pod koi e storen mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost<br />
}e ja zloupotrebi za povtorno vr{ewe na prekr{ok. Traeweto na<br />
zabranata go opredeluva sudot, koe ne mo`e da bide pokratko od edna<br />
nitu podolgo od pet godini, smetaj}i od denot na pravosilnosta na<br />
odlukata.<br />
So ogled na toa {to vo Krivi~niot zakonik i vo Zakonot za<br />
prekr{ocite e utvrdeno vo koi slu~ai sudot mo`e da ja izre~e kaznata<br />
zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost, kako i vremetraeweto<br />
na ovaa zabrana, vo slu~ajov smetame deka, razre{uvaweto na<br />
pretsedatelot ili ~len na Upravniot odbor, odnosno direktorot na<br />
Agencijata, poradi izre~ena kazna ili prekr{o~na sankcija zabrana<br />
za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost, pretstavuva posledica<br />
na individualizirana kazna izre~ena od sud, poradi {to ne mo`e da se<br />
prifati tvrdeweto deka vo ovoj slu~aj stanuvalo zbor za pravna posledica<br />
od osuda po sila na zakon.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka zakonskite re{enija od<br />
osporenite odredbi od Zakonot, ne gi doveduvaat istite pod somnenie<br />
za nivna sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 9 st. 2, ~l. 13 st. 1, ~l. 14<br />
st. 1, ~l. 23, ~l. 51 i ~l. 54 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Poradi iznesenoto, s e p re d l a ga<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 14 st. 4 al. 2 i ~l. 19 al. 3 od Zakonot za upravuvawe so konfiskuvan<br />
imot, imotna korist i odzemeni predmeti vo krivi~na i prekr{o~na<br />
postapka ("SV RM," br. 98/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
442
Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 24 mart 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 14 stav 4 alinaja 2 i ~len 19 alineja 3 od Zakonot za upravuvawe<br />
so konfiskuvan imot, imotna korist i odzemeni predmeti vo krivi~na<br />
i prekr{o~na postapka ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 98/2008).<br />
2. Stamen Filipov, od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, vo konkretniot slu~aj stanuvalo<br />
zbor za ograni~uvawe na pravata na gra|anite kako posledica od<br />
osuda za prekr{ok koja nastapuvala po sila na zakon. Kazneno-pravniot<br />
odnos se iscrpuval na relacija kaznivo delo i sudski izre~ena kazna<br />
za storitelot, a natamo{nite posledici od negovoto izvr{uvawe,<br />
odnosno od osudata za toa delo, koja se sostoela vo ograni~uvawe na<br />
pravata na gra|anite, ne bilo dopu{teno, osven ako toa ne bilo izre-<br />
~no dopu{teno so Ustavot na Republika Makedonija. Poradi navedenoto,<br />
podnositelot na inicijativata, predlo`i, poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporenite odredbi od Zakonot, poradi<br />
nivna nesoglasnost so ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~len 9 stav 2, ~len 13<br />
stav 1, ~len 14 stav 1, ~len 23, ~len 51 i ~len 54 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so osporeniot ~len 14 stav 4<br />
alineja 2 od Zakonot, e opredeleno deka Vladata, mo`e da go razre{i<br />
pretsedatelot ili ~len na Upravniot odbor pred istekot na mandatot<br />
i vo slu~aj koga mu e izre~ena sankcija zabrana za vr{ewe na profesija,<br />
dejnost ili dol`nost na rakovodno lice vo institucijata.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka so osporeniot ~len 19 stav 1 alineja<br />
3 od Zakonot, e opredelno deka direktorot na Agencijata, mo`e da<br />
bide razre{en pred istekot na mandatot i vo slu~aj koga mu e izre~ena<br />
sankcija zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost na<br />
rakovodno lice vo institucijata.<br />
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na<br />
zakonodavna, izvr{na i sudska, pretstavuvaat edni od temelnite vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~lenot 13 stav 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka, a soglasno ~len 14 stav 1 od Ustavot nikoj ne<br />
mo`e da bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno<br />
443
so zakon ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
Spored ~len 23 od Ustavot, sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{eweto na javni funkcii.<br />
Spored ~len 51 stav 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Spored ~len 54 stav 1 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot<br />
i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so<br />
Ustavot.<br />
Spored ~len 12 od Zakonot za upravuvawe so konfiskuvan imot,<br />
imotna korist i odzemeni predmeti vo krivi~na i prekr{o~na postapka<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 98/2008), organi<br />
na upravuvawe na Agencijata za upravuvawe so odzemen imot se<br />
Upravniot odbor i direktorot.<br />
Soglasno ~lenot 14 stav 1 od Zakonot, ~lenovite na Upravniot<br />
odbor gi imenuva i razre{uva Vladata na Republika Makedonija za<br />
period od pet godini, bez pravo na povtoren izbor.<br />
So osporeniot ~len 14 stav 4 alineja 2 od Zakonot, e opredeleno<br />
deka Vladata, mo`e da go razre{i pretsedatelot ili ~lenot na Upravniot<br />
odbor pred istekot na mandatot i vo slu~aj koga mu e izre~ena sankcija<br />
zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost na rakovodno<br />
lice vo institucijata.<br />
Spored ~len 16 od Zakonot, so Agencijata rakovodi direktor<br />
koj go izbira i razre{uva Vladata na Republika Makedonija, za vreme<br />
od pet godini, a spored ~len 18 od istiot zakon, direktorot ima mandat<br />
koj trae pet godini.<br />
So osporeniot ~len 19 stav 1 alineja 3 od Zakonot, e opredelno<br />
deka direktorot na Agencijata, mo`e da bide razre{en pred istekot<br />
na mandatot i vo slu~aj koga mu e izre~ena sankcija zabrana za vr{ewe<br />
profesija, dejnost ili dol`nost na rakovodno lice vo institucijata.<br />
Navodite vo inicijativata deka ovie zakonski re{enija predviduvale<br />
natamo{ni posledici od izvr{uvawe na prekr{ok, odnosno<br />
od osudata za toa delo, so {to gi ograni~uvale pravata na gra|anite, se<br />
neosnovani.<br />
Soglasno ~len 33 stav 1 to~ka 3 od Krivi~niot zakonik ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 37/1996, 80/1999, 4/2002, 43/<br />
2003, 19/2004, 81/2005, 60/2006, 73/2006, 7/2008, 139/2008 i 114/2009), zabranata<br />
na vr{ewe profesija, dejnost ili dol`nost e edna od kaznite<br />
koi mo`e da im se izre~at za izvr{eni krivi~ni dela na krivi~no<br />
odgovornite storiteli. Pritoa, vo stavot 6 na ovoj ~len e utvrdeno<br />
deka kaznata zabrana na vr{ewe profesija, dejnost ili dol`nost mo`e<br />
da se izre~e samo kako sporedna kazna zaedno so kaznata zatvor ili so<br />
uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor. Soglasno ~len 38-b od<br />
ovoj zakonik, Sudot mo`e na storitelot na koj mu izrekol kazna zatvor<br />
444
ili uslovna osuda so koja e utvrdena kazna zatvor da mu zabrani vr{ewe<br />
opredelena profesija ili dejnost, na dol`nosti ili raboti svrzani<br />
so raspolagawe, koristewe, upravuvawe i rakuvawe so imot ili za<br />
~uvawe na toj imot, ako ja zloupotrebil svojata profesija, dejnost ili<br />
dol`nost zaradi izvr{uvawe na krivi~no delo i ako vrz osnova na<br />
prirodata na izvr{enoto delo i okolnostite pod koi e storeno mo`e<br />
da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja zloupotrebi za povtorno<br />
vr{ewe krivi~no delo. Sudot go opredeluva traeweto na zabranata,<br />
koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo od deset godini,<br />
smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata, so toa {to vremeto<br />
pominato vo zatvor ne se zasmetuva vo vremeto na nejzinoto traewe.<br />
Soglasno ~len 13 to~ka 5 od Zakonot za prekr{ocite ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija“ br.62/2006), zabranata na vr{-<br />
ewe profesija, dejnost ili dol`nost pretstavuva sankcija koja mo`e<br />
da se izre~e za prekr{oci na prekr{o~no odgovorni polnoletni storiteli.<br />
Spored ~len 22 od ovoj zakon, na storitelot na prekr{okot<br />
mo`e da mu se zabrani vr{ewe opredelena profesija, dejnost ili dol-<br />
`nost ili raboti svrzani so raspolagawe, koristewe, upravuvawe i rakuvawe<br />
so imot ili za ~uvawe na toj imot, ako ja zloupotrebil svojata<br />
profesija, dejnost ili dol`nosta zaradi izvr{uvawe na prekr{ok i<br />
ako vrz osnova na prirodata na prekr{okot i okolnostite pod koi e<br />
storen mo`e da se o~ekuva deka takvata dejnost }e ja zloupotrebi za povtorno<br />
vr{ewe na prekr{ok. Traeweto na zabranata go opredeluva<br />
sudot, koe ne mo`e da bide pokratko od edna nitu podolgo od pet godini,<br />
smetaj}i od denot na pravosilnosta na odlukata.<br />
So ogled na toa {to vo Krivi~niot zakonik i vo Zakonot za<br />
prekr{ocite e utvrdeno vo koi slu~ai sudot mo`e da ja izre~e kaznata<br />
zabrana za vr{ewe na profesija, dejnost ili dol`nost, kako i vremetraeweto<br />
na ovaa zabrana, spored Sudot, razre{uvaweto na pretsedatelot<br />
ili ~lenot na Upravniot odbor, odnosno direktorot na Agencijata,<br />
poradi izre~ena kazna ili prekr{o~na sankcija zabrana za vr{ewe<br />
na profesija, dejnost ili dol`nost, pretstavuva posledica na individualizirana<br />
kazna izre~ena od sud, poradi {to ne mo`e da se<br />
prifati tvrdeweto deka vo ovoj slu~aj stanuvalo zbor za pravna posledica<br />
od osuda po sila na zakon.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto, Sudot oceni deka zakonskite re{enija<br />
od osporenite odredbi od Zakonot, ne gi doveduvaat istite pod somnenie<br />
za nivna soglasnost so ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~len 9 stav 2,<br />
~len 13 stav 1, ~len 14 stav 1, ~len 23, ~len 51 i 54 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, poradi {to odlu~i kako vo to~kata 1 od ova re{enie<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
445
446
32. U. br. 220/2009 (7. 04. 2010)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki plan za del od<br />
UE „H.T. Karpo{, Urban blok 64, planski opfat pome|u Bul. "Treta<br />
MUB," "Goce Del~ev," "Trst" i "Vardarska" - op{tina Kumanovo<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Kumanovo" br. 34/2007), donesena od Sovetot<br />
na op{tina Kumanovo.<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
So ~l. 1 od osporenata odluka e utvrdeno deka so ovaa odluka se<br />
donesuva Planot, koj sodr`el planski opfat pome|u Bul. "Treta<br />
MUB," "Goce Del~ev," "Trst" i "Vardarska" - op{tina Kumanovo, so<br />
tehni~ka dokumentacija broj 11/2006 izrabotena od "Urban Gis" DOO-<br />
Kumanovo.<br />
Spored ~l. 2 od Odlukata, sostaven del od Detalniot urbanisti~ki<br />
plan za del od UE "H.T.Karpo{," Urban blok 64, so opredeleniot<br />
planski opfat, bile tekstualniot del so bilansni pokazateli i<br />
osnovni parametri za ureduvawe na prostorot i sintezniot grafi~ki<br />
prikaz na planskite re{enija so tehni~ki broj 11/2006.<br />
So ~l. 3 od Odlukata e utvrdeno deka urbanisti~kata dokumentacija<br />
se zaveruva vo najmalku sedum primeroci so potpis i pe~at na<br />
gradona~alnikot na op{tinata Kumanovo i e opredeleno ~uvaweto na<br />
dokumentacijata.<br />
Spored ~l. 4, ovaa odluka vleguva vo sila osmiot den od objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben glasnik na op{tina Kumanovo."<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
So inicijativata se osporuva Odlukata za del od UE "H.T. Karpo{"<br />
Urban blok 64, vo op{tina Kumanovo, poradi toa {to vrz osnova<br />
na planiranata sodr`ina vo Planot, liceto Denkovski Dragan od Kumanovo<br />
pristapil kon gradewe na objekt so koj se zatvoral patot koj bil<br />
edinstven vlez do ku}ite vo postojnoto urbano podra~je kade bil i delovniot<br />
prostor na sinot na podnositelot na inicijativata, a so toa se<br />
zagrozuvala negovata delovna profesija i rabota so koja obezbeduval<br />
447
egzistencija poradi nemo`nosta vo delovniot prostor da vr{i dotur<br />
na roba. Imeno, gradbata na navedenoto lice se vr{ela na grade`noto<br />
zemji{te koe toj go kupil sprotivno na Zakonot za privatizacija i zakup<br />
na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost, bidej}i vo ~lenot 6<br />
od ovoj zakon bilo uredeno deka grade`noto zemji{te {to e vo op{ta<br />
upotreba (javni plo{tadi, ulici, soobra}ajnici, parkovi i javno soobra}ajni<br />
povr{ini) i grade`no zemji{te {to so urbanisti~kite planovi<br />
e nameneto za dobra vo op{ta upotreba e vo dr`avna sopstvenost<br />
i ne e predmet na privatizacija. Ovie zemji{ta ne mo`ele da se privatiziraat<br />
i dogovorite bile ni{tavni.<br />
Ottuka, za podnositelot na inicijativata bilo neprifatlivo<br />
grade`noto zemji{te da go privatizira, odnosno kupi Denkovski Dragan,<br />
nitu bilo prifatlivo Planot da planira objekti, kako vo slu~ajov,<br />
so {to se ote`nuvalo normalnoto `iveewe i rabotewe vo naselbata.<br />
So ogled na toa {to vo slu~ajov so predmetniot Plan bile planirani<br />
sodr`ini sprotivno na ~l. 6 od Zakonot za privatizacija i zakup<br />
na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost so inicijativata se<br />
predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
osporenata odluka. Voedno, so inicijativata podnositelot izrazil<br />
barawe Sudot da donese re{enie za zapirawe na oddelni dejstvija na<br />
liceto Denkovski Dragan koi bile vo tek, a se odnesuvale na prethodni<br />
podgotovki za izgradba na zgradata (dislokacija na nekolku monta`ni<br />
objekti i ru{ewe na postoe~kiot objekt), a da ne nastanat<br />
te{ko otstranlivi posledici.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Nesporno e deka privatizacijata na grade`noto zemji{te e zakonski<br />
ostvarliva tokmu toga{ koga Planot ne go predvidel toa zemji{te<br />
za dobra vo op{ta upotreba. Vo slu~ajov, dokolku Planot predvidel<br />
izgradba na objekt, toa zna~i i deka privatizacijata na zemji-<br />
{teto bila ponatamu zakonski dozvolena, i objektot mo`el sledovatelno<br />
da se gradi. Privatizacijata na zemji{teto bi bila nemo|na ako<br />
Planot predviduva povr{ini za op{ta upotreba.<br />
Ottuka, podnositelot na inicijativata e lut {to Planot ne<br />
predvidel takvi povr{ini tuku predvidel objekt koj go gradel sosedot.<br />
Imeno, podnositelot vo inicijativata e nezadovolen od konkreten<br />
predmet na gra|anin kade bila izvr{ena privatizacija na grade`no<br />
zemji{te, {to ne e nadle`nost na Sudot da ja ispituva i odlu-<br />
~uva negovata zakonitost. Isto taka, podnositelot ne e zadovolen i zo-<br />
{to kako planirana sodr`ina vo Planot bila izgradba na niva zgrada.<br />
448
No, Planot ima za cel menuvawe na postojnoto urbano podra~je, a vo<br />
postapkata na negovoto donesuvawe se predvideni elementi na u~estvo<br />
na gra|anite so predlozi i prigovori, ova soglasno Zakonot za prostornoto<br />
i urbanisti~koto planirawe.<br />
Podnositelot, od seto ova, se re{il so inicijativata da pristapi<br />
da go osporuva Planot, odnosno Odlukata za negovo donesuvawe,<br />
kako sprotivna na ~l. 6 od Zakonot za privatizacija i zakup na grade-<br />
`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost. Ova poradi toa {to toj e nezadovolen<br />
od negovata planska realizacija, no toa ne e ustavnopraven<br />
problem.<br />
So ogled na toa {to ne se osporuva postapkata na donesuvawe na<br />
Planot, tuku negovata realizacija, smetame deka nema sporno pravno<br />
pra{awe, Sudot ne e nadle`en da postapuva i inicijativata treba da<br />
se otfrli kako {to e predlo`eno vo pravnoto mislewe na ovoj<br />
referat.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne e<br />
nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
So ogled na toa {to Odlukata za donesuvawe na Planot ne se<br />
osporuva od aspekt na soglasnosta na postapkata za donesuvawe na Planot<br />
so odredbite od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe<br />
i drugi zakoni so koi se ureduva postapkata za donesuvawe na planovite,<br />
za {to Sudot ima nadle`nost da odlu~uva, tuku isklu~ivo se<br />
osporuva vo odnos na sproveduvaweto na osporeniot plan vo urbaniot<br />
prostor koe bilo, spored inicijativata sprotivno na odredbi od Zakonot<br />
za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 4/2005, 13/2007,<br />
165/2008 i 146/2009), se utvrdi deka so ovoj zakon ne se ureduva postapkata<br />
za donesuvawe na Planot, a Sudot ne e nadle`en da go ceni negovoto<br />
sproveduvawe. Poradi toa, soglasno navedenite ustavni i delovni~ki<br />
odredbi postojat uslovi za otfrlawe na inicijativata.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
449
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki<br />
plan za del od UE "H.T. Karpo{," Urban blok 64, planski<br />
opfat pome|u Bul. "Treta MUB," "Goce Del~ev," "Trst" i "Vardarska"<br />
- op{tina Kumanovo ("Slu`ben glasnik na op{tina Kumanovo" br. 34/<br />
2007), donesena od Sovetot na op{tina Kumanovo.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
7 april 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Detalen urbanisti-<br />
~ki plan za del od UE "H.T. Karpo{," Urban blok 64, planski opfat<br />
pome|u Bul. "Treta MUB," "Goce Del~ev," "Trst" i "Vardarska" -<br />
op{tina Kumanovo ("Slu`ben glasnik na op{tina Kumanovo" br. 34/<br />
2007), donesena od Sovetot na op{tina Kumanovo.<br />
2. Marjan Manasijevski od Kumanovo, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na zakonitosta na Odlukata ozna~ena vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
So inicijativata se osporuva Odlukata za del od UE "H.T.<br />
Karpo{" Urban blok 64, vo op{tina Kumanovo, poradi toa {to vrz<br />
osnova na planiranata sodr`ina vo Planot, liceto Denkovski Dragan<br />
od Kumanovo pristapil kon gradewe na objekt so koj se zatvoral patot<br />
koj bil edinstven vlez do ku}ite vo postojnoto urbano podra~je kade<br />
bil i delovniot prostor na sinot na podnositelot na inicijativata, a<br />
so toa se zagrozuvala negovata delovna profesija i rabota so koja obezbeduval<br />
egzistencija poradi nemo`nosta vo delovniot prostor da<br />
vr{i dotur na roba. Imeno, gradbata na navedenoto lice se vr{ela na<br />
grade`noto zemji{te koe toj go kupil sprotivno na Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost, bidej}i<br />
vo ~lenot 6 od ovoj zakon bilo uredeno deka grade`noto zemji{te {to<br />
e vo op{ta upotreba (javni plo{tadi, ulici, soobra}ajnici, parkovi i<br />
javno soobra}ajni povr{ini) i grade`no zemji{te {to so urbanisti~kite<br />
planovi e nameneto za dobra vo op{ta upotreba e vo dr`avna sopstvenost<br />
i ne e predmet na privatizacija. Ovie zemji{ta ne mo`ele da<br />
se privatiziraat i dogovorite bile ni{tavni. Ottuka, za podnositelot<br />
na inicijativata bilo neprifatlivo grade`noto zemji{te da go<br />
privatizira, odnosno kupi Denkovski Dragan, nitu bilo prifatlivo<br />
450
Planot da planira objekti, kako vo slu~ajov, so {to se ote`nuvalo normalnoto<br />
`iveewe i rabotewe vo naselbata.<br />
So ogled na toa {to vo slu~ajov so predmetniot Plan bile planirani<br />
sodr`ini sprotivno na ~lenot 6 od Zakonot za privatizacija i<br />
zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost so inicijativata<br />
se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
osporenata odluka i Sudot da odlu~i da gi zapre grade`nite dejstvija<br />
na liceto Denkovski Dragan koi bile vo tek.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so ~lenot 1 od osporenata<br />
odluka e utvrdeno deka so ovaa odluka se donesuva Planot, koj sodr`el<br />
planski opfat pome|u Bul. "Treta MUB," "Goce Del~ev", "Trst“ i<br />
"Vardarska" - op{tina Kumanovo, so tehni~ka dokumentacija br. 11/<br />
2006 izrabotena od "Urban Gis" DOO-Kumanovo.<br />
Spored ~lenot 2 od Odlukata, sostaven del od Detalniot urbanisti~ki<br />
plan za del od UE "H.T.Karpo{," Urban blok 64, so opredeleniot<br />
planski opfat, bile tekstualniot del so bilansni pokazateli<br />
i osnovni parametri za ureduvawe na prostorot i sintezniot<br />
grafi~ki prikaz na planskite re{enija so tehni~ki br. 11/2006.<br />
So ~lenot 3 od Odlukata e utvrdeno deka urbanisti~kata dokumentacija<br />
se zaveruva vo najmalku sedum primeroci so potpis i pe~at<br />
na gradona~alnikot na op{tinata Kumanovo i e opredeleno ~uvaweto<br />
na dokumentacijata.<br />
Spored ~lenot 4, ovaa odluka vleguva vo sila osmiot den od<br />
objavuvaweto vo "Slu`ben glasnik na op{tina Kumanovo."<br />
4. Soglasno ~lenot 110 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite<br />
dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
Soglasno ~lenot 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
So ogled na toa {to Odlukata za donesuvawe na Planot ne se<br />
osporuva od aspekt na soglasnosta na postapkata za donesuvawe na<br />
Planot so odredbite od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe i drugi zakoni so koi se ureduva postapkata za donesuvawe<br />
na planovite, za {to Sudot ima nadle`nost da odlu~uva, tuku isklu-<br />
~ivo se osporuva vo odnos na sproveduvaweto na osporeniot plan vo<br />
urbaniot prostor koe bilo, spored navodite vo inicijativata, sprotivno<br />
na odredbi od Zakonot za privatizacija i zakup na grade`no zemji{te<br />
vo dr`avna sopstvenost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 4/2005, 13/2007, 165/2008 i 146/2009), Sudot utvrdi deka so<br />
ovoj zakon ne se ureduva postapkata za donesuvawe na Planot, a voedno<br />
Sudot nema nadle`nost da go ceni negovoto sproveduvawe.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto Sudot utvrdi deka soglasno navedenite<br />
ustavni i delovni~ki odredbi vo slu~ajov se ispolneti uslovite za<br />
451
otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
452
33. U. br. 21/2010 (21. 04. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 36 st. 3 i ~l. 37 st. 3 i 5 od Zakonot za besplatna pravna<br />
pomo{ ("SV RM," br. 161/2009).<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi<br />
^len 36<br />
(1) Nagradata na advokatot za dadena pravna pomo{ se presmetuva<br />
soglasno tro{kovnikot na advokatot za obemot na izvvr{enata<br />
rabota po sekoj predmet oddelno, dostaven do Ministerstvoto, a soglasno<br />
so Tarifata za nagradi i nadomestok na tro{ocite za rabota na<br />
advokatite namalena za 30%.<br />
(2) Advokatot tro{kovnikot go podnesuva na propi{an obrazec.<br />
(3) So re{enie Ministerstvoto nema da mu isplati nadomestok<br />
za konkretniot slu~aj na advokatot ako pri vr{ewe na redoven nadzor<br />
utvrdi nesovesno, nestru~no i neprofesionalno vr{ewe na doverenata<br />
rabota.<br />
(4) Protiv re{enieto od stavot (3) na ovoj ~len advokatot mo`e<br />
da povede upraven spored pred nadle`en sud.<br />
(5) Sodr`inata na obrazecot od stavot (2) na ovoj ~len ja propi-<br />
{uva ministerot.<br />
^len 37<br />
(1) Nadomestokot za tro{ocite na ovlastenoto zdru`enie na<br />
gra|ani za dadena prethodna pravna pomo{ se presmetuva soglasno so<br />
tro{kovnikot za obemot na izvr{enata rabota po sekoj predmet oddelno<br />
za koj e doneseno re{enie za odobrena pravna pomo{, dostaven do<br />
Ministerstvoto, a soglasno so Tarifata za nadomestok na tro{ocite<br />
za rabota na zdru`enija na gra|ani za vr{ewe na raboti na prethodna<br />
pravna pomo{.<br />
(2) Zdru`enieto tro{kovnikot go podnesuva na propi{an obrazec.<br />
(3) So re{enie Ministerstvoto nema da mu isplati nadomestok<br />
za konkretniot slu~aj na zdru`enito ako pri vr{ewe na redoven nadzor<br />
utvrdi nesovesno, nestru~no i neprofesionalno vr{ewe vo rabotata.<br />
453
(4) Protiv re{enieto od stavot (3) na ovoj ~len mo`e da se<br />
povede upraven spor pred nadle`en sud.<br />
(5) Tarifata od stavot (1) na ovoj ~len ja donesuva ministerot.<br />
(6) Sodr`inata na obrazecot od stavot (2) na ovoj ~len ja propi-<br />
{uva ministerot.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata osporenite odredbi od ~l. 36<br />
st. 3 i ~l. 37 st. 3 od Zakonot za besplatna pravna pomo{ bile nesprovedlivi<br />
vo praktikata, zatoa {to vo ovoj zakon ne bile predvideni<br />
odredbi za vr{ewe na nadzor, nitu pak, odredbi so koi bi bilo predvideno<br />
vo koi slu~ai doverenata rabota se vr{ela nesovesno, nestru~no<br />
i neprofesionalno. Poradi navedenite pri~ini, podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka navedenite stavovi od ~l. 36 i 37 od Zakonot<br />
bile vo sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 51, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka po odnos na ~l. 37 st.<br />
5 od Zakonot, ovlastuvaweto na ministerot da ja donese Tarifata za<br />
nadomestok za tro{ocite na ovlastenoto zdru`enie na gra|ani za dadenata<br />
prethodna pravna pomo{, so Zakonot ne bile sodr`ani kriteriumi<br />
i merila vrz osnova na koi ministerot }e ja opredeli nagradata<br />
za dadena pravna pomo{. Od ovie pri~ini, ovoj stav na ~l. 37 od Zakonot,<br />
spored inicijativata, ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l.<br />
51, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e<br />
edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 95 st. 3 od Ustavot, organizacijata i rabotata na<br />
organite na dr`avnata uprava se ureduvaat so zakon {to se odnesuva so<br />
dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici.<br />
Vo ~l. 96 od Ustavot, se predviduva deka organite od dr`avnata<br />
uprava od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Vo konkretniov slu~aj, podnositelot na inicijativata ja osporuva<br />
soglasnosta na ~l. 37 st. 5 od Zakonot za besplatna pravna pomo{,<br />
od pri~ini {to smeta deka vo Zakonot ne se sodr`ani kriteriumi i<br />
merila za opredeluvawe na visinata na nagradata koja ja opredeluva<br />
ministerot za dadena pravna pomo{, poradi {to opredelenoto ovlastuvawe<br />
vo navedenata zakonska odredba ne bilo vo soglasnost so vla-<br />
454
deeweto na pravoto, kako edna od temelnite vrednosti predvideni vo<br />
~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot.<br />
Od analizata na odredbite od Zakonot za besplatna pravna pomo{,<br />
kako celina, a so cel da se utvrdi deli podnositelot na inicijativata<br />
osnovano tvrdi deka vo Zakonot ne bile sodr`ani potrebnite<br />
kriteriumi i merila vrz osnova na koi ministerot ja donesuva Tarifata<br />
za nadomestok na tro{ocite za rabota na zdru`enija na gra|ani za<br />
vr{ewe na raboti na prethodna pravna pomo{.<br />
Spored ~l. 6 st. 1 od Zakonot besplatna pravna pomo{ se ostvaruva<br />
kako prethodna pravna pomo{ i pravna pomo{ vo site sudski i<br />
upravni postapki.<br />
Prethodnata pravna pomo{, spored st. 2 na ~l. 6 od Zakonot,<br />
opfa}a: inicijalen praven sovet za pravata za koristewe na pravnata<br />
pomo{, op{ta pravna informacija i pravna pomo{ vo kompletirawe<br />
na barawe za besplatna pravna pomo{.<br />
Spored st. 3 na ovoj ~len od Zakonot, prethodnata pravna pomo{<br />
se dava od ovlasteno slu`beno lice vo podra~nite oddelenija na Ministerstvoto<br />
i od ovlasteni zdru`enija na gra|ani.<br />
Spored ~l. 30 od Zakonot:<br />
(1) Zdru`enijata na gra|ani koi se zainteresirani da davaat<br />
prethodna pravna pomo{, soglasno so ovoj zakon, podnesuvaat barawe<br />
za dobivawe na ovlastuvawe do Ministerstvoto kon koe prilo`uvaat<br />
dokumenti soglasno so ~lenot 17 od ovoj zakon, i toa: aktot za osnovawe<br />
i statutot na zdru`enieto, dokaz za vraboteno lice - diplomiran<br />
pravnik so polo`en pravosuden ispit, kopija od polisata za osiguruvawe<br />
i dokaz deka se zapi{ani vo Centralniot registar na Republika<br />
Makedonija na zdru`enijata na gra|ani.<br />
(2) Ministerot e dol`en po baraweto vo rok od 30 dena od denot<br />
na negoviot priem da odlu~i so re{enie so koe go ovlastuva zdru`enieto<br />
na gra|ani da dava prethodna pravna pomo{ i go zapi{uva vo<br />
Registarot na zdru`enija na gra|ani za prethodna pravna pomo{.<br />
(3) Protiv re{enieto na ministerot so koe se odbiva baraweto<br />
za upis vo Registarot na zdru`enija na gra|ani za prethodna pravna<br />
pomo{ mo`e da se povede upraven spor pred nadle`en sud.<br />
Od analizata na iznesenite zakonski odredbi proizleguva deka<br />
zakonodavecot definiral koj mo`e da dava prethodna pravna pomo{,<br />
{to sodr`i prethodnata pravna pomo{, kako i uslovite koi treba da<br />
gi ispolnuva zdru`enieto na gra|ani koe e zainteresirano za davawe<br />
prethodna pravna pomo{. Ottuka, smetame deka, vo slu~ajov stanuva<br />
zbor za realni tro{oci {to se dol`at na podgotovkata, odnosno na<br />
inicirawe na pravoto a koristewe na pravnata pomo{, za koi postoi<br />
realna zakonska ramka vo funkcija na operacionalizacija na zakonskite<br />
odredbi, kako {to e opredeleno vo ~l. 96 od Ustavot. Spored toa,<br />
smetame deka se neosnovani navodite vo inicijativata deka nemalo<br />
kriteriumi i merila za opredeluvawe na visinata na tro{ocite za<br />
455
izvr{enata rabota vo prethodnata pravna pomo{ na zdru`enija na gra-<br />
|ani. Imeno, dadenoto zakonsko ovlastuvawe, spored na{e mislewe, e<br />
vo funkcija na operacionalizacija na zakonot, a vo soglasnost so vladeeweto<br />
na pravoto, kako temelna vrednost na ustavniot poredok.<br />
Vrz osnova na navedenoto, smetame deka osporeniot ~l. 37 st. 5<br />
od Zakonot e vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od<br />
Ustavot.<br />
2. Spored ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
pome|u drugoto, odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot,<br />
kako i za drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 1 i 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne<br />
e nadle`en da odlu~uva za baraweto i ako postojat procesni pre~ki za<br />
odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Po odnos na ~l. 36 st. 3 i 37 st. 3 od Zakonot za besplatna pravna<br />
pomo{, podnositelot na inicijativata naveduva deka se nesprovedlivi<br />
vo praktikata, bidej}i vo Zakonot ne bile predvideni odredbi za vr{-<br />
ewe na nadzor, nitu pak odredbi so koi bi bilo predvideno vo koi slu-<br />
~ai doverenata rabota se vr{i nesovesno, nestru~no i neprofesionalno.<br />
Iznesenite navodi vo inicijativata po odnos na navedenite<br />
~lenovi od Zakonot, spored na{e mislewe, ne pokrenuvat pra{awa za<br />
koi Ustavniot sud, spored citiranata ustavna odredba bi imal nadle`nost<br />
da odlu~uva. Ova od pri~ini {to Ustavniot sud nema nadle`nost<br />
da ja ceni primenata na zakonot, tuku samo negovata soglasnost so Ustavot,<br />
{to toa vo slu~ajov so inicijativata ne se bara.<br />
Po odnos na navodite istaknati vo inicijativata deka vo Zakonot<br />
ne bile sodr`ani odredbi kakvi podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka Zakonot treba da sodr`i, smetame deka vo ovoj slu~aj postojat<br />
procesni pre~ki Ustavniot sud da odlu~uva poradi {to inicijativata<br />
vo ovoj del, soglasno al. 3 na ~l. 28 od Delovnikot, treba da se<br />
otfrli.<br />
3. Soglasno napravenata ustavnosudska analiza, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 37 st. 5 od Zakonot za besplatna pravna pomo{ ("SV RM," br.<br />
161/2009), i<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 36 st. 3 i ~l. 37 st. 3 od Zakonot ozna~en<br />
vo t. 2 od Predlogot.<br />
*<br />
456
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 28 alinei 1 i 3 i ~len 71<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
21 april 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 37 stav 5 od Zakonot za besplatna pravna pomo{ ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 161/2009).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 36 stav 3 i ~len 37 stav 3 od Zakonot ozna-<br />
~en vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
3. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenovite od Zakonot ozna~en vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata osporenite odredbi od ~len<br />
36 stav 3 i ~len 37 stav 3 od Zakonot za besplatna pravna pomo{ bile<br />
nesprovedlivi vo praktikata zatoa {to vo ovoj zakon ne bile predvideni<br />
odredbi za vr{ewe na nadzor, nitu pak, odredbi so koi bi bilo<br />
predvideno vo koi slu~ai doverenata rabota se vr{ela nesovesno, nestru~no<br />
i neprofesionalno. Poradi navedenite pri~ini, podnositelot<br />
na inicijativata smeta deka navedenite stavovi od ~lenovite 36 i 37<br />
od Zakonot bile vo sprotivnost so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 51,<br />
~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka po odnos na ~len 37<br />
stav 5 od Zakonot, ovlastuvaweto na ministerot da ja donese Tarifata<br />
za nadomestok za tro{ocite na ovlastenoto zdru`enie na gra|ani za<br />
dadenata prethodna pravna pomo{, so Zakonot ne bile sodr`ani kriteriumi<br />
i merila vrz osnova na koi ministerot }e ja opredeli nagradata<br />
za dadena pravna pomo{. Od ovie pri~ini, ovoj stav na ~lenot 37 od Zakonot,<br />
spored inicijativata, ne bil vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja<br />
3, ~len 51, ~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 36 od Zakonot za<br />
besplatna pravna pomo{ nagradata na advokatot za dadena pravna pomo{<br />
se presmetuva soglasno tro{kovnikot na advokatot za obemot na<br />
izvr{enata rabota po sekoj predmet oddelno, dostaven do Ministerstvoto,<br />
a soglasno so Tarifata za nagradi i nadomestok na tro{ocite<br />
za rabota na advokatite namalena za 30%.<br />
Advokatot tro{kovnikot go podnesuva na propi{an obrazec.<br />
So re{enie Ministerstvoto nema da mu isplati nadomestok za<br />
konkretniot slu~aj na advokatot ako pri vr{ewe na redoven nadzor<br />
457
utvrdi nesovesno, nestru~no i neprofesionalno vr{ewe na doverenata<br />
rabota.<br />
Protiv re{enieto od stavot 3 na ovoj ~len advokatot mo`e da<br />
povede upraven spor pred nadle`en sud.<br />
Sodr`inata na obrazecot od stavot 2 na ovoj ~len ja propi{uva<br />
ministerot.<br />
Spored ~len 37 od istiot zakon nadomestokot za tro{ocite na<br />
ovlastenoto zdru`enie na gra|ani za dadena prethodna pravna pomo{<br />
se presmetuva soglasno so tro{kovnikot za obemot na izvr{enata rabota<br />
po sekoj predmet oddelno za koj e doneseno re{enie za odobrena<br />
pravna pomo{, dostaven do Ministerstvoto, a soglasno so Tarifata za<br />
nadomestok na tro{ocite za rabota na zdru`enija na gra|ani za vr{ewe<br />
na raboti na prethodna pravna pomo{.<br />
Zdru`enieto tro{kovnikot go podnesuva na propi{an obrazec.<br />
So re{enie Ministerstvoto nema da mu isplati nadomestok za<br />
konkretniot slu~aj na zdru`enieto ako pri vr{ewe na redoven nadzor<br />
utvrdi nesovesno, nestru~no i neprofesionalno vr{ewe vo rabotata.<br />
Protiv re{enieto od stavot 3 na ovoj ~len mo`e da se povede<br />
upraven spor pred nadle`en sud.<br />
Tarifata od stavot 1 na ovoj ~len ja donesuva ministerot.<br />
Sodr`inata na obrazecot od stavot (2) na ovoj ~len ja propi-<br />
{uva ministerot.<br />
5. Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Spored ~len 95 stav 3 od Ustavot, organizacijata i rabotata na<br />
organite na dr`avnata uprava se ureduvaat so zakon {to se donesuva so<br />
dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici.<br />
Vo ~lenot 96 od Ustavot, se predviduva deka organite od dr`avnata<br />
uprava rabotite od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz<br />
osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni<br />
na Vladata.<br />
Vo konkretniov slu~aj, podnositelot na inicijativata ja osporuva<br />
soglasnosta na ~len 37 stav 5 od Zakonot za besplatna pravna pomo{,<br />
od pri~ini {to smeta deka vo Zakonot ne se sodr`ani kriteriumi<br />
i merila za opredeluvawe na visinata na nagradata koja ja opredeluva<br />
ministerot za dadena pravna pomo{, poradi {to opredelenoto<br />
ovlastuvawe vo navedenata zakonska odredba ne bilo vo soglasnost so<br />
vladeeweto na pravoto, kako edna od temelnite vrednosti predvideni<br />
vo ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot.<br />
Od napravenata analiza na odredbite od Zakonot za besplatna<br />
pravna pomo{, kako celina, a so cel da se utvrdi dali podnositelot na<br />
inicijativata osnovano tvrdi deka vo Zakonot ne bile sodr`ani potrebnite<br />
kriteriumi i merila vrz osnova na koi ministerot ja donesuva<br />
Tarifata za nadomestok na tro{ocite za rabota na zdru`enija na gra-<br />
458
|ani za vr{ewe na raboti na prethodna pravna pomo{, Sudot go utvrdi<br />
slednoto:<br />
Spored ~len 6 stav 1 od Zakonot besplatna pravna pomo{ se<br />
ostvaruva kako prethodna pravna pomo{ i pravna pomo{ vo site sudski<br />
i upravni postapki.<br />
Prethodnata pravna pomo{, spored stavot 2 na ~lenot 6 od Zakonot,<br />
opfa}a: inicijalen praven sovet za pravata za koristewe na pravnata<br />
pomo{, op{ta pravna informacija i pravna pomo{ vo kompletirawe<br />
na barawe za besplatna pravna pomo{.<br />
Spored stav 3 na ovoj ~len od Zakonot, prethodnata pravna<br />
pomo{ se dava od ovlasteno slu`beno lice vo podra~nite oddelenija<br />
na Ministerstvoto i od ovlasteni zdru`enija na gra|ani.<br />
Spored ~len 30 od Zakonot:<br />
(1) Zdru`enijata na gra|ani koi se zainteresirani da davaat<br />
prethodna pravna pomo{, soglasno so ovoj zakon, podnesuvaat barawe<br />
za dobivawe na ovlastuvawe do Ministerstvoto kon koe prilo`uvaat<br />
dokumenti soglasno so ~lenot 17 od ovoj zakon, i toa: aktot za osnovawe<br />
i statutot na zdru`enieto, dokaz za vraboteno lice - diplomiran<br />
pravnik so polo`en pravosuden ispit, kopija od polisata za osiguruvawe<br />
i dokaz deka se zapi{ani vo Centralniot registar na Republika<br />
Makedonija na zdru`enijata na gra|ani.<br />
(2) Ministerot e dol`en po baraweto vo rok od 30 dena od denot<br />
na negoviot priem da odlu~i so re{enie so koe go ovlastuva zdru`enieto<br />
na gra`ani da dava prethodna pravna pomo{ i go zapi{uva vo<br />
Registarot na zdru`enija na gra|ani za prethodna pravna pomo{.<br />
(3) Protiv re{enieto na ministerot so koe se odbiva baraweto<br />
za upis vo Registarot na zdru`enija na gra|ani za prethodna pravna pomo{<br />
mo`e da se povede upraven spor pred nadle`en sud.<br />
Od analizata na zakonskite odredbi proizleguva deka zakonodavecot<br />
to~no definiral koj mo`e da dava prethodna pravna pomo{,<br />
{to sodr`i, odnosno predmet na prethodnata pravna pomo{, kako i<br />
uslovite koi treba da gi ispolnuva zdru`enieto na gra|ani koe e<br />
zainteresirano za davawe prethodna pravna pomo{. Ottuka, Sudot<br />
utvrdi, deka vo slu~ajov stanuva zbor za realni tro{oci {to se dol`at<br />
na podgotovkata, odnosno na inicirawe na pravoto na koristewe na<br />
pravnata pomo{, za koi postoi realna zakonska ramka vo funkcija na<br />
operacionalizacija na zakonskite odredbi, kako {to e opredeleno vo<br />
~lenot 96 od Ustavot. Spored toa, neosnovani se navodite vo inicijativata<br />
deka vo osporeniot zakon nemalo kriteriumi i merila za opredeluvawe<br />
na visinata na tro{ocite za izvr{enata rabota vo prethodnata<br />
pravna pomo{ na zdru`enija na gra|ani. Imeno, dadenoto zakonsko<br />
ovlastuvawe, spored Sudot, e vo funkcija na operacionalizacija<br />
na zakonot, a vo soglasnost so vladeeweto na pravoto, kako temelna<br />
vrednost na ustavniot poredok.<br />
459
Vrz osnova na navedenoto, Sudot oceni deka osporeniot ~len 37<br />
stav 5 od Zakonot e vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 95<br />
stav 3 i ~len 96 od Ustavot.<br />
6. Spored ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
pome|u drugoto, odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot,<br />
kako i za drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Soglasno ~len 28 alinei 1 i 3 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto i ako postojat procesni<br />
pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Po odnos na ~lenovite 36 stav 3 i 37 stav 3 od Zakonot za besplatna<br />
pravna pomo{, podnositelot na inicijativata naveduva deka se<br />
nesprovedlivi vo praktikata, bidej}i vo Zakonot ne bile predvideni<br />
odredbi za vr{ewe na nadzor, nitu pak odredbi so koi bi bilo predvideno<br />
vo koi slu~ai doverenata rabota se vr{i nesovesno, nestru~no<br />
i neprofesionalno.<br />
Iznesenite navodi vo inicijativata po odnos na navedenite<br />
~lenovi od Zakonot, spored Sudot, ne pokrenuvat pra{awa za koi Ustavniot<br />
sud, spored citiranata ustavna odredba bi imal nadle`nost da<br />
odlu~uva. Ova od pri~ini {to Ustavniot sud nema nadle`nost da ja<br />
ceni primenata na zakonot, tuku samo negovata soglasnost so Ustavot,<br />
{to toa vo slu~ajov so inicijativata ne se bara.<br />
Po odnos na navodite istaknati vo inicijativata deka vo Zakonot<br />
ne bile sodr`ani odredbi kakvi podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka Zakonot treba da sodr`i, Sudot oceni deka vo ovoj slu~aj<br />
postojat procesni pre~ki Ustavniot sud da odlu~uva poradi {to inicijativata<br />
vo ovoj del, soglasno alineja 3 na ~lenot 28 od Delovnikot,<br />
Sudot ja otfrli.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
460
34. U. br. 207/2009 (28. 04. 2010)<br />
Osporeni odredbi<br />
^len 39 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
visokoto obrazovanie ("SV RM,"br. 103/2008).<br />
Sodr`ina na osporeni odredbi<br />
^len 39<br />
Sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi koi<br />
do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon imaat steknato nau~en<br />
stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2013 godina ne bidat izbrani<br />
vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva rabotniot<br />
odnos.<br />
Sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi koi<br />
do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon nemaat steknato nau~en<br />
stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2015 godina ne bidat izbrani<br />
vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva rabotniot<br />
odnos.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata obvrskata {to so osporeniot<br />
~len od Zakonot im se nametnuvala samo na sorabotnicite vraboteni<br />
vo visokoobrazovnite ustanovi, ne bila proporcionalna merka so celite<br />
za koi bila utvrdena bidej}i pretstavuvala zagrozuvawe na nivnata<br />
pravna sigurnost, ako se imale predvid posledicite {to ovaa katagorija<br />
na vraboteni }e ja trpele dokolku vo utvrdeniot rok ne bile<br />
izbrani ili ne se steknele so soodvetnit nau~en stepen. So ogled na<br />
iznesenoto smetal deka osporenata odredba od Zakonot ne bila vo soglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 32, ~l. 51, ~l. 52 st. 4 i ~l. 54 st. 1 i<br />
2 od Ustavot na Republika Makedonija, poradi {to predlo`i poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba od<br />
Zakonot.<br />
Ustavno sudska praktika<br />
Vo vrska so osporeniot ~len od Zakonot, postoi identi~na sudska<br />
praksa, odnosno so Re{enie na Ustavniot sud na Republika Maked-<br />
461
onija U. br. 208/2009 od 24. 03. 2010 godina, Sudot ne povel postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 19 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za nau~no-istra`uva~kata dejnost ("SV RM," br.<br />
103/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na re{enieto. Od analizata na ~l. 19 od<br />
izmenite na Zakonot koj e osporen so inicijativata proizleguva deka<br />
so nego zakonodavecot predvidel preoden re`im, odnosno period vo koj<br />
sorabotnicite vraboteni vo nau~nite ustanovi koi do denot na vleguvawe<br />
vo sila na zakonot imaat steknato nau~en stepen magister i sorabotnicite<br />
vraboteni vo nau~nite ustanovi koi do denot na vleguvawe<br />
vo sila na zakonot nemaat steknato nau~en stepen magister vo su{tina<br />
treba vo opredelen period (2013 - 2015) da se steknat so nau~en stepen<br />
doktorant i da bidat izbrani vo nau~no zvawe. Dokolku, pak, ovie lica<br />
ne bidat izbrani vo nau~no zvawe rabotniot odnos im prestanuva.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na Zakonot<br />
za nau~no istra`uva~kata dejnost, a posebno na osporeniot ~len,<br />
kako i navodite od inicijativata, Sudot oceni deka tie ne se osnovani<br />
od pri~ina {to nau~no istra`uva~kata dejnost kako dejnost od javen<br />
interes se realizira i preku osposobuvawe i usovr{uvawe na kadri za<br />
nau~no istra`uva~ka dejnost {to ja vr{at lica izbrani vo nau~ni zvawa,<br />
{to licata izbrani vo nau~ni zvawa i licata izbrani vo sorabotni~ki<br />
zvawa, pred izmenite na Zakonot zasnovale raboten odnos na<br />
opredeleno vreme od 5, odnosno 3 godini i po protek na vremeto za koe<br />
bile izbrani tie povtorno podle`at na izbor, odnosno reizbor pri<br />
{to dokolku ne bidat izbrani im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Spored toa, a poa|aj}i od faktot {to spored Zakonot, nau~noistra`uva~kata<br />
dejnost mo`at da ja vr{at samo lica izbrani vo nau~ni<br />
zvawa, a ne i lica izbrani vo sorabotni~ki zvawa, Sudot oceni deka<br />
so osporenoto zakonsko re{enie od ~l. 19 se dava mo`nost na postojnite<br />
i idnite magistri vo opredelen period da se steknat so povisok<br />
nau~en stepen doktorant i da bidat izbrani vo nau~no zvawe, a dokolku<br />
ne bidat izbrani im prestanuva rabotniot odnos, na koj na~in ne se<br />
doveduva vo pra{awe na~eloto na ednakvost, pravnata sigurnost na<br />
gra|anite kako element na vladeeweto na pravoto i drugite odredbi od<br />
Ustavot na koi se povikuva podnositelot na inicijativata. Ova dotolku<br />
pove}e, {to i licata koi ve}e imaat steknato zvawe doktorant ,a<br />
ne bidat izbrani povtorno po protekot na vremeto za koe se izbrani<br />
ili poradi drugi pri~ini utvrdeni vo zakonot im prestanuva rabotniot<br />
odnos.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
So Zakonot za visokoto obrazovanie se ureduvaat avtonomijata<br />
na univerzitetot i akademskata sloboda, uslovite i postapkata za<br />
462
osnovawe i prestanok na visokoobrazovnite ustanovi, sistemot za obezbeduvawe<br />
i ocenuvawe na kvalitetot na visokoto obrazovanie, osnovite<br />
za organizacija, upravuvawe, razvoj i finansirawe na visokoobrazovnata<br />
dejnost.<br />
So osnovniot zakon za viskoto obrazovanie, opredeleni se zvawata<br />
na nastavnicite koi u~estvuvaat vo nastavno-obrazovniot proces<br />
vo visokoobrazovnite ustanovi i istite se klasificirani vo nastavno-nau~ni<br />
i nastavni zvawa i sorabotni~ki zvawa.<br />
So Zakonot opredeleni se i kriteriumite za izbor, postapkata<br />
za izbor i zasnovaweto na rabotnio odnos na licata vo nastavno-nau-<br />
~no, nau~no, nastavno i sorabotni~ko zvawe.<br />
Na fakultetot, nastavno-nau~ni, nau~ni i nastavni zvawa se docent,<br />
vonreden profesor i redoven profesor. Kriterium za izbor vo<br />
ovie zvawa e liceto da ima nau~en stepen doktor na nauka.<br />
Na fakultetite vo oblasta na filolo{kite nauki i drugi visokoobrazovni<br />
ustanovi na koi se izveduva nastava po jazik, nastavno<br />
stru~ni zvawa se lektor i vi{ lektor. Kriterium za izbor vo ovie zvawa<br />
e liceto da ima zavr{eno studii od vtor ciklus od nau~na oblast vo<br />
koja se izbira.<br />
Na visokite stru~ni {koli nastavni zvawa se predava~, vi{<br />
predava~ i profesor na visoka stru~na {kola. Kriterium za izbor vo<br />
zvawata predava~ i vi{ predava~ e liceto da ima zavr{eno vtor ciklus<br />
akademski studii, a za zvaweto profesor liceto da ima zavr{eno<br />
doktorat na nauki.<br />
Sorabotni~kite zvawa se pomlad asistent, asistent i pomlad<br />
lektor. Spored osnovniot zakon, licata za da bidat izbrani vo ovie<br />
zvawa, e potrbno da imaat zavr{eno akademski studii od vtor ciklus.<br />
So Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto<br />
obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008), ~l. 122, 129 i 130 od Zakonot,<br />
so koi se opredeluvaat sorabotni~kite zvawa i kriteriumite za izbor<br />
na lica vo tie zvawa, se izbri{ani, a i site odredbi od Zakonot kade<br />
se spomnuvaat sorabotni~ki zvawa, se isto taka izbri{ani. Isto taka,<br />
izmenet e podnaslovot "Demonstratori" i sodr`inata na ~l. 123 od podnaslovot,<br />
taka {to so izmenata podnaslovot glasi "Sorabotnici," a<br />
sodr`inata na ~l. 123 opredeluva koj mo`e da bide izbran kako sorabotnik,<br />
so toa {to so ovaa izmena za sorabotnik preku javen konkurs,<br />
mo`e da bide izbrano lice od redot na studentite od tret cuklus na<br />
studii, namesto dotoga{niot uslov koj opredeluva{e deka za steknuvawe<br />
so sorabotni~ko zvawe e potrebno licata da imaat zavr{eno akademski<br />
studii od vtor ciklus.<br />
463
So ovie izmeni, visokoobrazovnata dejnost mo`e da ja vr{i<br />
samo lice izbrano vo nastavno-nau~no i nastavno zvawe, za vreme za<br />
koe e izbrano.<br />
Izmenite od Zakonot, vleguvaat vo sila osmiot den od negovoto<br />
objavuvawe, odnosno na 26. 08. 2008 godina, a }e se primenuvaat od 15<br />
septemvri 2010 godina.<br />
Poradi ovie vovedeni izmeni na Zakonot, so osporeniot ~len<br />
39 od izmenite na Zakonot, zakonodavecot predvidel preoden re`im<br />
odnosno period vo koj sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi koi do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon imaat<br />
steknato nau~en stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2013 godina<br />
ne bidat izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im<br />
prestanuva rabotniot odnos. Sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi koi do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon<br />
nemaat steknato nau~en stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2015<br />
godina ne bidat izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe,<br />
im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Vo ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok e utvrden principot na vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored st. 2 od<br />
ovoj ~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe<br />
rabotno mesto, dodeka spored st. 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto na<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 52 st. 4 od Ustavot, zakonite i drugite propisi ne<br />
mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Soglasno ~l. 54 st. 1 i 2 od Ustavot slobodite i pravata na ~ovekot<br />
i gra|aninot mo`at da se oggrani~at samo vo slu~ai uttvrdeni so<br />
Ustavot. Slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot mo`at da bidat<br />
ograni~eni za vreme na vonredna sostojba spored odredba na Ustavot.<br />
Spored ~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dva avtenti~no tolkuvawe na zakonite.<br />
464
Poa|aj}i od navedenoto, nesporno e deka Sobranieto na Republika<br />
Makedonija kako nositel na zakonodavnsta vlast mo`e da donesuva<br />
zakoni za site oblasti na op{testvoto, {to zna~i, me|u drugoto i<br />
za ureduvawe na pra{awa i odnosi povrzani so visokoobrazovnata<br />
dejnost. Vo ramkite na ureduvaweto na ovie pra{awa, pravo e na zakonodavecot<br />
da go utvrdi vidot i stepenot na stru~nata podgotovka na nastavniot<br />
i drugiot kadar koi vr{at opredeleni raboti od visokoobrazovnata<br />
dejnost, kako {to e vo konkretniot slu~aj so Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto obrazovanie ("SV RM,"<br />
br. 103/2008).<br />
So ~l. 1 od Zakonot za visokoto obrazovanie ("SV RM," br.<br />
35/2008, 103/2008, 26/2009, 83/2009 i 99/2009), e opredeleno deka so Zakonot<br />
se ureduvaat avtonomijata na univerzitetot i akademskata sloboda,<br />
uslovite i postapkata za osnovawe i prestanok na visokoobrazovnite<br />
ustanovi, sistemot za obezbeduvawe i ocenuvawe na kvalitetot<br />
na visokoto obrazovanie, osnovite za organizacija, upravuvawe,<br />
razvoj i finansirawe na visokoobrazovnata dejnost.<br />
Vo ~l. 4 i 6 od Zakonot, utvrdeno e deka dejnosta na visokoobrazovnite<br />
ustanovi e od javen interes i ja ostvaruvaat lica izbrani vo<br />
nastavno-nau~ni stru~ni zvawa koi ja so~inuvaat akademskata zaednica<br />
vo Republika Makedonija.<br />
So ~l. 121 st. 1, 2 i 3 od Zakonot, opredeleni se nastavno-nau~nite<br />
i nastavnite zvawa na nastavnicite koi u~estvuvaat vo nastavnoobrazovniot<br />
proces.<br />
Vo ~l. 121 st. 4 od Zakonot, e opredeleno deka vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi mo`e da se vr{i izbor i vo nau~ni zvawa soglasno so<br />
Zakonot za nau~no-istra`uva~ka dejnost.<br />
Soglasno ~l. 121 st. 5 od Zakonot, visokoobrazovna dejnost<br />
mo`e da vr{i samo lice izbrano vo nastavno-nau~no, nastavno i sorabotni~ko<br />
zvawe za vremeto za koe e izbrano, a vo stavot 6 na ovoj ~len<br />
e opredelen isklu~ok od st. 5 so toa {to visokoobrazovna dejnost na<br />
studii od prv, vtor i tret ciklus mo`e da vr{i lice izbrano vo nau~no,<br />
odnosno sorabotni~ko zvawe soglasno so odredbite na zakonot za<br />
nau~no-istra`uva~kata dejnost, spored ekvivalentnosta na zvawata<br />
utvrdeni vo ovoj zakon.<br />
Spored ~l. 122 st. 1 od Zakonot, sorabotni~ki zvawa se pomlad<br />
asistent, asistent i pomlad lektor.<br />
Vo odredbite od ~l. 125-138 od navedeniot zakon se uredeni pra-<br />
{awa koi se odnesuvaat na: kriteriumite za izbor vo nastavno-nau~ni,<br />
lektorski i sorabotni~ki zvawa, konkursot za izbor, postapkata za<br />
izbor, zasnovaweto na raboten odnos na licata izbrani vo nastavnonau~no,<br />
nau~no i nastavno zvawe, odnosno sorabotni~ko zvawe, rokovite<br />
za koi se vr{i izborot vo ovie zvawa, izbor vo zvawe po istekot na<br />
vremeto za koe e izvr{en izborot, predvremen izbor vo povisoko zva-<br />
465
we, lica koi ne se izbrani vo zvawata poradi {to mu prestanuva rabotniot<br />
odnos kako i predvremen prestanok na izborot vo nastavno-nau~no,<br />
nau~no, nastavno i sorabotni~ko zvawe.<br />
So Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto<br />
obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008), visokoobrazovnata dejnost<br />
mo`at da ja vr{at samo nastavnici izbrani vo nastavno-nau~ni, nau~ni<br />
i nastavni zvawa poradi {to vo celiot zakon odnosno vo site negovi<br />
odredbi kade se spomnuvaat sorabotni~ki zvawa tie se izbri{ani.<br />
Ovoj zakon e vlezen vo sila na 26. 08. 2008 godina, a }e se primenuva od<br />
15. 09. 2010 godina.<br />
So ~l. 16 od izmenite na Zakonot, koja odredba }e se primenuva<br />
od 15. 09. 2011 godina, podnaslovot "Sorabotni~ki zvawa" i celiot ~l.<br />
122 od osnovniot zakon, so koj se opredeleni sorabotni~kite zvawa, se<br />
izbri{ani.<br />
So ~l. 17 od izmenite na Zakonot, izmenet e podnaslovot "Demonstratori"<br />
i ~l. 123 od osnovniot zakon, so toa {to izmenetiot podnaslov<br />
glasi "Sorabotnici" a od sodr`inata na ~l. 123 proizleguva deka<br />
na fakultetot, odnosno visokite stru~ni {koli od redot na studentite<br />
na studii od tret ciklus preku javen konkurs mo`at da se izbiraat<br />
sorabotnici za potrebite na nastavno-obrazovniot proces. Uslovite i<br />
na~inot na izborot na sorabotnicite i nivnite prava i obvrski se<br />
ureduvaat so statutot na univerzitetot, pravilnikot na edinicata,<br />
odnosno so statutot na samostojnata visoka stru~na {kola. Sorabotnicite<br />
u~estvuvaat vo nastavno-obrazovniot proces vo obem opredelen<br />
so studiskata programa. Visokoobrazovnata ustanova i sorabotnikot<br />
sklu~uvaat dogovor so koj gi ureduvaat me|usebnite prava i obvrski.<br />
So osporeniot ~l. 39 od izmenite na Zakonot, e opredeleno deka<br />
sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi koi do denot<br />
na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon imaat steknato nau~en stepen magister,<br />
dokolku do 15. 09. 2013 godina ne bidat izbrani vo nastavno-nau-<br />
~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva rabotniot odnos. Sorabotnicite<br />
vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi koi do denot na<br />
vleguvaweto vo sila na ovoj zakon nemaat steknato nau~en stepen magister,<br />
dokolku do 15. 09. 2015 godina ne bidat izbrani vo nastavno-nau-<br />
~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Od analizata na osporeniot ~l. 39 od izmenite na Zakonot, proizleguva<br />
deka so nego zakonodavecot predvidel preoden re`im, odnosno<br />
period vo koj sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi koi do denot na vleguvawe vo sila na Zakonot imaat steknato<br />
nau~en stepen magister i sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi koi do denot na vleguvawe vo sila na Zakonot nemaat<br />
steknato nau~en stepen magister, vo su{tina treba vo opredelen period<br />
(2013-2015) da se steknat so nau~en stepen doktorant i da bidat<br />
izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, a dokolku,<br />
466
ovie lica ne bidat izbrani vo nau~no zvawe, rabotniot odnos im prestanuva.<br />
Imaj}i gi predvid izmenite na Zakonot za visokoto obrazovanie,<br />
visokoobrazovnata dejnost mo`at da ja vr{at samo i isklu~itelno<br />
lica izbrani vo nastavno-nau~ni zvawa (docent, vonreden profesor i<br />
redoven profesor), a ne i lica so sorabotni~ki zvawa koi so izmenite<br />
na Zakonot, se ukinati.<br />
Vakvoto zakonsko re{enie sodejstvuva i so intencijata za usoglasuvawe<br />
na na{eto zakonodavstvo so zakonodavstvoto na Evropskata<br />
unija, preku natamo{no implementirawe na preporakite na Bolonskiot<br />
proces zaradi soobrazuvawe i usoglasuvawe so zakonodavstvoto<br />
i standardite vospostaveni na univerzitetite vo zemjite ~lenki na EU<br />
po odnos na nastavniot kadar.<br />
Ottuka, trgnuvaj}i od analizata na ustavnite i zakonski odredbi,<br />
posebno na osporeniot ~len od Zakonot, a od aspekt na navodite vo<br />
inicijativata, smetame deka tie navodi se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to visokoobrazovnata dejnost kako dejnost od<br />
javen interes se realizira i preku osposobuvawe i usovr{uvawe na kadri<br />
za visokoobrazovna dejnost {to ja vr{at lica izbrani vo nastavnonau~ni,<br />
nau~ni ili nastavni zvawa, {to licata izbrani vo nastavnonau~ni,<br />
nau~ni i nastavni zvawa i licata izbrani vo sorabotni~ki<br />
zvawa, pred izmenite na Zakonot zasnovale raboten odnos na opredeleno<br />
vreme od 5, odnosno 3 godini i po protek na vremeto za koe bile<br />
izbrani tie povtorno podle`at na izbor, odnosno reizbor pri {to dokolku<br />
ne bidat izbrani im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Spored toa, a poa|aj}i od faktot {to spored Zakonot, visokoobrazovnata<br />
dejnost mo`at da ja vr{at samo lica izbrani vo nastavnonau~ni,<br />
nau~ni i nastavni zvawa, a ne i lica izbrani vo sorabotni~ki<br />
zvawa, so osporenoto zakonsko re{enie od ~l. 19 se dava mo`nost za navremeno<br />
dooformuvawe na visokoto obrazovanie na postojnite i<br />
idnite magistri, odnosno vo opredelen period da se steknat so povisok<br />
nau~en stepen i da bidat izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno<br />
zvawe, a dokolku ne bidat izbrani im prestanuva rabotniot<br />
odnos, na koj na~in ne se doveduva vo pra{awe na~eloto na ednakvost,<br />
pravnata sigurnost na gra|anite kako element na vladeewe na pravoto<br />
i drugite odredbi od Ustavot na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Ova dotolku pove}e, {to i licata koi ve}e imaat steknato<br />
nau~en stepen doktorant, a ne bidat izbrani povtorno po protekot na<br />
vremeto za koe se izbrani ili poradi drugi pri~ini utvrdeni vo zakonot<br />
im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, s e p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
467
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 39 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto<br />
obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 28 april 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 39 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto<br />
obrazovanie ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
103/2008).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbata od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, obvrskata {to so osporeniot<br />
~len od Zakonot im se nametnuvala samo na sorabotnicite vraboteni<br />
vo visokoobrazovnite ustanovi, ne bila proporcionalna merka so<br />
celite za koi bila utvrdena bidej}i pretstavuvala zagrozuvawe na nivnata<br />
pravna sigurnost, ako se imale predvid posledicite {to ovaa kategorija<br />
na vraboteni }e ja trpele dokolku vo utvrdeniot rok ne bile<br />
izbrani ili ne se steknele so soodvetnit nau~en stepen. So ogled na<br />
iznesenoto smetal deka osporenata odredba od Zakonot ne bila vo soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9, ~len 32, ~len 51, ~len 52 stav<br />
4 i ~len 54 stav 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija, poradi {to<br />
predlo`i poveduvawe na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata<br />
odredba od Zakonot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so osporeniot ~len 39 od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto obrazovanie<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 103/2008), e opredeleno<br />
deka sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi<br />
koi do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon imaat steknato<br />
nau~en stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2013 godina ne bidat<br />
izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva<br />
rabotniot odnos. Sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi<br />
koi do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon nemaat steknato<br />
nau~en stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2015 godina ne<br />
bidat izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva<br />
rabotniot odnos.<br />
468
4. Vo ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, kako temelna vrednost<br />
na ustavniot poredok e utvrden principot na vladeeweto na<br />
pravoto.<br />
Spored ~lenot 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i<br />
verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~lenot 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored stavot<br />
2 od ovoj ~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno<br />
sekoe rabotno mesto, dodeka spored stavot 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon<br />
i so kolektivni dogovori.<br />
Spored ~lenot 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~lenot 52 stav 4 od Ustavot, zakonite i drugite propisi<br />
ne mo`at da imaat povratno dejstvo, osven po isklu~ok, vo slu~ai koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Soglasno ~lenot 54 stavovi 1 i 2 od Ustavot, slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai<br />
utvrdeni so Ustavot. Slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot mo-<br />
`at da bidat ograni~eni za vreme na vonredna sostojba spored odredbite<br />
na Ustavot.<br />
Spored ~len 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dva avtenti~no tolkuvawe na<br />
zakonite.<br />
Poa|aj}i od navedenoto, nesporno e deka Sobranieto na Republika<br />
Makedonija kako nositel na zakonodavnsta vlast mo`e da donesuva<br />
zakoni za site oblasti na op{testvoto, {to zna~i, me|u drugoto<br />
i za ureduvawe na pra{awa i odnosi povrzani so visokoobrazovnata<br />
dejnost. Vo ramkite na ureduvaweto na ovie pra{awa, pravo e na zakonodavecot<br />
da go utvrdi vidot i stepenot na stru~nata podgotovka na<br />
nastavniot i drugiot kadar koi vr{at opredeleni raboti od visokoobrazovnata<br />
dejnost, kako {to e vo konkretniot slu~aj so Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto obrazovanie ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija, br. 103/2008).<br />
So ~lenot 1 od Zakonot za visokoto obrazovanie ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija“ br. 35/2008, 103/2008, 26/2009, 83/2009<br />
i 99/2009), e opredeleno deka so Zakonot se ureduvaat avtonomijata na<br />
univerzitetot i akademskata sloboda, uslovite i postapkata za osnovawe<br />
i prestanok na visokoobrazovnite ustanovi, sistemot za obezbeduvawe<br />
i ocenuvawe na kvalitetot na visokoto obrazovanie, osnovite za<br />
469
organizacija, upravuvawe, razvoj i finansirawe na visokoobrazovnata<br />
dejnost.<br />
Vo ~lenovite 4 i 6 od Zakonot, utvrdeno e deka dejnosta na visokoobrazovnite<br />
ustanovi e od javen interes i ja ostvaruvaat lica izbrani<br />
vo nastavno-nau~ni stru~ni zvawa koi ja so~inuvaat akademskata<br />
zaednica vo Republika Makedonija.<br />
So ~lenot 121 stavovi 1, 2 i 3 od Zakonot, opredeleni se nastavno-nau~nite<br />
i nastavnite zvawa na nastavnicite koi u~estvuvaat vo nastavno-obrazovniot<br />
proces.<br />
Vo ~lenot 121 stav 4 od Zakonot, e opredeleno deka vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi mo`e da se vr{i izbor i vo nau~ni zvawa soglasno<br />
so Zakonot za nau~no-istra`uva~ka dejnost.<br />
Soglasno ~lenot 121 stav 5 od Zakonot, visokoobrazovna dejnost<br />
mo`e da vr{i samo lice izbrano vo nastavno-nau~no, nastavno i sorabotni~ko<br />
zvawe za vremeto za koe e izbrano, a vo stavot 6 na ovoj ~len<br />
e opredelen isklu~ok od stavot 5 so toa {to visokoobrazovna dejnost<br />
na studii od prv, vtor i tret ciklus mo`e da vr{i lice izbrano vo nau~no,<br />
odnosno sorabotni~ko zvawe soglasno so odredbite na Zakonot za<br />
nau~no-istra`uva~kata dejnost, spored ekvivalentnosta na zvawata<br />
utvrdeni vo ovoj zakon.<br />
Spored ~lenot 122 stav 1 od Zakonot, sorabotni~ki zvawa se<br />
pomlad asistent, asistent i pomlad lektor.<br />
Vo odredbite od ~lenovite 125-138 od navedeniot zakon se uredeni<br />
pra{awata koi se odnesuvaat na: kriteriumite za izbor vo nastavno-nau~ni,<br />
lektorski i sorabotni~ki zvawa, konkursot za izbor,<br />
postapkata za izbor, zasnovaweto na raboten odnos na licata izbrani<br />
vo nastavno-nau~no, nau~no i nastavno zvawe, odnosno sorabotni~ko<br />
zvawe, rokovite za koi se vr{i izborot vo ovie zvawa, izbor vo zvawe<br />
po istekot na vremeto za koe e izvr{en izborot, predvremen izbor vo<br />
povisoko zvawe, lica koi ne se izbrani vo zvawata poradi {to mu prestanuva<br />
rabotniot odnos kako i predvremen prestanok na izborot vo<br />
nastavno-nau~no, nau~no, nastavno i sorabotni~ko zvawe.<br />
So Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za visokoto<br />
obrazovanie (“Slu`ben vesnik na Republika Makedonija” br. 103/<br />
2008), visokoobrazovnata dejnost mo`at da ja vr{at samo nastavnici<br />
izbrani vo nastavno-nau~ni, nau~ni i nastavni zvawa poradi {to vo<br />
celiot zakon odnosno vo site negovi odredbi kade se spomnuvaat sorabotni~ki<br />
zvawa tie se izbri{ani. Ovoj zakon e vlezen vo sila na 26<br />
avgust 2008 godina, a }e se primenuva od 15 septemvri 2010 godina.<br />
So ~lenot 16 od izmenite na Zakonot, koja odredba }e se primenuva<br />
od 15 septemvri 2011 godina, podnaslovot "Sorabotni~ki zvawa"<br />
i celiot ~len 122 od osnovniot zakon, so koj se opredeleni sorabotni~kite<br />
zvawa, se izbri{ani.<br />
So ~lenot 17 od izmenite na Zakonot, izmenet e podnaslovot<br />
"Demonstratori" i ~lenot 123 od osnovniot zakon, so toa {to izmene-<br />
470
tiot podnaslov glasi "Sorabotnici" a od sodr`inata na ~lenot 123<br />
proizleguva deka na fakultetot, odnosno visokite stru~ni {koli od<br />
redot na studentite na studii od tret ciklus preku javen konkurs mo-<br />
`at da se izbiraat sorabotnici za potrebite na nastavno-obrazovniot<br />
proces. Uslovite i na~inot na izborot na sorabotnicite i nivnite<br />
prava i obvrski se ureduvaat so statutot na univerzitetot, pravilnikot<br />
na edinicata, odnosno so statutot na samostojnata visoka stru~na<br />
{kola. Sorabotnicite u~estvuvaat vo nastavno-obrazovniot proces vo<br />
obem opredelen so studiskata programa. Visokoobrazovnata ustanova i<br />
sorabotnikot sklu~uvaat dogovor so koj gi ureduvaat me|usebnite prava<br />
i obvrski.<br />
So osporeniot ~len 39 od izmenite na Zakonot, e opredeleno<br />
deka sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi koi do<br />
denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon imaat steknato nau~en stepen<br />
magister, dokolku do 15 septemvri 2013 godina ne bidat izbrani vo<br />
nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva rabotniot<br />
odnos. Sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite ustanovi koi<br />
do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon nemaat steknato nau~en<br />
stepen magister, dokolku do 15 septemvri 2015 godina ne bidat izbrani<br />
vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, im prestanuva rabotniot<br />
odnos.<br />
Od analizata na osporeniot ~len 39 od izmenite na Zakonot,<br />
proizleguva deka so nego zakonodavecot predvidel preoden re`im,<br />
odnosno period vo koj sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi koi do denot na vleguvawe vo sila na Zakonot imaat steknato<br />
nau~en stepen magister i sorabotnicite vraboteni vo visokoobrazovnite<br />
ustanovi koi do denot na vleguvawe vo sila na Zakonot nemaat<br />
steknato nau~en stepen magister, vo su{tina treba vo opredelen period<br />
(2013-2015) da se steknat so nau~en stepen doktorant i da bidat<br />
izbrani vo nastavno-nau~no, nau~no ili nastavno zvawe, a dokolku,<br />
ovie lica ne bidat izbrani vo nau~no zvawe, rabotniot odnos im prestanuva.<br />
Imaj}i gi predvid izmenite na Zakonot za visokoto obrazovanie,<br />
proizleguva deka visokoobrazovnata dejnost mo`at da ja vr{at<br />
samo i isklu~itelno lica izbrani vo nastavno-nau~ni zvawa (docent,<br />
vonreden profesor i redoven profesor), a ne i lica so sorabotni~ki<br />
zvawa koi so izmenite na Zakonot, se ukinati.<br />
Vakvoto zakonsko re{enie soodejstvuva i so intencijata za usoglasuvawe<br />
na na{eto zakonodavstvo so zakonodavstvoto na Evropskata<br />
unija, preku natamo{no implementirawe na preporakite na Bolonskiot<br />
proces zaradi soobrazuvawe i usoglasuvawe so zakonodavstvoto i<br />
standardite vospostaveni na univerzitetite vo zemjite ~lenki na EU<br />
po odnos na nastavniot kadar.<br />
471
Ottuka, trgnuvaj}i od analizata na ustavnite i zakonski odredbi,<br />
posebno na osporeniot ~len od Zakonot, a od aspekt na navodite vo<br />
inicijativata, Sudot utvrdi deka tie navodi se neosnovani.<br />
Imeno, visokoobrazovnata dejnost kako dejnost od javen interes<br />
se realizira i preku osposobuvawe i usovr{uvawe na kadri za visokoobrazovna<br />
dejnost {to ja vr{at lica izbrani vo nastavno-nau~ni,<br />
nau~ni ili nastavni zvawa, {to licata izbrani vo nastavno-nau~ni,<br />
nau~ni i nastavni zvawa i licata izbrani vo sorabotni~ki zvawa, pred<br />
izmenite na Zakonot zasnovale raboten odnos na opredeleno vreme od<br />
5 odnosno 3 godini i po protek na vremeto za koe bile izbrani tie povtorno<br />
podle`at na izbor, odnosno reizbor pri {to dokolku ne bidat<br />
izbrani im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Spored toa, a poa|aj}i od faktot {to spored Zakonot, visokoobrazovnata<br />
dejnost mo`at da ja vr{at samo lica izbrani vo nastavnonau~ni,<br />
nau~ni i nastavni zvawa, a ne i lica izbrani vo sorabotni~ki<br />
zvawa, Sudot oceni deka so osporenoto zakonsko re{enie od ~len 19 se<br />
dava mo`nost za navremeno dooformuvawe na visokoto obrazovanie na<br />
postojnite i idnite magistri, odnosno vo opredelen period da se steknat<br />
so povisok nau~en stepen i da bidat izbrani vo nastavno-nau~no,<br />
nau~no ili nastavno zvawe, a dokolku ne bidat izbrani im prestanuva<br />
rabotniot odnos, na koj na~in ne se doveduva vo pra{awe na~eloto na<br />
ednakvost, pravnata sigurnost na gra|anite kako element na vladeewe<br />
na pravoto i drugite odredbi od Ustavot na koi se povikuva podnositelot<br />
na inicijativata. Ova dotolku pove}e, {to i licata koi ve}e<br />
imaat steknato nau~en stepen doktorant, a ne bidat izbrani povtorno<br />
po protekot na vremeto za koe se izbrani ili poradi drugi pri~ini<br />
utvrdeni vo zakonot im prestanuva rabotniot odnos.<br />
Poradi goreiznesenoto, Sudot oceni deka vo konkretniot slu-<br />
~aj ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata<br />
odredba od Zakonot so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9, ~len 32,<br />
~len 51, ~len 52 stav 4 i ~len 54 stav 1 i 2 od Ustavot, poradi {to<br />
odlu~i kako vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese, vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
472
35. U. br. 255/2009 (19. 05. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 52 st. 10, vo delot: "`alba," ~l. 53 st. 2 al. 4 i st. 8, vo delot:<br />
"{to ja opredeluva ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotata od oblasta na trudot koja treba da<br />
bide razumna i soodvetna na zna~eweto, obemot na rabotata na ~lenovite<br />
i slo`enosta na prekr{ocite," ~l. 55 st. 11, vo delot: "i tro{kovnik"<br />
i st. 13 od Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota ("SV RM,"<br />
br. 92/2007).<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi od Zakonot<br />
^len 52<br />
Prekr{o~en organ<br />
(1) Za prekr{ocite utvrdeni vo ~lenovite 56 i 57 od ovoj zakon,<br />
prekr{o~na postapka vodi i prekr{o~na sankcija izrekuva organot na<br />
dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot (vo natamo{niot<br />
tekst: prekr{o~en organ).<br />
(2) Prekr{o~nata postapka od stavot (1) na ovoj ~len pred prekr{o~niot<br />
organ ja vodi Komisija za odlu~uvawe po prekr{ok (vo natamo{niot<br />
tekst: Prekr{o~nata komisija) formirana od strana na ministerot<br />
koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na trudot.<br />
(3) Prekr{o~nata komisija e sostavena od ovlasteni slu`beni<br />
lica vraboteni vo organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na trudot od koi eden ja vr{i funkcijata na pretsedatel na<br />
Prekr{o~nata komisija.<br />
(4) Prekr{o~nata komisija e sostavena od tri ~lena od koi:<br />
- dvajca diplomirani pravnici, od koi eden so polo`en pravosuden<br />
ispit so pet godini rabotno iskustvo vo svojata oblast i<br />
- eden ~len so visoka stru~na podgotovka od oblasta na tehni~kite<br />
nauki, so pet godini rabotno iskustvo vo svojata oblast,<br />
(5) Prekr{o~nata komisija se izbira za vremetraewe od tri godini<br />
so pravo na reizbor na ~lenovite.<br />
(6) Za pretsedatel na Prekr{o~nata komisija mo`e da bide<br />
izbran samo diplomiran pravnik.<br />
(7) Prekr{o~nata komisija za prekr{o~niot organ odlu~uva po<br />
prekr{ocite utvrdeni vo ovoj ili drug zakon i izrekuva prekr{o~ni<br />
473
sankcii utvrdeni so ovoj zakon, Zakonot za prekr{ocite i/ili so drug<br />
zakon.<br />
(8) Pokraj ~lenovite na Prekr{o~nata komisija, ministerot<br />
koj rakovodi so organot nadle`en za rabotite od oblasta na trudot,<br />
mo`e da opredeli sekretar na Prekr{o~nata komisija koj vr{i administrativni<br />
raboti za komisijata i zamenici ~lenovi koi pi isklu~ok<br />
u~estvuvaat vo rabotata na Prekr{o~nata komisija vo slu~aj na otsustvo<br />
na nekoj od ~lenovite.<br />
(9) Prekr{o~nata komisija donesuva delovodnik za svojata rabota.<br />
(10) Protiv re{enieto na Prekr{o~nata komisija, so koe se<br />
izrekuva prekr{o~na sankcija mo`e da se podnese `alba za poveduvawe<br />
na upraven spor pred nadle`niot sud.<br />
^len 53<br />
Rabota na Prekr{o~nata komisija<br />
(1) Ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot mo`e da formira pove}e<br />
prekr{o~ni komisii koi }e bidat nadle`ni za vodewe na prekr{o~na<br />
postapka za prekr{oci za oddelni oblasti i/ili za oddelni podra~ja<br />
od Republika Makedonija.<br />
(2) ^len na Prekr{o~nata komisija mo`e da se razre{i:<br />
- so istekot na vremeto za koe e imenuvan za ~len,<br />
- po negovo barawe,<br />
- so ispolnuvawe na uslovite za starosna penzija soglasno so zakon,<br />
- ako e osuden so pravosilna sudska presuda za krivi~no delo,<br />
- ako mu se utvrdi trajna nesposobnost,<br />
- ako se utvrdi prekr{uvawe na propisite za vodewe na prekr-<br />
{o~na postapka so pravosilna odluka,<br />
- ako ne gi ispolnuva obvrskite koi proizleguvaat od raboteweto<br />
vo Prekr{o~nata komisija i<br />
- ako ne prijavil postoewe na konflikt na interesi za slu~aj za<br />
koj re{ava Prekr{o~nata komisija.<br />
(3) Predlog za razre{uvawe na ~len na komisija za slu~aite od<br />
stavot (2) alinei 3 do 8 na ovoj ~len podnesuva pretsedatelot na Prekr{o~nata<br />
komisija do ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot.<br />
(4) Prekr{o~nata komisija ima pravo da izveduva dokazi i sobira<br />
podatoci koi se neophodni za utvrduvawe na prekr{okot, kako i<br />
da vr{i drugi raboti i prezema dejstvija utvrdeni so ovoj zakon, Zakonot<br />
za prekr{ocite i/ili so drug zakon.<br />
(5) ^lenovite na Prekr{o~nata komisija se samostojni i nezavisni<br />
vo rabotata na Prekr{o~nata komisija i odlu~uvaat vrz osnova<br />
na svoeto stru~no znaewe i samostojno ubeduvawe.<br />
474
(6) Prekr{o~nata komisija raboti vo sovet, a odlu~uva so mnozinstvo<br />
glasovi od vkupniott broj na ~lenovi.<br />
(7) Prekr{o~niot organ vodi edinstvena evidencija na prekr-<br />
{ocite, izre~enite sankcii i donesenite odluki na na~in propi{an<br />
od ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za rabotite od oblasta na trudot po prethodno mislewe na ministerot<br />
koj rakovodi so organot nadle`en za rabotite od oblasta na pravdata.<br />
(8) ^lenovite na Prekr{o~nata komisija imaat pravo na nagrada<br />
za svojata rabota vo Prekr{o~nata komisija {to ja opredeluva ministerot<br />
koj rakoodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotata<br />
od oblasta na trudot koja treba da bide razumna i soodvetna na<br />
zna~eweto, obemot na rabotata na ~lenovite i slo`enosta na prekr-<br />
{ocite.<br />
^len 55<br />
Posreduvawe<br />
(1) Za prekr{ocite od ~lenot 58 na ovoj zakon, dr`avnite inspektori<br />
mo`at na storitelot na prekr{okot da mu ponudat posreduvawe<br />
i postignuvawe soglasnost so koja storitelot na prekr{okot<br />
treba da gi otstrani posledicite od prekr{okot.<br />
(2) Dr`avniot inspektor za slu~aite od stavot (1) na ovoj ~len<br />
sostavuva zapisnik vo koj se konstatira soglasnosta na dvete strani za<br />
pokrenuvawe na postapka za posreduvawe na koj se potpi{uva i storitelot<br />
na prekr{okot.<br />
(3) Postapka za posreduvawe se pokrenuva so barawe od strana<br />
na dr`avniot inspektor vo rok od osum dena od denot koga e konstatirano<br />
storuvaweto na prekr{okot.<br />
(4) Soglasnosta za posreduvawe treba da se postigne vo rok od<br />
osum dena od denot koga e zapo~nata postapka za posreduvawe.<br />
(5) Postapkata za posreduvawe se vodi pred komisija za posreduvawe<br />
formirana od ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot.<br />
(6) Komisijata e sostavena od tri ~lena, od koi eden ja vr{i<br />
funkcijata na pretsedatel. ^lenovite na komisijata se izbiraat od redot<br />
na dr`avnite slu`benici vraboteni vo organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot od koi eden e diplomiran<br />
pravnik.<br />
(7) Pretsedatelot e dol`en da ja zapo~ne postapkata na komisijata<br />
vo rok od 24 ~asa od denot koga e pristignato baraweto od stavot<br />
(3) na ovoj ~len.<br />
(8) Komisijata raboti na sednica na koja zadol`itelno prisustvuvaat<br />
pretstavnici na storitelot na prekr{okot i dr`avniot inspektor.<br />
(9) Za sklu~enata soglasnost po posreduvaweto se sostavuva<br />
spogodba vo koja se konstatira soglasnosta na dvete strani.<br />
475
(10) Vo spogodbata se utvrduvaat obvrskite na storitelot na<br />
prekr{okot, a osobeno tro{ocite koi treba da gi prezeme storitelot<br />
so cel da gi otstrani posledicite od prekr{okot.<br />
(11) Ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprva<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot, donesuva delovnik i tro-<br />
{kovnik za rabota na komisijata.<br />
(12) ^lenovite vo komisijata za posreduvawe imaat pravo na nagrada<br />
za svojata rabota vo komisijata koja treba da bide razumna i soodvetna<br />
na zna~eweto, obemot na rabota na ~lenovite i slo`enosta na<br />
prekr{ocite.<br />
(13) Vidot i tro{ocite utvrdeni vo tro{kovnikot od stavot<br />
(11) na ovoj ~len se opredeluvaat vrz osnova na realnite tro{oci {to<br />
gi ima organot zaradi obezbeduvawe na rabota na komisijata za posreduvawe.<br />
(14) Komisijata za posreduvawe e dol`na da vodi evidencija za<br />
povedenite postapki za posreduvawe i za nivniot ishod.<br />
(15) Spogodbata od stavot (9) na ovoj ~len ima sila na izvr{na<br />
isprava.<br />
476<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, so ~l. 52 st. 10 od Zakonot, se<br />
povreduval ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 50 st. 2 i ~l. 51 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, od pri~ina {to, soglasno ~l. 19 od Zakonot za upravnite<br />
sporovi, upraven spor se poveduval so tu`ba, a ne so `alba, kako bilo<br />
predvideno vo osporeniot zakonski del.<br />
^lenot 53 st. 2 al. 4 od Zakonot, ne bil vo soglasnost so odredbite<br />
od Ustavot, bidej}i, spored podnositelot na inicijativata, so<br />
osporenata odredba od Zakonot se propi{uval prestanok na vr{ewe na<br />
opredeleno pravo, odnosno dol`nost - funkcija ~len na prekr{o~na<br />
komisija, kako pravna posledica od osuda za krivi~no delo {to nastapuva<br />
po sila na zakon. Me|utoa, spored inicijativata, gubeweto na pravata<br />
vo ovoj kontekst mo`ele da nastapi samo ako toa bilo utvrdeno so<br />
konkretna pravosilna sudska presuda, kak pravna posledica na osudata.<br />
Podnositelot na inicijativata naveduva deka osporeniot ~l. 53<br />
st. 8, kako i ~l. 55 st. 11 i 13 od Zakonot, ne bile potpolni i precizni,<br />
zatoa {to ne se znaelo vrz osnova na koi zakonski kriteriumi i parametri<br />
ministerot koj rakovodel so organot na dr`avnata uprava od<br />
oblasta na trudot ja opredeluval nagradata za rabota vo prekr{o~nata<br />
komisija i komisijata za posreduvawe {to, se podrazbiralo pod poimot<br />
razumna i soodvetna na zna~eweto, obemot na rabotata na ~lenovite<br />
i slo`enosta na prekr{ocite, {to se toa realni tro{oci. Poradi<br />
navedenoto, smeta deka osporenite odredbi od Zakonot ne bile vo<br />
soglasnost so temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija - vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na
zakonodavna, izvr{na i sudska predvidena vo ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51,<br />
~l. 68 st. 1 al. 2, ~l. 91 al. 1 i 5, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
Pravno mislewe<br />
1) Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 50 st. 2 od Ustavot, se garantira sudska za{tita na<br />
zakonitosta na poedine~nite akti na dr`avnata uprava i na drugite<br />
institucii {to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
Vo ~l. 51 od Ustavot e predvideno deka vo Republika Makedonija<br />
zakonite moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi<br />
propisi so Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot<br />
i zakonite.<br />
Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota gi utvrduva merkite<br />
za bezbednost i zdravje pri rabota, obvrskite na rabotodava~ot i<br />
pravata i obvrskite na vrabotenite od oblasta na bezbednosta i zdravjeto<br />
pri rabota, kako i preventivnite merki protiv profesionalnite<br />
rizici, otstranuvaweto na rizi~nite faktori za nesre}a, informarawe,<br />
konsumirawe, obuka na rabotnicite i nivnite pretstavnici i<br />
nivno u~estvo vo planiraweto i prezemaweto na merki za bezbednosti<br />
zdravje pri rabota (~len 1).<br />
Edna od merkite predvidena vo Zakonot, e i izrekuvaweto na<br />
prekr{o~na sancija koja {to ja izrekuva prekr{o~niot organ pred koj<br />
Prekr{o~nata postapka ja vodi Komisija za odlu~uvawe po prekr{ok<br />
koja e formirana od strana na ministerot koj rakovodi so organot na<br />
dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot.<br />
Vo osporeniot st. 10 na ~l. 52 od Zakonot, e predvideno deka<br />
protiv re{enieto na Prekr{o~nata komisija so koi se izrekuva prekr{o~na<br />
sankcija, mo`e da se podnese `alba za poveduvawe na upraven<br />
spor pred nadle`niot sud.<br />
Vo Glava V od Zakonot za upravnite sporovi ("SV RM," br. 62/<br />
2006) vo koja se regulira postapkata vo upravnite sporovi, e sodr`an<br />
~l. 19, spored koj, upravniot spor se poveduva so tu`ba. Imeno, soglasno<br />
ovoj zakon upraven spor mo`e da se povede zaradi obezbeduvawe sudska<br />
za{tita na pravata i pravnite interesi na fizi~kite i pravnite<br />
lica i zaradi obezbeduvawe na zakonitosta, a protiv aktite na organite<br />
na dr`avnata uprava Vladata, drugite dr`avni organi, op{tinite<br />
i Gradot Skopje, organizacii utvrdeni so zakon i na drugi pravni lica<br />
vo vr{ewe na javni ovlastuvawa, koga re{avaat za pravata i obvrskite<br />
vo poedine~ni upravni raboti, kako i za aktite doneseni vo prekr{o-<br />
~na postapka.<br />
477
Ottuka, jasno proizleguva deka osporeniot ~l. 52 st. 10 od Zakonot<br />
za bezbednost i zddravje pri rabota, po svojata sodr`ina i su{-<br />
tina, ne e vo sprotivnost so odredbite od Ustavot na Republika Makedonija<br />
od pri~ina {to istiot vo ureduvaweto na pravnite odnosi ne<br />
doveduva do ograni~uvaweto na pravoto na sudska za{tita pred nadle-<br />
`niot sud. Imeno, tokmu so ovoj ~len se ostvaruva pravoto na sudska<br />
za{tita, {to e vo soglasnost so ~l. 50 od Ustavot kako i so Amandmanot<br />
XX od Ustavot, vo koj e predvideno deka protiv kone~na odluka<br />
za prekr{ok se garantira sudska za{tita pod uslovi i postapka uredeni<br />
so zakon.<br />
Vidot na pravnoto sredstvo koj {to e opredelen vo osporeniot<br />
st. 10 od ~l. 52 od Zakonot, spored na{e mislewe, e od irelevantno<br />
zna~ewe, od pri~ina {to Zakonot za upravnite sporovi, kako lex<br />
specialis, go ureduva vidot na pravnoto sredstvo so koe se poveduva upravniot<br />
spor. Napraveniot propust po odnos na vidot na pravnoto sredstvo<br />
so koe se poveduva postapkata za sudska za{tita pred Upravniot<br />
sud, spored nas, e od formalno zna~ewe, poradi {to smetame deka i<br />
istaknatite navodi vo inicijativata vo ovaa nasoka se neosnovani, od<br />
pri~ina {to od celinata na osporenata odredba proizleguva deka istata<br />
e vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 50 st. 2 i ~l. 51 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija.<br />
2) Navodite vo inicijativata po odnos na ~l. 53 st. 2 al. 4 od<br />
Zakonot, smetame deka se osnovani, od slednive pri~ini.<br />
Spored ~l. 53 st. 2 al. 4 od Zakonot ~len na Prekr{o~nata<br />
komisija mo`e da se razre{i ako e osuden so pravosilna sudska presuda<br />
za krivi~no delo.<br />
Edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok, soglasno ~l.<br />
8 st. 1 al. 3 od Ustavot e vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~l. 9 st. 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Spored ~l. 13 st. 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo delo<br />
}e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so pravosilna<br />
sudska odluka, a spored ~l. 14 st. 1 od Ustavot, nikoj ne mo`e da<br />
bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno so zakon<br />
ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
Osporenata odredba od ~l. 33 st. 2 al. 4 od Zakonot, go sodr`i<br />
eden od osnovite za razre{uvawe na ~len na Prekr{o~nata komisija<br />
predvidena vo st. 2 na ~l. 53 od ovoj zakon.<br />
Od sodr`inata na osporenata odredba proizleguva deka osudata<br />
so pravosilna sudska presuda za krivi~no delo, pretstavuva osnova za<br />
razre{uvawe na ~len na Prekr{o~na komisija od toa kako e formulirana<br />
odredbata, proizleguva deka osporenata odredba se odnesuva za<br />
osuda za krivi~no delo voop{to, bez ogled na negoviot vid, priroda<br />
ili te`ina i nezavisno od vidot i visinata na sankcijata. Spored<br />
478
na{e mislewe, so toa se ograni~uva po sila na zakon pravoto na ~len<br />
na Prekr{o~nata komisija da ja vr{i ovaa dol`nost i vo slu~aj koga<br />
krivi~noto delo za koe liceto e osudeno ne e vo nikakva vrska so<br />
vr{eweto na ovaa dejnost. Vakvata preop{ta formulacija na osporenata<br />
odredba ne e dovolno precizna i jasna i kako takva ne obezbeduva<br />
pravna sigurnost na gra|anite, {to e eden od elementite na ustavniot<br />
princip na vladeeweto na pravoto.<br />
So ogled na toa {to vo osporenata al. 4 od st. 2 na ~l. 53 od Zakonot<br />
za bezbednost pri rabota ne se navedeni nitu vidot na krivi~nite<br />
dela, nitu pak izre~enite sankcii koi vo konkreten slu~aj bi pretstavuvale<br />
osnov za prestanuvawe na mandatot na ~len na Prekr{o~nata<br />
komisija, spored nas, proizleguva deka osudata za koe bilo krivi~no<br />
delo, na koja bilo krivi~na sankcija e osnov za prestanok na dol`nosta<br />
~len na Prekr{o~nata komisija. Poradi nepreciznosta na odredbata,<br />
bi mo`elo da nastane situacija osudata za krivi~no delo koe<br />
nema nikakva vrska so dol`nosta ~len na Prekr{o~nata komisija, da<br />
bide osnov za prestanok na negoviot mandat.<br />
Imaj}i ja vo vid formulacijata na navedenata zakonska odredba,<br />
a trgnuvaj}i od ustavnosudskata analiza, smetame deka istata e nedovolno<br />
precizna i jasna i kako takva ne obebeduva pravna sigurnost<br />
na gra|anite, kako eden od elementite na principot na vladeewe na<br />
pravoto garantirano so ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, poradi {to osnovano<br />
mo`e da se dovede vo pra{awe negovata soglasnost so ovoj ~len od<br />
Ustavot.<br />
3) Osporeniot ~l. 53 st. 8 od Zakonot go utvrduva pravoto na<br />
~lenovite na Prekr{o~nata komisija na nagrada za svojata rabota vo<br />
Prekr{o~nata komisija {to ja opredeluva ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotta od oblasta na trudot<br />
koja treba da bide razumna i soodvetna na zna~eweto, obemot na<br />
rabotata na ~lenovite i slo`enosta na prekr{ocite.<br />
Spored ~l. 55 st. 11 od Zakonot, ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot,<br />
donesuva delovnik i tro{kovnik za rabota na komisijata, a vo st.<br />
13 od istiot ~len od Zakonot, e predvideno deka vidot na tro{ocite<br />
utvrdeni vo tr{kovnikot vo st. 11 na ovoj ~len se opredeluvaat vrz<br />
osnova na realnite tro{oci {to gi ima organot zaradi obezbeduvawe<br />
na rabota na komisijata za posreduvawe.<br />
Navedenite ~lenovi od Zakonot, podnositelot na inicijativata<br />
gi osporuva od pri~ina {to smeta deka istite se nepotpolni i neprecizni,<br />
poradi {to se povreduvale temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija - vladeeweto na pravoto i podelbata<br />
na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska. Me|utoa, spored<br />
na{e mislewe od analizata na celinata na Zakonot proizleguva deka<br />
ministerot pri opredeluvaweto na nadomestokot na nagradi za rabota<br />
na komisijata, kako i za tro{ocite, treba da vodi smetka visinata na<br />
479
nagradata kako i za vidot na tro{ocite da bide razumna i soodvetna vo<br />
ramkite na toa {to zna~at realni tro{oci.<br />
Spored napred navedenoto proizleguva deka ovlastuvaweto na<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotata od oblasta na trudot da ja opredeli nagradata pri rabota,<br />
kako i vidot na tro{ocite, ne mo`e da se dovede pod somnevawe od<br />
aspekt na podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvvr{na i<br />
sudska i ustavno-utvrdenata polo`ba i uloga na ministerot kako nositel<br />
na izvr{nata vlast da donesuva uredbi i drugi propisi za izvr{uvawe<br />
na zakonite.<br />
Toa voedno zna~i deka konkretniot minister pri opredeluvaweto<br />
na visinata na nadomestokot za nagrada pri rabota na ~len na<br />
Prekr{o~nata komisija, kako i opredeluvaweto na vidot na tro{ocite,<br />
zadol`itelno treba da vodi smetka visinata na nagradata e vidot<br />
na tro{ocite da bide razumna i soodvetna vo ramkite na toa {to zna~i<br />
realni tro{oci. Pra{aweto dali vo doneseniot podzakonski akt ministerot<br />
se dvi`i tokmu vo ramkite na taka dadenoto ovlastuvawe i<br />
opredelenite zakonski kriteriumi mo`e da bide predmet na ocena<br />
edinstveno preku ostvaruvaweto na ustavnosta i zakonitosta na koj<br />
konkreten podzakonski akt.<br />
Soglasno napravenata ustavnosudska analiza se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na utavnosta na ~l. 53<br />
st. 2 al. 4 od Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota ("SV RM," br.<br />
92/2007) i<br />
3. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 52 st. 10, ~l. 53 st. 8, vo delot: "{to ja opredeluva ministerot koj<br />
rakovodi so organot za dr`avnata uprava nadle`en za rabotata od<br />
oblasta na trudot koja treba da bide razumna i soodvetna na zna~eweto,<br />
obemot na rabota na ~lenovite i slo`enosta na prekr{ocite "i ~l. 55<br />
st. 11, vo delot: "i tro{kovnik" i st. 13 od Zakonot ozna~en vo to~kata<br />
2 od ovoj predlog.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 19 maj 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
52 stav 10, vo delot: "`alba" i ~len 53 stav 2 alineja 4 od Zakonot za<br />
480
ezbednost i zdravje pri rabota ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 92/2007).<br />
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 53 stav 8, vo delot: "{to ja opredeluva ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avna uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot<br />
koja treba da bide razumna i soodvetna na zna~eweto, obemot i rabotata<br />
na ~lenovite i slo`enosta na prekr{ocite“, ~len 55 stav 11, vo<br />
delot: "i tro{kovnik" i stav 13 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
3. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenovite od Zakonot ozna~en vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so ~lenot 52 stav 10 od Zakonot,<br />
se povreduval ~lenot 8 stav 1 alineja 3, ~len 50 stav 2 i ~len 51<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, od pri~ina {to, soglasno ~len 19<br />
od Zakonot za upravnite sporovi, upraven spor se poveduval so tu`ba,<br />
a ne so `alba, kako bilo predvideno vo osporeniot zakonski del.<br />
^lenot 53 stav 2 alineja 4 od Zakonot, ne bil vo soglasnost so<br />
odredbite od Ustavot, bidej}i, spored podnositelot na inicijativata,<br />
so osporenata odredba od Zakonot se propi{uval prestanok na vr{ewe<br />
na opredeleno pravo, odnosno dol`nost - funkcija ~len na prekr{o~na<br />
komisija, kako pravna posledica od osuda za krivi~no delo {to nastapuva<br />
po sila na zakon. Me|utoa, spored inicijativata, gubeweto na<br />
pravata vo ovoj kontekst mo`elo da nastapi samo ako toa bilo utvrdeno<br />
so konkretna pravosilna sudska presuda, kakO pravna posledica na<br />
osudata.<br />
Podnositelot na inicijativata naveduva deka osporeniot ~len<br />
53 stav 8, kako i ~lenot 55 stavovi 11 i 13 od Zakonot, ne bile potpolni<br />
i precizni, zatoa {to ne se znaelo vrz osnova na koi zakonski kriteriumi<br />
i parametri ministerot koj rakovodel so organot na dr`avnata<br />
uprava od oblasta na trudot ja opredeluval nagradata za rabota vo<br />
prekr{o~nata komisija i komisijata za posreduvawe i {to, se podrazbiralo<br />
pod poimot razumna i soodvetna na zna~eweto, obemot na rabotata<br />
na ~lenovite i slo`enosta na prekr{ocite, {to se toa realni tro-<br />
{oci. Poradi navedenoto se smeta deka osporenite odredbi od Zakonot<br />
ne bile vo soglasnost so temelnite vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija - vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska predvidena vo ~len 8<br />
stav 1 alinei 3 i 4, ~lenot 51, ~len 68 stav 1 alineja 2, ~len 91 alinei 1<br />
i 5, ~lenot 95 stav 3 i ~lenot 96 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~lenot 52 od Zakonot:<br />
(1) Za prekr{ocite utvrdeni vo ~lenovite 56 i 57 od ovoj zakon,<br />
prekr{o~na postapka vodi i prekr{o~na sankcija izrekuva organot na<br />
481
dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot (vo natamo{niot<br />
tekst: prekr{o~en organ).<br />
(2) Prekr{o~nata postapka od stavot (1) na ovoj ~len pred prekr{o~niot<br />
organ ja vodi Komisija za odlu~uvawe po prekr{ok (vo natamo{niot<br />
tekst: Prekr{o~nata komisija) formirana od strana na<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotite od oblasta na trudot.<br />
(3) Prekr{o~nata komisija e sostavena od ovlasteni slu`beni<br />
lica vraboteni vo organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na trudot od koi eden ja vr{i funkcijata na pretsedatel na<br />
Prekr{o~nata komisija.<br />
(4) Prekr{o~nata komisija e sostavena od tri ~lena od koi:<br />
- dvajca diplomirani pravnici, od koi eden so polo`en pravosuden<br />
ispit so pet godini rabotno iskustvo vo svojata oblast i<br />
- eden ~len so visoka stru~na podgotovka od oblasta na tehni~kite<br />
nauki, so pet godini rabotno iskustvo vo svojata oblast,<br />
(5) Prekr{o~nata komisija se izbira za vremetraewe od tri<br />
godini so pravo na reizbor na ~lenovite.<br />
(6) Za pretsedatel na Prekr{o~nata komisija mo`e da bide<br />
izbran samo diplomiran pravnik.<br />
(7) Prekr{o~nata komisija za prekr{o~niot organ odlu~uva po<br />
prekr{ocite utvrdeni vo ovoj ili drug zakon i izrekuva prekr{o~ni<br />
sankcii utvrdeni so ovoj zakon, Zakonot za prekr{ocite i/ili so drug<br />
zakon.<br />
(8) Pokraj ~lenovite na Prekr{o~nata komisija, ministerot<br />
koj rakovodi so organot nadle`en za rabotite od oblasta na trudot,<br />
mo`e da opredeli sekretar na Prekr{o~nata komisija koj vr{i administrativni<br />
raboti za komisijata i zamenici ~lenovi koi po isklu~ok<br />
u~estvuvaat vo rabotata na Prekr{o~nata komisija vo slu~aj na otsustvo<br />
na nekoj od ~lenovite.<br />
(9) Prekr{o~nata komisija donesuva delovodnik za svojata rabota.<br />
(10) Protiv re{enieto na Prekr{o~nata komisija, so koe se<br />
izrekuva prekr{o~na sankcija mo`e da se podnese `alba za poveduvawe<br />
na upraven spor pred nadle`niot sud.<br />
Spored ~len 53 od istiot Zakon:<br />
(1) Ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot mo`e da formira pove}e<br />
prekr{o~ni komisii koi }e bidat nadle`ni za vodewe na prekr{o~na<br />
postapka za prekr{oci za oddelni oblasti i/ili za oddelni podra~ja<br />
od Republika Makedonija.<br />
(2) ^len na Prekr{o~nata komisija mo`e da se razre{i:<br />
- so istekot na vremeto za koe e imenuvan za ~len,<br />
- po negovo barawe,<br />
482
- so ispolnuvawe na uslovite za starosna penzija soglasno so zakon,<br />
- ako e osuden so pravosilna sudska presuda za krivi~no delo,<br />
- ako mu se utvrdi trajna nesposobnost,<br />
- ako se utvrdi prekr{uvawe na propisite za vodewe na prekr{o~na<br />
postapka so pravosilna odluka,<br />
- ako ne gi ispolnuva obvrskite koi proizleguvaat od raboteweto<br />
vo Prekr{o~nata komisija i<br />
- ako ne prijavil postoewe na konflikt na interesi za slu~aj za<br />
koj re{ava Prekr{o~nata komisija.<br />
(3) Predlog za razre{uvawe na ~len na komisija za slu~aite od<br />
stavot (2) alinei 3 do 8 na ovoj ~len podnesuva pretsedatelot na Prek -<br />
r{o~nata komisija do ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot.<br />
(4) Prekr{o~nata komisija ima pravo da izveduva dokazi i sobira<br />
podatoci koi se neophodni za utvrduvawe na prekr{okot, kako i da<br />
vvr{i drugi raboti i prezema dejstvija utvrdeni so ovoj zakon, Zakonot<br />
za prekr{ocite i/ili so drug zakon.<br />
(5) ^lenovite na Prekr{o~nata komisija se samostojni i nezavisni<br />
vo rabotata na Prekr{o~nata komisija i odlu~uvaat vrz osnova<br />
na svoeto stru~no znaewe i samostojno ubeduvawe.<br />
(6) Prekr{o~nata komisija raboti vo sovet, a odlu~uva so mnozinstvo<br />
glasovi od vkupniot broj na ~lenovi.<br />
(7) Prekr{o~niot organ vodi edinstvena evidencija na prekr{-<br />
ocite, izre~enite sankcii i donesenite odluki na na~in propi{an od<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotite od oblasta na trudot po prethodno mislewe na ministerot<br />
koj rakovodi so organot nadle`en za rabotite od oblasta na pravdata.<br />
(8) ^lenovite na Prekr{o~nata komisija imaat pravo na nagrada<br />
za svojata rabota vo Prekr{o~nata komisija {to ja opredeluva<br />
ministerot koj rakoodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotata od oblasta na trudot koja treba da bide razumna i soodvetna<br />
na zna~eweto, obemot na rabotata na ~lenovite i slo`enosta na prekr{ocite.<br />
Spored ~len 55 od Zakonot:<br />
(1) Za prekr{ocite od ~lenot 58 na ovoj zakon, dr`avnite inspektori<br />
mo`at na storitelot na prekr{okot da mu ponudat posreduvawe<br />
i postignuvawe soglasnost so koja storitelot na prekr{okot<br />
treba da gi otstrani posledicite od prekr{okot.<br />
(2) Dr`avniot inspektor za slu~aite od stavot (1) na ovoj ~len<br />
sostavuva zapisnik vo koj se konstatira soglasnosta na dvete strani za<br />
pokrenuvawe na postapka za posreduvawe na koj se potpi{uva i storitelot<br />
na prekr{okot.<br />
483
(3) Postapka za posreduvawe se pokrenuva so barawe od strana<br />
na dr`avniot inspektor vo rok od osum dena od denot koga e konstatirano<br />
storuvaweto na prekr{okot.<br />
(4) Soglasnosta za posreduvawe treba da se postigne vo rok od<br />
osum dena od denot koga e zapo~nata postapka za posreduvawe.<br />
(5) Postapkata za posreduvawe se vodi pred komisija za posreduvawe<br />
formirana od ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot.<br />
(6) Komisijata e sostavena od tri ~lena, od koi eden ja vr{i funkcijata<br />
na pretsedatel. ^lenovite na komisijata se izbiraat od redot<br />
na dr`avnite slu`benici vraboteni vo organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot od koi eden e diplomiran<br />
pravnik.<br />
(7) Pretsedatelot e dol`en da ja zapo~ne postapkata na komisijata<br />
vo rok od 24 ~asa od denot koga e pristignato baraweto od<br />
stavot (3) na ovoj ~len.<br />
(8) Komisijata raboti na sednica na koja zadol`itelno prisustvuvaat<br />
pretstavnici na storitelot na prekr{okot i dr`avniot<br />
inspektor.<br />
(9) Za sklu~enata soglasnost po posreduvaweto se sostavuva<br />
spogodba vo koja se konstatira soglasnosta na dvete strani.<br />
(10) Vo spogodbata se utvrduvaat obvrskite na storitelot na<br />
prekr{okot, a osobeno tro{ocite koi treba da gi prezeme storitelot<br />
so cel da gi otstrani posledicite od prekr{okot.<br />
(11) Ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot, donesuva delovnik i tro{-<br />
kovnik za rabota na komisijata.<br />
(12) ^lenovite vo komisijata za posreduvawe imaat pravo na nagrada<br />
za svojata rabota vo komisijata koja treba da bide razumna i soodvetna<br />
na zna~eweto, obemot na rabota na ~lenovite i slo`enosta na<br />
prekr{ocite.<br />
(13) Vidot i tro{ocite utvrdeni vo tro{kovnikot od stavot<br />
(11) na ovoj ~len se opredeluvaat vrz osnova na realnite tro{oci {to<br />
gi ima organot zaradi obezbeduvawe na rabota na komisijata za<br />
posreduvawe.<br />
(14) Komisijata za posreduvawe e dol`na da vodi evidencija za<br />
povedenite postapki za posreduvawe i za nivniot ishod.<br />
(15) Spogodbata od stavot (9) na ovoj ~len ima sila na izvr{na<br />
isprava.<br />
5. Od sodr`inata na ~lenot 19 od Zakonot za upravnite sporovi<br />
proizleguva deka upravniot spor se poveduva so tu`ba, odnosno vo Zakonot<br />
za upravnite sporovi zakonodavecot operira so zborot "tu`ba", a<br />
ne "`alba," {to jasno upatuva na naklu~okot deka zborot "`alba" vo<br />
osporeniot ~len 52 stav 10 od Zakonot, se upotrebuva "mo`ebi poradi<br />
tehni~ka gre{ka."<br />
484
Vo konkretniot slu~aj so ~lenot 52 stav 10 od Zakonot, a so toa<br />
i so osporeniot del, ne se predviduva podnesuvawe na tu`ba kako {to<br />
toa e regulirano vo na{iot praven sistem, tuku podnesuvawe na `alba.<br />
@albata ja ima svojata osnova vo opravdanata pretpostavka deka prvostepenata<br />
odluka ne mora sekoga{ da bide zakonita i sprovedliva i<br />
poradi toa po `albata odlu~uva sekoga{ povisok organ so {to se proklamira<br />
dvostepenosta vo odlu~uvaweto kako edna od garanciite za<br />
ostvaruvawe na pravata i vrz zakon zasnovanite interesi. Pritoa, ova<br />
pravno sredstvo ostava mo`nost za vnatre{no re{avawe na nastanatata<br />
sostojba. Zna~i, koga stanuva zbor za za{tita na prava pred sud,<br />
postapkata ne se poveduva so `alba, kako {to toa e predvideno vo<br />
osporeniot del na ~lenot 52 stav 10 od Zakonot, tuku so tu`ba.<br />
Samoto postoewe na zborot "`alba" vo osporeniot ~len od<br />
Zakonot, sozdava pravna nesigurnost kaj gra|anite {to e sprotivno na<br />
na~eloto na vladeeweto na pravoto koe vo sebe go sodr`i na~eloto na<br />
zakonitost, koe na~elo go obvrzuva zakonodavecot da koncipira<br />
(formulira) precizni, nedvosmisleni i jasni normi. Samo jasnite i<br />
preciznite normi mo`at da pretstavuvaat solidna osnova za zakonito<br />
postapuvawe, {to vo slu~ajov toa ne go obezbeduva osporenata odredba<br />
od Zakonot.<br />
Spored Sudot, osporeniot del na ~lenot 53 stav 10 od Zakonot,<br />
osnovano mo`e da se dovede pod somnenie po odnos na ~len 8 stav 1<br />
alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija, odnosno so na~eloto na<br />
vladeeweto na pravoto utvrdeno kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
6. Navodite vo inicijativata po odnos na ~len 53 stav 2 alineja<br />
4 od Zakonot, spored Sudot se osnovani, od slednive pri~ini.<br />
Spored ~lenot 53 stav 2 alineja 4 od Zakonot ~len na Prekr{o-<br />
~nata komisija mo`e da se razre{i ako e osuden so pravosilna sudska<br />
presuda za krivi~no delo.<br />
Edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok, soglasno<br />
~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot e vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~len 9 stav 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Spored ~len 13 stav 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka, a spored ~len 14 stav 1 od Ustavot, nikoj ne<br />
mo`e da bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno<br />
so zakon ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
sporenata odredba od ~len 53 stav 2 alineja 4 od Zakonot<br />
sodr`i eden od osnovite za razre{uvawe na ~len na Prekr{o~nata komisija<br />
predvidena vo stavot 2 na ~lenot 53 od ovoj zakon. Od sodr`inata<br />
na osporenata odredba proizleguva deka osudata so pravosilna<br />
sudska presuda za krivi~no delo, pretstavuva osnova za razre{uva-<br />
485
we na ~len na Prekr{o~na komisija od toa kako e formulirana odredbata,<br />
proizleguva deka osporenata odredba se odnesuva za osuda za krivi~no<br />
delo voop{to, bez ogled na negoviot vid, priroda ili te`ina i<br />
nezavisno od vidot i visinata na sankcijata. Spored Sudot, so toa se<br />
ograni~uva po sila na zakon pravoto na ~len na Prekr{o~nata komisija<br />
da ja vr{i ovaa dol`nost i vo slu~aj koga krivi~noto delo za koe<br />
liceto e osudeno ne e vo nikakva vrska so vr{eweto na ovaa dejnost.<br />
Vakvata preop{ta formulacija na osporenata odredba ne e dovolno<br />
precizna i jasna i kako takva ne obezbeduva pravna sigurnost na gra-<br />
|anite, {to e eden od elementite na ustavniot princip na vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
So ogled na toa {to vo osporenata alineja 4 od stavot 2 na ~lenot<br />
53 od Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota ne se navedeni<br />
nitu vidot na krivi~nite dela, nitu pak izre~enite sankcii koi vo konkreten<br />
slu~aj bi pretstavuvale osnov za prestanuvawe na mandatot na<br />
~len na Prekr{o~nata komisija, spored Sudot, proizleguva deka osudata<br />
za koe bilo krivi~no delo, na koja bilo krivi~na sankcija e osnov<br />
za prestanok na dol`nosta ~len na Prekr{o~nata komisija. Poradi<br />
nepreciznosta na odredbata, bi mo`elo da nastane situacija osudata za<br />
krivi~no delo koe nema nikakva vrska so dol`nosta ~len na Prekr{o~nata<br />
komisija, da bide osnov za prestanok na negoviot mandat.<br />
Imaj}i ja vo vid formulacijata na navedenata zakonska odredba,<br />
a trgnuvaj}i od ustavno-sudskata analiza, Sudot oceni deka istata e<br />
nedovolno precizna i jasna i kako takva ne obebeduva pravna sigurnost<br />
na gra|anite, kako eden od elementite na principot na vladeeweto na<br />
pravoto garantirano so ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, poradi {to<br />
osnovano mo`e da se dovede vo pra{awe negovata soglasnost so ovoj<br />
~len od Ustavot.<br />
7. Osporeniot ~len 53 stav 8 od Zakonot go utvrduva pravoto na<br />
~lenovite na Prekr{o~nata komisija na nagrada za svojata rabota vo<br />
Prekr{o~nata komisija {to ja opredeluva ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabota od oblasta na trudot<br />
koja treba da bide razumna i soodvetna na zna~ewet, obemot na rabotata<br />
na ~lenovite i slo`enosta na prekr{ocite.<br />
Spored ~len 55 stav 11 od Zakonot, ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot,<br />
donesuva delovnik i tro{kovnik za rabota na komisijata, a vo stavot<br />
13 od istiot ~len od Zakonot, e predvideno deka vidot na tro{ocite<br />
utvrdeni vo tro{kovnikot vo stavot 11 na ovoj ~len se opredeluvaat<br />
vrz osnova na realnite tro{oci {to gi ima organot zaradi obezbeduvawe<br />
na rabota na komisijata za posreduvawe.<br />
Navedenite ~lenovi od Zakonot, podnositelot na inicijativata<br />
gi osporuva od pri~ina {to smeta deka istite se nepotpolni i neprecizni,<br />
poradi {to se povreduvale temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija - vladeeweto na pravoto i podelbata<br />
486
na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska. Me|utoa, spored<br />
Sudot od analizata na celinata na Zakonot proizleguva deka ministerot<br />
pri opredeluvaweto na nadomestokot na nagradi za rabota na komisijata,<br />
kako i za tro{ocite, treba da vodi smetka visinata na nagradata<br />
kako i za vidot na tro{ocite da bide razumna i soodvetna vo<br />
ramkite na toa {to zna~at realni tro{oci.<br />
Spored napred navedenoto proizleguva deka ovlastuvaweto na<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotata od oblasta na trudot da ja opredeli nagradata pri rabota,<br />
kako i vidot na tro{ocite, ne mo`e da se dovede pod somnevawe od<br />
aspekt na podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska<br />
i ustavno utvrdenata polo`ba i uloga na ministerot kako nositel<br />
na izvr{nata vlast da donesuva uredbi i drugi propisi za izvr{uvawe<br />
na zakonite.<br />
Toa voedno zna~i deka konkretniot minister pri opredeluvaweto<br />
na visinata na nadomestokot za nagrada pri rabota na ~len na<br />
Prekr{o~nata komisija, kako i opredeluvaweto na vidot na tro-<br />
{ocite, zadol`itelno treba da vodi smetka visinata na nagradata a<br />
vidot na tro{ocite da bide razumen i soodveten vo ramkite na toa {to<br />
zna~i realen tro{ok. Pra{aweto dali vo doneseniot podzakonski akt<br />
ministerot se dvi`i tokmu vo ramkite na taka dadenoto ovlastuvawe i<br />
opredelenite zakonski kriteriumi mo`e da bide predmet na ocena<br />
edinstveno preku ostvaruvaweto na ustavnosta i zakonitosta na toj<br />
konkreten podzakonski akt.<br />
8. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot, odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
9. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>, Re{enieto po odnos na ~len 52 stav 8 vo osporeniot del i<br />
~len 55 stav 11 i 13 od Zakonot, e doneseno so mnozinstvo glasovi.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 255/2009 so Nacrt-odluka<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br.<br />
255/2009 od 19. 05. 2010 godina, pod t. 1, povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~l. 52 st. 10, vo delot "`alba" i ~l. 53 st. 2 al. 4 od Zakonot<br />
za bezbednost i zdravje pri rabota ("SV RM," br. 92/2007).<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot osnovano se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenite odredbi od Zakonot<br />
so Ustavot na Republika Makedonija.<br />
2. Donositelot na aktot, Sobranieto na Republika Makedonija,<br />
vo opredeleniot rok od Sudot, ne dostavi odgovor na navodite vo Re-<br />
{enieto za poveduvawe na postapka.<br />
487
3. Predvid na fakatot {to pravnata i fakti~kata sostojba na<br />
rabotite po predmetot ostanaa nepromeneti, p r e d l a g a m e:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da gi ukine ~l. 52 st. 10, vo delot "`alba" i ~l. 53 st. 2<br />
al. 4 od Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota ("SV RM," br.<br />
92/2007).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~lenovite<br />
110 i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 07. 07.<br />
2010 godina, donese<br />
488<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVAAT ~len 52 stav 10, vo delot: "`alba" i ~len<br />
53 stav 2 alineja 4 od Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 92/2007).<br />
2. Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, po inicijativa na<br />
Stamen Filipov od Skopje so Re{enie U. br. 255/2009 od 19 maj 2010 godina,<br />
povede postapka za ocenuvawe na ~lenovite od Zakonot ozna~eni<br />
vo to~kata 1 od ovaa odluka.<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot osnovano se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na ~lenovite od Zakonot ozna~en vo<br />
to~kata 1 od ovaa odluka, so Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~lenot 52 od Zakonot:<br />
(1) Za prekr{ocite utvrdeni vo ~lenovite 56 i 57 od ovoj zakon,<br />
prekr{o~na postapka vodi i prekr{o~na sankcija izrekuva organot na<br />
dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot (vo natamo{niot<br />
tekst: prekr{o~en organ).<br />
(2) Prekr{o~nata postapka od stavot (1) na ovoj ~len pred prekr{o~niot<br />
organ ja vodi Komisija za odlu~uvawe po prekr{ok (vo natamo{niot<br />
tekst: Prekr{o~nata komisija) formirana od strana na<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotite od oblasta na trudot.<br />
(3) Prekr{o~nata komisija e sostavena od ovlasteni slu`beni<br />
lica vraboteni vo organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na ttrudot od koi eden ja vr{i funkcijata na pretsedatel<br />
na Prekr{o~nata komisija.<br />
(4) Prekr{o~nata komisija e sostavena od tri ~lena od koi:<br />
- dvajca diplomirani pravnici, od koi eden so polo`en pravosuden<br />
ispit so pet godini rabotno iskustvo vo svojata oblast i
- eden ~len so visoka stru~na podgotovka od oblasta na tehni~kite<br />
nauki, so pet godini rabotno iskustvo vo svojata oblast,<br />
(5) Prekr{o~nata komisija se izbira za vremetraewe od tri godini<br />
so pravo na reizbor na ~lenovite.<br />
(6) Za pretsedatel na Prekr{o~nata komisija mo`e da bide<br />
izbran samo diplomiran pravnik.<br />
(7) Prekr{o~nata komisija na prekr{o~niot organ odlu~uva po<br />
prekr{ocite utvrdeni vo ovoj ili drug zakon i izrekuva prekr{o~ni<br />
sankcii utvrdeni so ovoj zakon, Zakonot za prekr{ocite i/ili so drug<br />
zakon.<br />
(8) Pokraj ~lenovite na Prekr{o~nata komisija, ministerot<br />
koj rakovodi so organot nadle`en za rabotite od oblasta na trudot,<br />
mo`e da opredeli sekretar na Prekr{o~nata komisija koj vr{i administrativni<br />
raboti za Komisijata i zamenici ~lenovi koi po isklu-<br />
~ok u~estvuvaat vo rabotata na Prekr{o~nata komisija vo slu~aj na<br />
otsustvo na nekoj od ~lenovite.<br />
(9) Prekr{o~nata komisija donesuva delovodnik za svojata rabota.<br />
(10) Protiv re{enieto na Prekr{o~nata komisija, so koe se<br />
izrekuva prekr{o~na sankcija mo`e da se podnese `alba za poveduvawe<br />
na upraven spor pred nadle`niot sud.<br />
Spored ~len 53 od istiot Zakon:<br />
(1) Ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot mo`e da formira pove}e<br />
prekr{o~ni komisii koi }e bidat nadle`ni za vodewe na prekr{o~na<br />
postapka za prekr{oci za oddelni oblasti i/ili za oddelni podra~ja<br />
od Republika Makedonija.<br />
(2) ^len na Prekr{o~nata komisija mo`e da se razre{i:<br />
- so istekot na vremeto za koe e imenuvan za ~len,<br />
- po negovo barawe,<br />
- so ispolnuvawe na uslovite za starosna penzija soglasno so<br />
zakon,<br />
- ako e osuden so pravosilna sudska presuda za krivi~no delo,<br />
- ako mu se utvrdi trajna nesposobnost,<br />
- ako se utvrdi prekr{uvawe na propisite za vodewe na prekr{o~na<br />
postapka so pravosilna odluka,<br />
- ako ne gi ispolnuva obvrskite koi proizleguvaat od raboteweto<br />
vo Prekr{o~nata komisija i<br />
- ako ne prijavil postoewe na konflikt na interesi za slu~aj za<br />
koj re{ava Prekr{o~nata komisija.<br />
(3) Predlog za razre{uvawe na ~len na komisija za slu~aite od<br />
stavot (2) alinei 3 do 8 na ovoj ~len podnesuva pretsedatelot na Prekr{o~nata<br />
komisija do ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na trudot.<br />
489
(4) Prekr{o~nata komisija ima pravo da izveduva dokazi i sobira<br />
podatoci koi se neophodni za utvrduvawe na prekr{okot, kako i<br />
da vr{i drugi raboti i prezema dejstvija utvrdeni so ovoj zakon, Zakonot<br />
za prekr{ocite i/ili so drug zakon.<br />
(5) ^lenovite na Prekr{o~nata komisija se samostojni i nezavisni<br />
vo rabotata na Prekr{o~nata komisija i odlu~uvaat vrz osnova<br />
na svoeto stru~no znaewe i samostojno ubeduvawe.<br />
(6) Prekr{o~nata komisija raboti vo sovet, a odlu~uva so mnozinstvo<br />
glasovi od vkupniot broj na ~lenovi.<br />
(7) Prekr{o~niot organ vodi edinstvena evidencija na prekr{ocite,<br />
izre~enite sankcii i donesenite odluki na na~in propi{an<br />
od ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za rabotite od oblasta na trudot po prethodno mislewe na ministerot<br />
koj rakovodi so organot nadle`en za rabotite od oblasta na pravdata.<br />
(8) ^lenovite na Prekr{o~nata komisija imaat pravo na nagrada<br />
za svojata rabota vo Prekr{o~nata komisija {to ja opredeluva<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
rabotata od oblasta na trudot koja treba da bide razumna i soodvetna<br />
na zna~eweto, obemot na rabotata na ~lenovite i slo`enosta na prekr-<br />
{ocite.<br />
5. Od sodr`inata na ~lenot 19 od Zakonot za upravnite sporovi<br />
proizleguva deka upravniot spor se poveduva so tu`ba, odnosno vo Zakonot<br />
za upravnite sporovi zakonodavecot operira so zborot "tu`ba", a<br />
ne "`alba," {to jasno upatuva na zaklu~okot deka zborot "`alba" vo<br />
osporeniot ~len 52 stav 10 od Zakonot, se upotrebuva "mo`ebi poradi<br />
tehni~ka gre{ka."<br />
Vo konkretniot slu~aj, so ~lenot 52 stav 10 od Zakonot, a so toa<br />
i so osporeniot del, ne se predviduva podnesuvawe na tu`ba kako {to<br />
toa e regulirano vo na{iot praven sistem, tuku podnesuvawe na `alba.<br />
@albata ja ima svojata osnova vo opravdanata pretpostavka deka prvostepenata<br />
odluka ne mora sekoga{ da bide zakonita i sprovedliva i<br />
poradi toa po `albata odlu~uva sekoga{ povisok organ so {to se proklamira<br />
dvostepenosta vo odlu~uvaweto kako edna od garanciite za<br />
ostvaruvawe na pravata i vrz zakon zasnovanite interesi. Pritoa, ova<br />
pravno sredstvo ostava mo`nost za vnatre{no re{avawe na nastanatata<br />
sostojba. Zna~i, koga stanuva zbor za za{tita na prava pred sud, postapkata<br />
ne se poveduva so `alba, kako {to toa e predvideno vo osporeniot<br />
del na ~lenot 52 stav 10 od Zakonot, tuku so tu`ba.<br />
Samoto postoewe na zborot "`alba" vo osporeniot ~len od Zakonot,<br />
sozdava pravna nesigurnost kaj gra|anite {to e sprotivno na na-<br />
~eloto na vladeeweto na pravoto koe vo sebe go sodr`i na~eloto na<br />
zakonitost, koe na~elo go obvrzuva zakonodavecot da koncipira (formulira)<br />
precizni, nedvosmisleni i jasni normi. Samo jasnite i preciznite<br />
normi mo`at da pretstavuvaat solidna osnova za zakonito pos-<br />
490
tapuvawe, {to vo slu~ajov toa ne go obezbeduva osporenata odredba od<br />
Zakonot.<br />
Spored Sudot, osporeniot del na ~lenot 53 stav 10 od Zakonot,<br />
ne e vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, odnosno so na~eloto na vladeeweto na pravoto utvrdeno<br />
kako temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
6. Spored ~lenot 53 stav 2 alineja 4 od Zakonot ~len na Prekr{o~nata<br />
komisija mo`e da se razre{i ako e osuden so pravosilna sudska<br />
presuda za krivi~no delo.<br />
Edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok, soglasno<br />
~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot e vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~len 9 stav 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Spored ~len 13 stav 1 od Ustavot, liceto obvineto za kaznivo<br />
delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne bide utvrdena so<br />
pravosilna sudska odluka, a spored ~len 14 stav 1 od Ustavot, nikoj ne<br />
mo`e da bide kaznet za delo koe pred da bide storeno ne bilo utvrdeno<br />
so zakon ili so drug propis kako kaznivo delo i za koe ne bila predvidena<br />
kazna.<br />
Osporenata odredba od ~len 53 stav 2 alineja 4 od Zakonot, sodr`i<br />
eden od osnovite za razre{uvawe na ~len na Prekr{o~nata komisija.<br />
Od sodr`inata na osporenata odredba proizleguva deka osudata so<br />
pravosilna sudska presuda za krivi~no delo, pretstavuva osnova za razre{uvawe<br />
na ~len na Prekr{o~na komisija od toa kako e formulirana<br />
odredbata, proizleguva deka osporenata odredba se odnesuva za osuda za<br />
krivi~no delo voop{to, bez ogled na negoviot vid, priroda ili te`ina<br />
i nezavisno od vidot i visinata na sankcijata. Spored Sudot, so toa se<br />
ograni~uva po sila na zakon pravoto na ~len na Prekr{o~nata komisija<br />
da ja vr{i ovaa dol`nost i vo slu~aj koga krivi~noto delo za koe<br />
liceto e osudeno ne e vo nikakva vrska so vr{eweto na ovaa dejnost.<br />
Vakvata preop{ta formulacija na osporenata odredba ne e dovolno<br />
precizna i jasna i kako takva ne obezbeduva pravna sigurnost na gra-<br />
|anite, {to e eden od elementite na ustavniot princip na vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
So ogled na toa {to vo osporenata alineja 4 od stavot 2 na ~lenot<br />
53 od Zakonot za bezbednost i zdravje pri rabota, ne se navedeni<br />
nitu vidot na krivi~nite dela, nitu pak izre~enite sankcii koi vo konkreten<br />
slu~aj bi pretstavuvale osnov za prestanuvawe na mandatot na<br />
~len na Prekr{o~nata komisija, spored Sudot, proizleguva deka osudata<br />
za koe bilo krivi~no delo, na koja bilo krivi~na sankcija e osnov<br />
za prestanok na dol`nosta ~len na Prekr{o~nata komisija. Poradi<br />
nepreciznosta na odredbata, bi mo`elo da nastane situacija osudata za<br />
krivi~no delo koe nema nikakva vrska so dol`nosta ~len na Prekr{o-<br />
~nata komisija, da bide osnov za prestanok na negoviot mandat.<br />
491
Imaj}i ja vo vid formulacijata na navedenata zakonska odredba,<br />
a trgnuvaj}i od ustavno-sudskata analiza, Sudot oceni deka istata e<br />
nedovolno precizna i jasna i kako takva ne obezbeduva pravna sigurnost<br />
na gra|anite, kako eden od elementite na principot na vladeeweto<br />
na pravoto garantirano so ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, poradi<br />
{to istata ne e vo soglasnost so ovoj ~len od Ustavot.<br />
8. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot, odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
9. Ova odluka Sudot ja donese, so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
492
36. U. br. 231/2009 (12. 05. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 11 st. 1 t. 1, 2 i 3, st. 2, 3 i 5; ~l. 24 st. 5; ~l. 31 st. 1; ~l. 32;<br />
~l. 33; ~l. 34-b st. 2; ~l. 35 i ~l. 38 od Zakonot za medijacija („SV RM,"<br />
br. 60/2006, 22/2007 i 114/2009). 4<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored prvopodnesenata inicijativata, so osporeniot ~l. 11 st.<br />
3 vo delot: „Ministerot za pravda so podzakonski akt ja utvrduva visinata<br />
na realno napravenite tro{oci za obuka na medijatori i nadomestokot<br />
za rabotata na obu~uva~ite," se davalo ovlastuvawe ministerot<br />
za pravda so podzakonski akt da ja utvrduva visinata na realno<br />
napravenite tro{oci za obuka na medijatori i nadomestokot za rabota<br />
na obu~uva~ite, {to zna~elo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata<br />
vlast so {to se povreduvale temelniote vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija od ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 95<br />
st. 3 i ~l. 96 od Ustavot.<br />
So osporenata odredba od ~l. 24 st. 5 od Zakonot, zakonodavecot<br />
ne gi po~ituval odlukite na Ustavniot sud, i toa: Odlukata U. br. 117<br />
/2006 so koja e ukinat ~l. 24 st. 5 vo delot: "Tarifnikot go donesuva<br />
Komorata na medijatori, po prethodno pribaveno pozitivno mislewe<br />
od ministerot za pravda" od Zakonot za medijacija ("SV RM," br.<br />
60/2006) i Odlukata U. br. 34/2007 so koja e ukinat ~l. 36 st. 4 od Zakonot<br />
za medijacija, koj glasel: "Vo rok od eden mesec od formiraweto na<br />
Komorata na medijatori Komorata, so soglasnost na ministerot za<br />
pravda, }e donese Tarifnik za nagrada i nadomestok po koj medijatorite<br />
}e ja naplatuvaat svojata nagrada za izvr{enite dejstvija."<br />
4<br />
Podnositelot na inicijativata prvi~no podnese inicijativa (primena<br />
vo Sudot na 28. 09. 2009 godina) so koja gi osporuva ~l. 11 st. 3 vo delot:<br />
"Ministerot za pravda so podzakonski akt ja utvrduva visinata na realno napravenite<br />
tro{oci za obuka na medijatori i nadomestokot za rabotata na obu-<br />
~uva~ite" i ~l. 24 st. 5 od Zakonot za medijacija ("SV RM," br. 60/2006, 22/2007<br />
i 114/2009), a dopolnitelno, so podnesok primen vo Sudot na 28. 01. 2010 godina,<br />
inicijativata ja pro{iri i na: ~l. 11 st. 1 t. 1, 2 i 3, st. 2, 3 i 5; ~l. 31 st. 1;<br />
~l. 32; ~l. 33; ~l. 34-b st. 2; ~l. 35 i ~l. 38 od istiot zakon.<br />
493
I pokraj navedenite odluki, zakonodavecot so najnovite izmeni<br />
i dopolnuvawa na Zakonot za medijacija povtorno ja vovel ukinatata<br />
odredba vo pravniot poredok na Republika Makedonija, vo ne{to izmeneta<br />
forma, so {to ja povredil odredbata na ~l. 112 st. 3 od Ustavot,<br />
spored koja odlukite na Ustavniot sud se kone~ni i izvr{ni.<br />
Spored vtoropodnesenata inicijativa od istiot podnositel,<br />
osporeniot ~l. 11 st. 1 t. 1, 2 i 3, st. 2, 3 i 5 bile sprotivni na ~l. 8 st. 1<br />
al. 3, 4, 7 i 11, ~l. 20, ~l. 51, ~l. 55, ~l. 88, 89, 91, 95 i 96 od Ustavot, kako<br />
i na ~l. 2 st. 1 t. 5 i ~l. 28 st. 1 i 2 od Zakonot za medijacija. Spored podnositelot,<br />
so navedenite zakonski propisi za odzemawe na ingerenciite<br />
na Komorata na medijatorite za organizirawe i sproveduvawe na<br />
obukata za novi medijatori, {to dosega uspe{no go sprveduvala KMRM<br />
(kako {to toa bilo ustalena praksa vo site pravni sistemi), se odzemalo<br />
ve}e steknatoto zakonsko pravo, kako i se doveduvala vo pra{awe<br />
nejzinata samostojnost i nezavisnost, {to bilo sprotivno na osnovnite<br />
ustavni na~ela, kako i op{to prifatenite normi na me|unarodnoto<br />
pravo. Toa isto taka doveduvalo i do povreda na principot za podelba<br />
na vlasta, odnosno so odzemaweto na edna{ dadenite ovlastuvawa<br />
na Komorata (za sproveduvawe na obuka za medijatori) od strana<br />
na ministerot za pravda, pretstavuvalo navleguvawe na izvr{nata<br />
vo zakonodavnata vlast, so {to se povreduvale temelnite osnovi na<br />
Ustavot.<br />
So osporeniot ~l. 24 st. 5 od Zakonot, se vr{elo odzemawe od<br />
ministerot za pravda na ve}e steknatoto zakonsko pravo na Komorata<br />
za donesuvawe Tarifnik za nagrada i nadomestok na tro{ocite na medijatorite,<br />
{to bilo sprotivno na osnovnite ustavni na~ela, kako i na<br />
op{to prifatenite normi na me|unarodnoto pravo. Toa isto taka doveduvalo<br />
do povreda na na principot na podelba na vlasta, odnosno<br />
zna~elo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast. Za ova pra-<br />
{awe Ustavniot sud ve}e se proiznel so svoite odluki U. br. 117/2006 i<br />
U. br. 34/2007. Osporenata odredba bila sprotivna na ~l. 8 st. 1 al. 3, 4,<br />
7 i 11, ~l. 55, ~l. 88, 89, 91, 95 i 96 od Ustavot, kako i na ~l. 2 st. 1 t. 5 i<br />
~l. 29 od Zakonot za medijacija, kako i na Preporakata P (99) 19 na Sovetot<br />
na Evropa<br />
Osporenite odredbi od ~l. 31 st. 1 al. 12, ~l. 32 st. 3, st. 4 al. 4 i<br />
6 i ~l. 33 st. 4 od Zakonot bile sprotivni na ~l. 8 st. 1 al. 3, 4, 7 i 11,<br />
~l. 55 od Ustavot, kako i na ~l. 2 st. 1 t. 5 i ~l. 31 i ~l. 32 od Zakonot za<br />
medijacija, na Preporakata P (99) 19 na Sovetot na Evropa, kako i na<br />
~l. 17 i 20 od Statutot na KMRM. So osporenite odredbi se doveduvala<br />
vo pra{awe nezavisnosta i samostojnosta na Komorata na medijatori<br />
kako poseben praven subjekt. Ovie odredbi doveduvale i do povreda na<br />
principot na podelba na vlasta, odnosno odzemaweto na edna{ dadenite<br />
prava od strana na izvr{nata vlast pretstavuvalo navleguvawe na<br />
izvr{nata vo zakonodavnarta vlast, so {to se povreduvale temelnite<br />
vrednosti na Ustavot. Se uka`uva deka za sli~ni pra{awa Ustavniot<br />
494
sud dosega se proiznel dvapati, i toa so odlukite U. br. 117/2006 i U.<br />
br. 34/2007.<br />
^lenot 34-b st. 2 od Zakonot bil sprotiven na ~l. 8 st. 1 al. 3, 4,<br />
7 i 11 i na ~l. 20 od Ustavot, kako i na ~l. 2 st. 1 t. 5, ~l. 28 st. 1 i st. 2 i<br />
~l. 31 st. 2 od Zakonot za medijacija. So osporenite odredbi se doveduvala<br />
vo pra{awe nezavisnosta i samostojnosta na Komorata na medijatori<br />
kako poseben praven subjekt. Ovie odredbi doveduvale i do povreda<br />
na principot na podelba na vlasta, odnosno odzemaweto na edna{<br />
dadenite prava od strana na izvr{nata vlast pretstavuvalo navleguvawe<br />
na izvr{nata vo zakonodavnarta vlast, so {to se povreduvale temelnite<br />
vrednosti na Ustavot. Povtorno se uka`uva deka za sli~ni pra-<br />
{awa Ustavniot sud dosega se proiznel dvapati, i toa so odlukite U.<br />
br. 117/2006 i U. br. 34/2007, kako i se uka`uva na Odlukata U. br. 163/<br />
2008 donesena na 16. 09. 2009 godina.<br />
^lenot 35 od Zakonot bil sprotiven na ~l. 8 st. 1 al. 3, 4, 7 i 11,<br />
~l. 20, ~l. 61 st. 1, ~l. 68 st. 1 t. 2 i t. 17, ~l. 75, i ~l. 88, 89, 91, 95 i 96 od<br />
Ustavot, kako i na ~l. 1 st. 1, ~l. 2 st. 1 t. 5, ~l. 5 i ~l. 5-a, ~l. 29 st. 1 i<br />
~l. 34 od Zakonot za medijacija, kako i na Preporakata P (99) 19 na<br />
Sovetot na Evropa. So osporenite odredbi se doveduvala vo pra{awe<br />
nezavisnosta i samostojnosta na Komorata na medijatori kako poseben<br />
praven subjekt. Ovie odredbi doveduvale i do povreda na principot na<br />
podelba na vlasta, odnosno odzemaweto na edna{ dadenite prava od<br />
strana na izvr{nata vlast pretstavuvalo navleguvawe na izvr{nata vo<br />
zakonodavnarta vlast, so {to se povreduvale temelnite vrednosti na<br />
Ustavot. Povtorno se uka`uva deka za sli~ni pra{awa Ustavniot sud<br />
dosega se proiznel dvapati, i toa so odlukite U. br. 117/2006 i U. br.<br />
34/2007, kako i se uka`uva na Odlukata U. br. 163/2008 donesena na 16.<br />
09. 2009 godina.<br />
Od istite pri~ini, podnositelot na inicijativata bara ocena<br />
na ustavnosta i na ~l. 27 od Zakonot za izmeni i dopolnuvawa na Zakonot<br />
za medijacija ("SV RM," br. 114/2009), koj e numeriran kako posleden<br />
~l. 38 vo integralniot tekst na Zakonot.<br />
Na krajot, se predlaga Ustavniot sud da donese re{enie za zapirawe<br />
od izvr{uvawe na poedine~nite akti i dejstvija doneseni, odnosno<br />
prezemeni vrz osnova na osporenite zakonski odredbi, bidej}i so<br />
nivno izvr{uvawe bi mo`ele da nastanat te{ko otstranlivi posledici.<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi<br />
^len 11<br />
(1) Medijatorot mora da gi ispolnuva slednive uslovi:<br />
1) da ima steknato univerzitetska diploma za zavr{eno visoko<br />
obrazovanie VII/I ili steknati 300 krediti spored Evropskiot kredit<br />
transfer sistem (EKTS) vo Republika Makedonija ili nostrificirana<br />
diploma vo stranstvo so steknati 300 krediti;<br />
495
2) da ima najmalku pet godini rabotno iskustvo po diplomiraweto;<br />
3) da ima sertifikat izdaden ili priznat od Ministerstvoto za<br />
pravda za zavr{ena obuka spored Programata za obuka na medijatori i<br />
4) da bide zapi{an vo Imenikot na medijatori koj go vodi Komorata<br />
na medijatori.<br />
(2) Obukata za medijatori ja organizira Ministerstvoto za pravda<br />
ili druga institucija ovlastena od ministerot za pravda, najmalku<br />
dva pati vo tekot na edna kalendarska godina.<br />
(3) Tro{ocite za obuka na medijatori gi snosi kandidatot koj ja<br />
posetuva obukata za medijatori. Ministerot za pravda so podzakonski<br />
akt ja utvrduva visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na<br />
medijatori i nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite.<br />
(4) Vo sporovi so stranski element, medijator mo`e da bide i<br />
stranski dr`avjanin dokolku e ovlasten da vr{i medijacija vo mati-<br />
~nata dr`ava.<br />
(5) Ministerot za pravda so podzakonski akt go propi{uva na-<br />
~inot i postapkata na sproveduvawe na obukata na medijatori.<br />
^len 24<br />
(1) Vo slu~aj koga od postapkata za medijacija proizleguvaat<br />
tro{oci za stranite, tie treba da bidat razumni i soodvetni na zna-<br />
~eweto i vrednosta na predmetot na sporot i na obemot na rabota na<br />
medijatorot.<br />
(2) Sekoja strana gi snosi svoite tro{oci od postapkata za medijacija,<br />
osven ako stranite poinaku ne se spogodat.<br />
(3) Nagradata i nadomestokot na tro{ocite na medijatorot gi<br />
pokrivaat stranite na ednakvi delovi, osven ako stranite poinaku ne<br />
se dogovorat.<br />
(4) Nagradata i nadomestokot na tro{ocite na medijatorot vo<br />
postapkata za medijacija se opredeluvaat so Tarifnik.<br />
(5) Tarifnikot za nagrada i nadomestok na tro{oci na medijatorite<br />
go donesuva ministerot za pravda po prethodno pribaveno mislewe<br />
od Komorata na medijatori.<br />
(6) Medijatorite za izvr{enite dejstvija napla}aat:<br />
1) nagrada na medijatorot za izvr{ena medijacija i<br />
2) nadomestok na tro{oci.<br />
(7) Nagradata na medijatorot za izvr{enata medijacija se opredeluva<br />
spored:<br />
1) vlo`eniot trud i potro{enoto vreme vo postapkata, soglasno<br />
so Tarifnikot za nagrada i nadomestok na tro{oci na medijatorite;<br />
2) vidot na sporot i<br />
3) brojot na stranite.<br />
496
(8) Nadomestokot na realnite tro{oci na medijatori se opredeluva<br />
spored administrativno tehni~kite tro{oci koi gi opfa}aat<br />
tro{ocite potrebni za zapo~nuvawe na postapkata i nejzino sproveduvawe.<br />
(9) Tarifnikot od stav (5) na ovoj ~len se objavuva vo "Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija."<br />
(10) Postapkata za medijacija mo`e da bide besplatna za stranite<br />
vo slu~aj koga stranite i medijatorot }e se dogovorat za toa ili<br />
koga toa e uredeno so zakon.<br />
^len 31<br />
(1) Sobranieto na Komorata gi vr{i slednite raboti:<br />
- go donesuva Statutot na Komorata,<br />
- ja donesuva Programata za rabota na Komorata,<br />
- vr{i upis i bri{ewe vo Imenikot na medijatorite,<br />
- go donesuva Eti~kiot kodeks,<br />
- rasprava za pra{awa neposredno povrzani so celite i zada-<br />
~ite na zdru`uvaweto vo Komorata,<br />
- usvojuva izve{taj za rabotata na Komorata,<br />
- go izbira pretsedatelot na Komorata,<br />
- gi izbira ~lenovite na Upravniot odbor,<br />
- gi izbira ~lenovite na Nadzorniot odbor,<br />
- go donesuva Delovnikot za rabota,<br />
- se gri`i i e odgovorno za celesoobrazno koristewe na sredstvata<br />
so koi upravuva Komorata, odnosno nejzinite ~lenovi,<br />
- odlu~uva za visinata na ~lenarinata, na~inot na nejzinoto<br />
pla}awe i koristewe i<br />
- vr{i drugi raboti utvrdeni so zakon i Statutot.<br />
(2) So Statutot na Komorata se utvrduvaat na~inot na rabotata<br />
na Komorata, nadle`nostite na nejzinite organi i drugi raboti.<br />
^len 32<br />
(1) Upravniot odbor na Komorata e izvr{en organ na Sobranieto.<br />
(2) Brojot na ~lenovite na Upravniot odbor se ureduvaat so<br />
Statutot na Komorata, a na~inot na rabota na Upravniot odbor na<br />
Komorata so Delovnikot za rabota na Upravniot odbor.<br />
(3) Mandatot na ~lenovite na Upravniot odbor trae dve godini<br />
so mo`nost za u{te eden izbor.<br />
(4) Upravniot odbor:<br />
- gi podgotvuva sednicite na Sobranieto na Komorata,<br />
- utvrduva predlog na Statutot,<br />
- ja sproveduva politikata, zaklu~ocite i odlukite doneseni od<br />
Sobranieto na Komorata,<br />
- se gri`i za naplata na ~lenarinata,<br />
497
- upravuva i odgovara za sredstvata i imotot na Komorata,<br />
- sostavuva predlog na periodi~na i godi{na presmetka,<br />
- donesuva Pravilnik za disciplinska odgovornost na medijatorot,<br />
koj se objavuva vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," Kodeks<br />
za eti~ko odnesuvawe na medijatorot i drugi akti na Komorata, po<br />
prethodna soglasnost na ministerot za pravda i<br />
- odlu~uva za drugi pra{awa koi se vo negova nadle`nost soglasno<br />
so zakon ili so statut.<br />
^len 33<br />
(1) Komorata na medijatori ja pretstavuva i zastapuva pretsedatelot<br />
na Komorata. Pretsedatelot na Komorata po funkcija e pretsedatel<br />
na Upravniot odbor na Komorata.<br />
(2) Vo negovo otsustvo, po negovo ovlastuvawe ili so odluka na<br />
Upravniot odbor, Komorata mo`e da ja zastapuva i ~len na Upravniot<br />
odbor.<br />
(3) Pretsedatelot na Komorata gi potpi{uva odlukata na Sobranieto<br />
i na Upravniot odbor.<br />
(4) Pretsedatelot na Komorata go izbira Sobranieto so mandat<br />
od dve godini, so mo`nost za povtoren izbor.<br />
^len 34-b<br />
1) Medijatorot koj ima sertifikat za zavr{ena obuka za medijacija<br />
i gi ispolnuva uslovite soglasno so ~lenot 11 na ovoj zakon se zapi{uva<br />
vo Imenikot na medijatori, koj go vodi Komorata na medijatori.<br />
2) Se smeta deka upisot vo Imenikot na medijatori e izvr{en<br />
na denot koga medijatorot koj gi ispolnuva uslovite predvideni so<br />
ovoj zakon }e dostavi prijava za upis vo Komorata.<br />
^len 35<br />
(1) Nadzor na rabotata na Komorata na medijatori koj se odnesuva<br />
na sproveduvaweto na odredbite od ovoj zakon, vr{i ministerot za<br />
pravda.<br />
(2) Za vr{ewe na nadzorot ministerot za pravda formira komisija<br />
sostavena od pretstavnici na Ministerstvoto za pravda. Pri vr{-<br />
eweto na nadzorot od strana na ministerot za pravda mora da bide prisuten<br />
pretsedatelot na Komorata ili lice ovlasteno od nego.<br />
(3) Pretsedatelot na Komorata e dol`en na ministerot za pravda<br />
ili lica ovlasteni od nego, da mu ovozmo`i pristap do site prostorii<br />
i uvid vo evidencijata za medijacija. Poradi spre~enost na pretsedatelot<br />
na Komorata, po negovo ovlastuvawe mo`e da go zamenuva<br />
~len na Upravniot odbor.<br />
(4) Za sprovedeniot nadzor se pravi izve{taj i se uka`uva za<br />
konstatiranite eventualni nedostatoci i nivno otstranuvawe.<br />
498
(5) Eden primerok od izve{tajot za sprovedeniot nadzor, zadol`itelno<br />
se dostavuva do Komorata na medijatori.<br />
^len 38 5<br />
Tarifnikot za nagrada i nadomestok na tro{ocite na medijatorot,<br />
ministerot za pravda }e go donese vo rok od 45 dena od denot na<br />
vleguvaweto vo sila na ovoj zakon.<br />
Podzakonskiot akt od ~l. 7 st. (5) na ovoj zakon ministerot za<br />
pravda }e go donese vo rok od 45 dena od denot na vleguvaweto vo sila<br />
na ovoj zakon.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br. 117/<br />
2006 go ukina ~l. 24 st. 5, vo delot: "Tarifnikot go donesuva Komorata<br />
na medijatori, po prethodno pribaveno pozitivno mislewe od ministerot<br />
za pravda“ od Zakonot za medijacija ("SV RM," br. 60/2006).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Imaj}i gi vo vid navedenite<br />
ustavni i zakonski odredbi vo korelacija so osporeniot del od odredbata<br />
na ~l. 24 od Zakonot, spored Sudot ovlastuvaweto na Komorata<br />
na medijacija, po pribaveno mislewe na ministerot za pravda, da gi<br />
opredeluva nagradata i nadomestokot na tro{ocite na medijatorot vo<br />
postapkata za medijacija, nema ustavna osnova.<br />
Ova, pred se od pri~ina {to od celinata na Zakonot za medijacija<br />
ne proizleguva deka vo istiot se sodr`ani op{ti kriteriumi i<br />
parametri za opredeluvawe na visinata na tro{ocite za prezemenite<br />
dejstvija na medijatorot vo postapkata za medijacija. Pri vakva sostojba,<br />
se doa|a do konstatacija deka so propi{uvaweto na Tarifnikot, od<br />
strana na Komorata na medijatori, a po pribaveno mislewe na ministerot<br />
za pravda se utvrduvaat i kriteriumite za opredeluvawe na<br />
visinata na nagradata i nadomestokot na tro{ocite na medijatorot,<br />
{to soglasno Ustavot e nadvor od ingerenciite na izvr{nata vlast.<br />
Ottuka, dadenoto ovlastuvawe so osporenata zakonska odredba,<br />
zna~i navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast so {to se povreduvaat<br />
temelnite vrednosti na Ustavot, poradi {to osporenata<br />
odredba ne e vo soglasnost so navedenite odredbi od Ustavot.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br.<br />
34/2007 go ukina ~l. 36 st. 4 od Zakonot za medijacija ("SV RM," br. 60/<br />
2006 i 22/2007).<br />
5<br />
Vaka ~lenot e numeriran vo integralniot tekst na Zakonot, vo preodnite<br />
i zavr{nite odredbi, a vsu{nost stanuva zbor za ~l. 27 od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za medijacija "SV RM," br. 114/2009 godina,<br />
koj e samostoen ~len, na krajot od Zakonot)<br />
499
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Vo konkretniot slu~aj za donesuvawe<br />
na Tarifnik za nagrada i nadomestok po koj medijatorite }e ja<br />
naplatuvaat svojata nagrada za izvr{enite dejstvija, vo osporeniot ~l.<br />
36 st. 4 e predviden rok od eden mesec koj se smeta od formiraweto na<br />
Komorata za medijatori, koja pak go donesuva Tarifnikot so soglasnost<br />
na ministerot za pravda.<br />
Vaka opredeleniot rok e povrzan so sega nepostoe~ki osnov,<br />
odnosno ukinatiot ~l. 24 st. 5 od Zakonot (Odluka na Ustavniot sud U.<br />
br. 117/2006 od 1 noemvri 2006 godina), {to ja pravi osporenata odredba<br />
bespredmetna, bidej}i prestanala da postoi odredbata na koja ovoj<br />
rok se odnesuval. Voedno, so vaka nastanatata sostojba, spored Sudot,<br />
osporenata odredba go izmenila svojot karakter od preodna vo materijalna<br />
odredba i postoi opasnost istata da poslu`i kako zakonski<br />
osnov za donesuvawe na Tarifnik i pokraj sostojbata {to vo Zakonot<br />
ne se sodr`ani op{ti kriteriumi i parametri za opredeluvawe na visinata<br />
na tro{ocite za prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata<br />
za medijacija.<br />
Poradi seto navedeno, Sudot oceni deka osporenata odredba ne<br />
e vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Odluka U. br. 163/<br />
2008 go ukina ~l. 5 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za advokatura ("SV RM," br. 106/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na Odlukata. Imaj}i gi predvid navedenite<br />
ustavni i zakonski odredbi za postavenosta na advokaturata kako nezavisna<br />
i samostojna javna slu`ba, koja samostojnost i nezavisnost se<br />
ostvaruva, pokraj drugoto, i so organizirawe na advokatite vo Advokatska<br />
komora i izbor na organi na Advokatskata komora, sprema osporenot<br />
~l. 5 so koj po ~l. 33 se dodava nov ~l. 33-a od Zakonot so koj se<br />
utvrdeni organite na Advokatkata komora, Sudot oceni deka ne e vo<br />
soglasnost so ustavnite odredbi na koi se povikuvaat podnositelite<br />
na inicijativite.<br />
Spored Sudot, a poa|aj}i od ~l. 33 i 34 od Zakonot za advokaturata,<br />
Advokatskata komora pretstavuva specifi~na asocijacija na<br />
lica koi se zdru`ile poa|aj}i od istovidniot karakter na dejnosta<br />
{to ja vr{at nejzinite ~lenovi, {to taa ima svojstvo na pravno lice<br />
na koe so zakon se preneseni javno pravni ovlastuvawa, kako i faktot<br />
{to osnoven akt na Advokatskata komora e Statutot so koj soglasno<br />
~l. 37 od Zakonot za advokatura se ureduva osobeno delokrugot, organizacijata<br />
i rabotata na organite na komorata, Sudot oceni deka so<br />
osporeniot ~len se doveduva vo pra{awe nezavisnosta i samostojnosta<br />
na Advokatskata komora kako poseben praven subjekt. Ova dotolku pove}e<br />
{to Zakonot, od edna strana, utvrdil deka so statutot na Advokatskata<br />
komora }e se utvrdat organite na Komorata, a od druga strana so<br />
osporeniot ~len ve}e gi utvrdil organite, so {to se sozdava edna nedo-<br />
500
slednost na zakonodavecot vo ureduvawe so osporenata norma na koj na-<br />
~in se doveduva vo pra{awe i na~eloto na vladeeweto na pravoto .<br />
4. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
144/2007, me|u drugoto, ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na<br />
~l. 261 od Zakonot ozna~en vo t. 1 od ova re{enie.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. Imaj}i gi predvid odredbite<br />
od Ustavot spored koi Sobranieto na Republikata kako nositel na<br />
zakonodavnata vlast donesuva zakoni vo site oblasti na op{testveniot<br />
`ivot, {to zna~i, me|u drugoto, da gi uredi i pra{awata i odnosite<br />
povrazni so bezbednosta na soobra}ajot na pati{tata, Sudot oceni<br />
deka pravo e na zakonodavecot vo ovaa oblast da gi uredi i pra{awata<br />
koi se odnesuvaat na toa koj }e go organizira i sproveduva voza~kiot<br />
ispit i ispitot na proverka na stru~nosta na voza~ite-instruktori,<br />
poradi {to ne go postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 261 od Zakonot<br />
so ustavnite odredbi na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Pritoa, dali zakonodavecot }e se odlu~i voza~kiot ispit i<br />
proverkata na stru~nosta na voza~ot instruktor da go sproveduva Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti preku sopstveni komisii, dali preku<br />
avto{kolata so u~estvo na ~len vo komisijata od strana na Ministerstvoto<br />
za vnatre{ni raboti kako {to toa be{e slu~aj do sega i za<br />
{to vo su{tina podnositelot na inicijativata se zalaga, ili toj ispit<br />
i proverka da gi sproveduvaat ispitnite centri kako {to so osporeniot<br />
~len e predvideno e pra{awe na celishodnost, a ne pra{awe koe<br />
mo`e da se ocenuva od ustavno praven aspekt.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali faktot {to Komorata na medijatori, po izvr{enite zakonski<br />
izmeni, ne e pove}e ovlastena da ja sproveduva obukata za medijatori,<br />
kako edna od nejzinite nadle`nosti pred izmenata na Zakonot<br />
i doveruvawe na toa ovlastuvawe na Ministerstvoto za pravda, zna~i<br />
odzemawe na nejzinata samostojnost i nezavisnost, {to vodi kon povreda<br />
na na~eloto na podelba na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska,<br />
kako temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
- Dali zakonskata opredelba od ~l. 24 st. 5 od Zakonot, utvrdena<br />
so poslednite zakonski izmeni, spored koja tarifnikot za nagrada i<br />
nadomestok na tro{oci na medijatorite go donesuva ministerot za<br />
pravda po prethodno pribaveno mislewe od Komorata na medijatori,<br />
zna~i povtorno voveduvawe vo pravniot poredok, bez za toa da postoi<br />
osnov, na odredba koja e ukinata so Odluka na Ustavniot sud, odnosno<br />
dali toa zna~i nepo~ituvawe na ~l. 112 st. 3 od Ustavot, spored koj<br />
odlukite na Ustavniot sud se kone~ni i izvr{ni, {to bi vodelo kon<br />
501
povreda na na~eloto na vladeeweto na pravoto, kako temelna vrednost<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
502<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3, 4, 7 i 11 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto, podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska,<br />
slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto i po~ituvaweto na<br />
op{to prifatenite normi na me|unarodnoto pravo, se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 20 st. 1 i 2 od Ustavot, na gra|anite im se garantira<br />
slobodata na zdru`uvawe zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite<br />
politi~ki, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa.<br />
Gra|anite mo`at slobodno da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki<br />
partii, da pristapuvaat kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
Spored ~l. 51 st. 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Soglasno ~l. 55 st. 1 od Ustavot, se garantira slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto. Spored st. 2 na ovoj ~len, Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot. Republikata<br />
prezema merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto<br />
odnesuvawe na pazarot.<br />
Spored ~l. 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Na~elata na medijacijata, kako alternativen na~in na re{avawe<br />
na sporovi, poimot za medijator, postapkata za medijacija i organizacijata<br />
na medijatorite, se ureduvaat so Zakonot za medijacija. (~l.<br />
1 st. 1).<br />
Spored ~l. 2 na ovoj zakon, so koj se opredeluva zna~eweto na<br />
izrazite upotrebeni vo ovoj zakon, "Medijacija" e na~in na re{avawe<br />
na sporovi vo koj stranite sporniot odnos nastojuvaat da go re{at na<br />
miren na~in so pomo{ na eden ili pove}e medijatori, koi na stranite<br />
im pomagaat da postignat zaedni~ko prifatlivo re{enie; "Medijator"<br />
e fizi~ko lice koe ja sproveduva postapkata za medijacija soglasno<br />
so na~elata za medijacija; "Postapka za medijacija“ e poseben vid na<br />
postapka koja po svojot karakter e dobrovolna, efikasna, brza i eftina;<br />
"Strana vo postapka za medijacija" e fizi~ko ili pravno lice koe<br />
u~estvuva vo medijacijata i ~ija soglasnost e potrebna za re{avawe na<br />
sporot i "Komora na medijatori" e organizacija na medijatori koja ja<br />
unapreduva medijacijata i go organizira raboteweto na medijatorite.<br />
Soglasno ~l. 3 od istiot zakon, stranite vo sporot dobrovolno<br />
ja poveduvaat i u~estvuvaat vo postapkata za medijacija i vo sekoe vreme<br />
mo`at da se otka`at od istata. Otka`uvaweto na stranite od medi-
jacijata ne vlijae vrz nivnoto pravo sporot da go re{at vo sudska ili<br />
druga postapka.<br />
Spored ~l. 10 st. 1 i 2 od Zakonot, medijator e delovno sposobno<br />
fizi~ko lice koe im pomaga na stranite da postignat spogodba, bez<br />
pravo da nametne re{enie na sporot, vo soglasnost so na~elata na medijacijata.<br />
Medijatori mo`at da bidat: advokati, diplomirani pravnici<br />
ili lica od druga profesija i drugi istaknati stru~ni i nau~ni<br />
rabotnici, vo zavisnost od vidot na sporot, koi zavr{ile obuka za medijatori<br />
i gi ispolnuvaat uslovite od ~l. 11 na ovoj zakon.<br />
Uslovite koi mora da gi ispolnuva medijatorot se utvrdeni vo<br />
~l. 11 st. 1 od Zakonot. Spored st. 2 na istiot ~len, obukata za medijatori<br />
ja organizira Ministerstvoto za pravda ili druga institucija<br />
ovlastena od ministerot za pravda. Soglasno st. 3 na ovoj ~len, tro{-<br />
ocite za obuka na medijatori gi snosi kandidatot koj ja posetuva obukata<br />
za medijatori. Ministerot za pravda so podzakonski akt ja utvrduva<br />
visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na medijatori i<br />
nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite. Spored st. 4 na istiot ~len,<br />
vo sporovi so stranski element, medijator mo`e da bide i stranski<br />
dr`avjanin dokolku e ovlasten da vr{i medijacija vo mati~nata dr`ava.<br />
Soglasno st. 5 na ovoj ~len, ministerot za pravda so podzakonski<br />
akt go propi{uva na~inot i postapkata na sproveduvawe na obukata na<br />
medijatori.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenite odredbi na ~l. 11<br />
od Zakonot se doveduvala vo pra{awe samostojnosta i nezavisnosta na<br />
Komorata na medijatori, so toa {to i se odzemalo ve}e steknatoto zakonsko<br />
pravo da ja organizira obukata za medijatori, {to bilo sprotivno<br />
na osnovnite ustavni na~ela, kako i op{to prifatenite normi na<br />
me|unarodnoto pravo, {to vodelo i do povreda na principot za podelba<br />
na vlasta, smetame deka se neosnovani. Ova od pri~ina {to spored<br />
odredbite na Ustavot, Sobranieto na Republikata kako nositel na zakonodavnata<br />
vlast, e ovlasteno so zakon da ureduva oblasti na op{testveniot<br />
`ivot, vo koja smisla e ovlasteno i da gi uredi pra{awata za<br />
vonsudsko re{avawe na sporovi so koristewe na institutot medijacija,<br />
vo ramkite na {to, pravo e na zakonodavecot da gi uredi i pra{awata<br />
koi se odnesuvaat na toa koi uslovi treba da gi ispolnuva madijatorot,<br />
da predvidi zadol`itelnost na obuka za medijatori, da opredeli<br />
koj }e ja organizira i sproveduva obukata za medijatori, poradi<br />
{to smetame deka ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na ~len 11 od Zakonot so ustavnite odredbi na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata. Pritoa, dali zakonodavecot }e<br />
se odlu~i obukata za medijatori da ja organizira i sproveduva Ministerstvoto<br />
za pravda ili druga institucija ovlastena od ministerot za<br />
pravda ili drug praven subjekt, kako na primer Komorata na medijatori,<br />
e pra{awe na celishodnost za koja odlu~uva zakonodavecot, a ne e<br />
pra{awe koe mo`e da se ocenuva od ustavno praven aspekt.<br />
503
Aktuelnoto zakonskoto re{enie za toa obukata za medijatori<br />
da ja sproveduva Ministerstvoto za pravda ili druga institucija<br />
ovlastena od ministerot za pravda, namesto Komorata za medijatori, e<br />
rezultat na izmenata na ~l. 11 od Zakonot, izvr{ena so Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za medijacija ("SV RM," br. 114/<br />
2009 od 14. 09. 2009 godina), kako nesporno pravo na zakonodavecot, preku<br />
izmeni i dopolnuvawa na zakonskata regulativa, da ureduva odredeni<br />
pra{awa na na~in za koj smeta deka e celishoden, a Ustavniot sud<br />
nema nadle`nost da vra}a vo va`nost izmeneti ili ukinati zakonski<br />
odredbi. Ottuka, ne mo`at da se prifatat kako osnovani navodite vo<br />
inicijativata deka vakvata izmena vo zakonskata regulativa vodela<br />
kon povreda na principot na podelba na vlasta na zakonodavna, izvr{na<br />
i sudska, odnosno sosema e nejasno od kade proizleguva tvrdeweto<br />
vo inicijativata deka „odzemaweto na edna{ dadenite prava od strana<br />
na izvr{nata vlast pretstavuva navleguvawe na istata direktno vo zakonodavnata<br />
vlast.<br />
Isto taka, ne mo`at da se prifatat kako osnovani nitu navodite<br />
deka so navedenata izmena na Zakonot se odzemala samostojnosta i<br />
nezavisnosta na Komorata. Spored odredbite na Zakonot, Komorata na<br />
medijatori e organizacija na medijatorite koja ja unapreduva medijacijata<br />
i go organizira raboteweto na medijatorite, koja ima svojstvo<br />
na pravno lice, pri {to Zakonot gi utvrduva organite na Komorata,<br />
vremetraeweto na mandatot na ~lenovite vo ovie organi i nivnite<br />
nadle`nosti, taka {to faktot {to Komorata ne e pove}e ovlastena da<br />
ja sproveduva obukata za medijatori, kako edna od nejzinite nadle`nosti<br />
pred izmenata na Zakonot, ne mo`e da se prifati kako odzemawe<br />
na nejzinata samostojnost i nezavisnost. Naprotiv, so navedenite zakonski<br />
izmeni se dopolnuva nadle`nosta na Sobranieto na Komorata da<br />
odlu~uva za visinata na ~lenarinata, na~inot na nejzinoto pla}awe i<br />
koristewe (~l. 31 st. 1 al. 12), kako i nadle`nosta na Upravniot odbor<br />
na Komorata da se gri`i za naplata na ~lenarinata i da upravuva i<br />
odgovara za sredstvata i imotot na Komorata (~l. 32 st. 4 al. 4 i 5), koi<br />
izmeni se tokmu vo nasoka na pogolema samostojnost i nezavisnost na<br />
Komorata, a ne kako {to pogre{no se naveduva vo inicijativata, za<br />
odzemawe na samostojnosta i nezavisnosta na Komorata. Propi{uvaweto<br />
deka nadzor na rabotata na Komorata na medijatori koj se odnesuva<br />
na odredbite od ovoj zakon, vr{i ministerot za pravda, pri{to<br />
Zakonot go propi{uva na~inot na vr{ewe na vakviot nadzor (~l. 35),<br />
smetame, isto taka, deka ne mo`e da se prifati kako naru{uvawe na<br />
samostojnosta na Komorata na medijatori i navleguvawe na izvr{nata<br />
vo zakonodavnata vlast, kako {to neosnovano se naveduva vo inicijativata,<br />
pri {to treba da se napomene deka ne se davaat argumenti za vakvoto<br />
tvrdewe. Isto taka, smetame deka podnositelot na inicijativata<br />
sosema neosnovano uka`uva Ustavniot sud, pri razgleduvaweto na ova<br />
sporno pra{awe, da ja ima predvid svojata Odluka U. br. 163/2008 so<br />
504
koja e ukinat ~l. 5 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za advokatura ("SV RM," br. 106/2008), zatoa {to pri~inite za donesuvaweto<br />
na navedenata odluka ne mo`at da se dovedat vo korelacija<br />
so navodite vo inicijativata za navodnoto odzemawe na samostojnosta<br />
na Komorata na medijatori.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka ne mo`at da se prifatat<br />
kako osnovani navodite vo inicijativata za nesoglasnosta na osporenite<br />
~l. 11 st. 1 t. 1, 2 i 3, st. 2 i 5; ~l. 31 st. 1; ~l. 32; ~l. 33; ~l. 34-b<br />
st. 2 i ~l. 35 od Zakonot so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96<br />
od Ustavot.<br />
2. Vo odnos na navodite vo inicijativata za neustavnosta na ~l.<br />
11 st. 3 od Zakonot, vo delot: "Ministerot za pravda so podzakonski<br />
akt ja utvrduva visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na<br />
medijatori i nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite," smetame deka<br />
treba da se ima predvid deka obukata za medijatori ja organizira i<br />
sproveduva Ministerstvoto za pravda ili druga institucaija ovlastena<br />
od ministerot za pravda, kako i deka sertifikatot za zavr{ena<br />
obuka go izdava ili priznava Ministerstvoto za pravda. Toa zna~i<br />
deka zakonodavecot go ovlastil ovoj organ na dr`avnata uprava da bide<br />
odgovoren za sproveduvaweto na obukata za medijatori, vo koja smisla<br />
go ovlastil i da gi opredeli tro{ocite za obuka na medijatorite i nadomestokot<br />
za rabota na obu~uva~ite, no go obvrzal pritoa da se rakovodi<br />
od visinata na realno napravenite tro{oci. Ottuka, smetame<br />
deka realno napravenite tro{oci pretstavuvaat ramka spored koja ministerot<br />
za pravda e dol`en da se rakovodi pri donesuvaweto na navedeniot<br />
podzakonski akt, {to e vo soglasnost so opredelbata od ~l. 96<br />
od Ustavot, spored koja organite na dr`avnata uprava rabotite od svojata<br />
nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite na Ustavot<br />
i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka ne mo`e da se prifati<br />
tvrdeweto vo inicijativata deka vo Zakonot ne postoele kriteriumi<br />
za opredeluvaweto na visinata na tro{ocite za obuka i za nadomestok<br />
na obu~uva~ite, poradi {to smetame deka ne mo`e osnovano da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na ~l. 11 st. 3 od Zakonot, vo delot:<br />
"Ministerot za pravda so podzakonski akt ja utvrduva visinata na realno<br />
napravenite tro{oci za obuka na medijatori i nadomestokot za<br />
rabotata na obu~uva~ite" so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51 i ~l. 96 od Ustavot.<br />
3. Vo odnos na navodite vo inicijativata deka so osporenata<br />
odredba od ~l. 24 st. 5 od Zakonot, zakonodavecot ne gi po~ituval odlukite<br />
na Ustavniot sud, i toa: Odlukata U. br. 117/2006 so koja e ukinat<br />
~l. 24 st. 5 vo delot: "Tarifnikot go donesuva Komorata na medijatori,<br />
po prethodno pribaveno pozitivno mislewe od ministerot za pravda"<br />
od Zakonot za medijacija („SV RM," br. 60/2006) i Odlukata U. br. 34/<br />
2007 so koja e ukinat ~l. 36 st. 4 od Zakonot za medijacija, koj glasel:<br />
505
"Vo rok od eden mesec od formiraweto na Komorata na medijatori Komorata,<br />
so soglasnost na ministerot za pravda, }e donese Tarifnik za<br />
nagrada i nadomestok po koj medijatorite }e ja naplatuvaat svojata<br />
nagrada za izvr{enite dejstvija," uka`uvame na slednoto:<br />
Vidno od obrazlo`enijata na navedenite odluki na Ustavniot<br />
sud, Sudot interveniral so ukinuva~ka odluka na ~l. 24 st. 5 od Zakonot<br />
za medijacija (Odluka U. br. 117/2006) od pri~ina {to utvrdil deka<br />
od celinata na Zakonot za medijacija ne proizleguva deka vo istiot se<br />
sodr`ani op{ti kriteriumi i parametri za opredeluvawe na visinata<br />
na tro{ocite za prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata za<br />
medijacija. Pri vakva sostojba, se doa|a do konstatacija deka so propi-<br />
{uvaweto na Tarifnikot, od strana na Komorata na medijatori, a po<br />
pribaveno mislewe na ministerot za pravda se utvrduvaat i kriteriumite<br />
za opredeluvawe na visinata na nagradata i nadomestokot na<br />
tro{ocite na medijatorot, {to soglasno Ustavot e nadvor od ingerenciite<br />
na izvr{nata vlast. Ottuka, dadenoto ovlastuvawe so osporenata<br />
zakonska odredba, zna~i navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata<br />
vlast so {to se povreduvaat temelnite vrednosti na Ustavot, poradi<br />
{to osporenata odredba ne e vo soglasnost so navedenite odredbi od<br />
Ustavot. So Odluka U. br. 34/2007, Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
go ukina ~l. 36 st. 4 od Zakonot za medijacija, zatoa {to osporenata<br />
odredba go izmenila svojot karakter od preodna vo materijalna<br />
odredba i postoi opasnost istata da poslu`i kako zakonski osnov za<br />
donesuvawe na Tarifnik i pokraj sostojbata {to vo Zakonot ne se sodr`ani<br />
op{ti kriteriumi i parametri za opredeluvawe na visinata<br />
na tro{ocite za prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata za<br />
medijacija.<br />
Po donesuvaweto na navedenite odluki na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, donesen e Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za medijacija ("SV RM," br. 114/09 od 14.09.2009 godina). So<br />
ovoj zakon, ~l. 24 od Zakonot, so koj se ureduva pra{aweto za tro{oci<br />
na postapkata za medijacija i nagrada na medijatorot, e dopolnet so<br />
novi stavovi 5, 6, 7, 8, 9 i 10, so koi se utvrduva deka Tarifnikot za nagrada<br />
i nadomestok na tro{oci na medijatorite go donesuva ministerot<br />
za pravda po prethodno pribaveno mislewe od Komorata na medijatori,<br />
no se utvrduva deka medijatorite za izvr{enite dejstvija napla}aat:<br />
nagrada na medijatorot za izvr{ena medijacija i nadomestok na<br />
tro{oci, kako i se utvrduva deka nagradata na medijatorot za izvr-<br />
{enata medijacija se opredeluva spored: vlo`eniot trud i potro{enoto<br />
vreme vo postapkata, soglasno so Tarifnikot za nagrada i nadomestok<br />
na tro{oci na medijatorite; vidot na sporot i brojot na stranite.<br />
Isto taka, se utvrduva deka nadomestokot na realnite tro{oci na medijatori<br />
se opredeluva spored administrativno tehni~kite tro{oci<br />
koi gi opfa}aat tro{ocite potrebni za zapo~nuvawe na postapkata i<br />
nejzino sproveduvawe.<br />
506
Od analizata na navedenata zakonska odredba proizleguva deka<br />
so istata se utvrdeni kriteriumi i merila za opredeluvawe na nagradata<br />
na medijatorite i za opredeluvawe na realnite tro{oci na medijatorite,<br />
so {to zakonodavecot izvr{il usoglasuvawe na zakonskata<br />
regulativa za medijacija soglasno uka`uvawata na Ustavniot sud iska-<br />
`ani vo napred navedenite odluki, odnosno gi otstranil konstatiranite<br />
nedostatoci vo zakonskata regulativa za otsustvo na op{ti kriteriumi<br />
i parametri za opredeluvawe na visinata na tro{ocite za<br />
prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata za medijacija.<br />
Imaj}i predvid deka Zakonot gi utvrdil merilata i kriteriumite<br />
za opredeluvawe na nagradata i nadomestok na tro{ocite na medijatorite,<br />
proizleguva deka ovlastuvaweto na ministerot za pravda<br />
da donese tarifnik za nagrada i nadomestok na tro{ocite na medijatorite,<br />
po prethodno pribaveno mislewe od Komorata na medijatorite<br />
vsu{nost pretstavuva natamo{na operacionalizacija na odredbite od<br />
Zakonot, vo funkcija na negova razrabotka vo dadenite zakonski ramki,<br />
poradi {to ne mo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata<br />
deka zakonodavecot so osporeniot ~len 24 stav 5 od Zakonot, povtorno<br />
ja vovel ukinatata zakonska odredba vo pravniot poredok, no vo ne{to<br />
izmeneta forma, sprotivno na ~l. 112 st. 3 od Ustavot i deka so toa gi<br />
povredil ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 68 st. 2 i 3, ~l. 91 al. 1 i 5 i ~l.<br />
96 od Ustavot.<br />
4. Navodite vo inicijativata za neustavnosta na ~l. 27 od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za medijacija ("SV RM,"<br />
br. 114/2009), koj kako samostoen ~len e sistematiziran na krajot od<br />
ovoj zakon, poradi {to vo integralniot tekst na Zakonot e numeriran<br />
kako posleden ~l. 38 koj spa|a vo glavata Preodni i zavr{ni odredbi,<br />
smetame deka se neosnovani. Ova zatoa {to so ovoj ~len se utvrdeni rokovi<br />
za ministerot za pravda, po vleguvaweto vo sila na Zakonot, da gi<br />
donese podzakonskite akti za koi e ovlasten vo materijalnite odredbi<br />
na Zakonot (Tarifnik za nagrada i nadomestok na tro{ocite na medijatorot<br />
- ~l. 24 st. 5 i podzakonski akt so koj }e se propi{e na~inot i<br />
postapkata na sproveduvawe na obukata na medijatori – ~l. 11 st. 5), za<br />
koi ovlastuvawa postoi ustaven osnov, poradi {to ne mo`e da se<br />
prifati kako osnovano tvrdeweto vo inicijativata deka so osporenata<br />
odredba se povreduvale ~l. 8 st. 1 al. 3, 4, 7 i 11, ~l. 55, kako i ~lenovite<br />
88, 89, 91, 95 i 96 od Ustavot.<br />
5. Navodite vo inicijativata za nesoglasnost na osporenite<br />
odredbi od Zakonot so drugi odredbi od istiot zakon, pretstavuvaat<br />
barawe za ocena na me|usebna soglasnost na odredbi od ist zakon, za<br />
{to, Ustavniot sud, soglasno nadle`nostite utvrdeni vo ~l. 110 od<br />
Ustavot, ne e nadle`en.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
507
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na:<br />
~l. 11 st. 1 t. 1, 2 i 3, st. 2, st. 3 i 5; ~l. 24 st. 5; ~l. 31 st. 1; ~l. 32; ~l. 33;<br />
~l. 34-b st. 2 i ~l. 35 od Zakonot za medijacija ("SV RM,"br. 60/2006,<br />
22/2007 i 114/2009) i ~l. 27 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za medijacija ("SV RM," br. 114/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 12 maj 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na:<br />
~len 11 stav 1 to~ka 1, to~ka 2 i to~ka 3, stav 2, stav 3 i stav 5, ~len 24<br />
stav 5, ~len 31 stav 1, ~len 32, ~len 33, ~len 34-b stav 2 i ~len 35 od<br />
Zakonot za medijacija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 60/2006, 22/2007 i 114/2009) i ~len 27 od Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za medijacija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 114/2009).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese dve inicijativi za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbate od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored prvopodnesenata inicijativata, so osporeniot ~len 11<br />
stav 3 vo delot: "Ministerot za pravda so podzakonski akt ja utvrduva<br />
visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na medijatori i nadomestokot<br />
za rabotata na obu~uva~ite," se davalo ovlastuvawe ministerot<br />
za pravda so podzakonski akt da ja utvrduva visinata na realno<br />
napravenite tro{oci za obuka na medijatori i nadomestokot za rabota<br />
na obu~uva~ite, {to zna~elo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata<br />
vlast so {to se povreduvale temelniote vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija od ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len<br />
51, ~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot.<br />
So osporenata odredba od ~len 24 stav 5 od Zakonot, zakonodavecot<br />
ne gi po~ituval odlukite na Ustavniot sud, i toa: Odlukata U.<br />
br. 117/2006 so koja e ukinat ~len 24 stav 5 vo delot: "Tarifnikot go<br />
donesuva Komorata na medijatori, po prethodno pribaveno pozitivno<br />
mislewe od ministerot za pravda" od Zakonot za medijacija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 60/2006) i Odlukata U. br. 34/<br />
2007 so koja e ukinat ~len 36 stav 4 od Zakonot za medijacija, koj glasel:<br />
"Vo rok od eden mesec od formiraweto na Komorata na medijatori<br />
Komorata, so soglasnost na ministerot za pravda, }e donese Tarifnik<br />
508
za nagrada i nadomestok po koj medijatorite }e ja naplatuvaat svojata<br />
nagrada za izvr{enite dejstvija."<br />
Spored podnositelot na inicijativata, i pokraj navedenite<br />
odluki, zakonodavecot so najnovite izmeni i dopolnuvawa na Zakonot<br />
za medijacija povtorno ja vovel ukinatata odredba vo pravniot poredok<br />
na Republika Makedonija, vo ne{to izmeneta forma, so {to ja povredil<br />
odredbata na ~len 112 stav 3 od Ustavot, spored koja odlukite na<br />
Ustavniot sud se kone~ni i izvr{ni.<br />
Spored vtoropodnesenata inicijativa, osporeniot ~len 11 stav<br />
1 to~kite 1, 2 i 3, stav 2, stav 3 i stav 5 bile sprotivni na ~len 8 stav 1<br />
alineite 3, 4, 7 i 11, ~len 20, ~len 51, ~len 55, ~lenovite 88, 89, 91, 95 i<br />
96 od Ustavot, kako i na ~len 2 stav 1 to~ka 5 i ~len 28 stavovite 1 i 2<br />
od Zakonot za medijacija. Spored podnositelot, so navedenite zakonski<br />
propisi za odzemawe na ingerenciite na Komorata na medijatorite<br />
(KMRM) za organizirawe i sproveduvawe na obukata za novi medijatori,<br />
{to dosega uspe{no go sproveduvala KMRM (kako {to toa bilo<br />
ustalena praksa vo site pravni sistemi), se odzemalo ve}e steknatoto<br />
zakonsko pravo, kako i se doveduvala vo pra{awe nejzinata samostojnost<br />
i nezavisnost, {to bilo sprotivno na osnovnite ustavni na~ela,<br />
kako i op{to prifatenite normi na me|unarodnoto pravo. Toa isto<br />
taka doveduvalo i do povreda na principot za podelba na vlasta, odnosno<br />
so odzemaweto na edna{ dadenite ovlastuvawa na Komorata (za<br />
sproveduvawe na obuka za medijatori) od strana na ministerot za pravda,<br />
pretstavuvalo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast,<br />
so {to se povreduvale temelnite osnovi na Ustavot.<br />
So osporeniot ~len 24 stav 5 od Zakonot, se vr{elo odzemawe<br />
od ministerot za pravda na ve}e steknatoto zakonsko pravo na Komorata<br />
za donesuvawe Tarifnik za nagrada i nadomestok na tro{ocite na<br />
medijatorite, {to bilo sprotivno na osnovnite ustavni na~ela, kako i<br />
na op{to prifatenite normi na me|unarodnoto pravo. Toa isto taka<br />
doveduvalo do povreda na principot na podelba na vlasta, odnosno zna-<br />
~elo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast. Za ova pra-<br />
{awe Ustavniot sud ve}e se proiznel so svoite odluki U. br. 117/2006 i<br />
U. br. 34/2007. Osporenata odredba bila sprotivna na ~len 8 stav 1 alineite<br />
3, 4, 7 i 11, ~len 55, ~lenovite 88, 89, 91, 95 i 96 od Ustavot, kako i<br />
na ~len 2 stav 1 to~ka 5 i ~len 29 od Zakonot za medijacija, kako i na<br />
Preporakata P (99) 19 na Sovetot na Evropa<br />
Osporenite odredbi od ~len 31 stav 1 alineja 12, ~len 32 stav 3,<br />
stav 4 alineite 4 i 6 i ~len 33 stav 4 od Zakonot bile sprotivni na<br />
~len 8 stav 1 alineite 3, 4, 7 i 11, ~len 55 od Ustavot, kako i na ~len 2<br />
stav 1 to~ka 5, ~len 31 i ~len 32 od Zakonot za medijacija, na Preporakata<br />
P (99) 19 na Sovetot na Evropa, kako i na ~lenovite 17 i 20 od<br />
Statutot na KMRM. So osporenite odredbi se doveduvala vo pra{awe<br />
nezavisnosta i samostojnosta na Komorata na medijatori kako poseben<br />
praven subjekt. Ovie odredbi doveduvale i do povreda na principot na<br />
509
podelba na vlasta, odnosno odzemaweto na edna{ dadenite prava od<br />
strana na izvr{nata vlast pretstavuvalo navleguvawe na izvr{nata vo<br />
zakonodavnata vlast, so {to se povreduvale temelnite vrednosti na<br />
Ustavot. Se uka`uva deka za sli~ni pra{awa Ustavniot sud dosega se<br />
proiznel dvapati, i toa so odlukite U. br. 117/2006 i U. br. 34/2007.<br />
^lenot 34-b stav 2 od Zakonot bil sprotiven na ~len 8 stav 1<br />
alineite 3, 4, 7 i 11 i na ~len 20 od Ustavot, kako i na ~len 2 stav 1<br />
to~ka 5, ~len 28 stav 1 i stav 2 i ~len 31 stav 2 od Zakonot za medijacija.<br />
So osporenite odredbi se doveduvala vo pra{awe nezavisnosta<br />
i samostojnosta na Komorata na medijatori kako poseben praven subjekt.<br />
Ovie odredbi doveduvale i do povreda na principot na podelba na<br />
vlasta, odnosno odzemaweto na edna{ dadenite prava od strana na izvr{nata<br />
vlast pretstavuvalo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata<br />
vlast, so {to se povreduvale temelnite vrednosti na Ustavot.<br />
Povtorno se uka`uva deka za sli~ni pra{awa Ustavniot sud dosega se<br />
proiznel dvapati, i toa so odlukite U. br. 117/2006 i U. br. 34/2007,<br />
kako i se uka`uva na Odlukata na Ustavniot sud, U. br. 163/2008,<br />
donesena na 16. 09. 2009 godina.<br />
^lenot 35 od Zakonot bil sprotiven na ~len 8 stav 1 alineite 3,<br />
4, 7 i 11, ~len 20, ~len 61 stav 1, ~len 68 stav 1 to~ka 2 i to~ka 17, ~len<br />
75, i ~lenovite 88, 89, 91, 95 i 96 od Ustavot, kako i na ~len 1 stav 1,<br />
~len 2 stav 1 to~ka 5, ~len 5 i ~len 5-a, ~len 29 stav 1 i ~len 34 od Zakonot<br />
za medijacija, kako i na Preporakata P (99) 19 na Sovetot na<br />
Evropa. So osporenite odredbi se doveduvala vo pra{awe nezavisnosta<br />
i samostojnosta na Komorata na medijatori kako poseben praven subjekt.<br />
Ovie odredbi doveduvale i do povreda na principot na podelba<br />
na vlasta, odnosno odzemaweto na edna{ dadenite prava od strana na<br />
izvr{nata vlast pretstavuvalo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata<br />
vlast, so {to se povreduvale temelnite vrednosti na Ustavot.<br />
Povtorno se uka`uva deka za sli~ni pra{awa Ustavniot sud dosega se<br />
proiznel dvapati, i toa so odlukite U. br. 117/2006 i U. br. 34/2007,<br />
kako i se uka`uva na Odlukata U. br. 163/2008 donesena na 16. 09. 2009<br />
godina.<br />
Od istite pri~ini, podnositelot na inicijativata bara ocena<br />
na ustavnosta i na ~len 27 od Zakonot za izmeni i dopolnuvawa na Zakonot<br />
za medijacija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, br. 114/<br />
2009), koj e numeriran kako posleden ~len 38 vo integralniot tekst na<br />
Zakonot.<br />
Na krajot, se predlaga Ustavniot sud da donese re{enie za zapirawe<br />
od izvr{uvawe na poedine~nite akti i dejstvija doneseni, odnosno<br />
prezemeni vrz osnova na osporenite zakonski odredbi, bidej}i so<br />
nivno izvr{uvawe bi mo`ele da nastanat te{ko otstranlivi posledici.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 11 stav 1 to~kite<br />
1, 2 i 3 od Zakonot za medijacija, medijatorot mora da gi ispolnuva<br />
510
slednive uslovi: 1) da ima steknato univerzitetska diploma za zavr-<br />
{eno visoko obrazovanie VII/I ili steknati 300 krediti spored Evropskiot<br />
kredit transfer sistem (EKTS) vo Republika Makedonija ili<br />
nostrificirana diploma vo stranstvo so steknati 300 krediti, 2) da<br />
ima najmalku pet godini rabotno iskustvo po diplomiraweto i 3) da<br />
ima sertifikat izdaden ili priznat od Ministerstvoto za pravda za<br />
zavr{ena obuka spored Programata za obuka na medijatori. Spored<br />
stav 2 na istiot ~len, obukata za medijatori ja organizira Ministerstvoto<br />
za pravda ili druga institucija ovlastena od ministerot za pravda,<br />
najmalku dva pati vo tekot na edna kalendarska godina. Soglasno<br />
stav 3 na ovoj ~len, tro{ocite za obuka na medijatori gi snosi kandidatot<br />
koj ja posetuva obukata za medijatori. Ministerot za pravda so<br />
podzakonski akt ja utvrduva visinata na realno napravenite tro{oci<br />
za obuka na medijatori i nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite.<br />
Soglasno stav 5 na istiot ~len, ministerot za pravda so podzakonski<br />
akt go propi{uva na~inot i postapkata na sproveduvawe na obukata na<br />
medijatori.<br />
Spored ~len 24 stav 5 od Zakonot, tarifnikot za nagrada i nadomestok<br />
na tro{oci na medijatorite go donesuva ministerot za pravda<br />
po prethodno pribaveno mislewe od Komorata na medijatori.<br />
Soglasno ~len 31 stav 1 od Zakonot, Sobranieto na Komorata gi<br />
vr{i slednite raboti: go donesuva Statutot na Komorata, ja donesuva<br />
Programata za rabota na Komorata, vr{i upis i bri{ewe vo Imenikot<br />
na medijatorite, go donesuva Eti~kiot kodeks, rasprava za pra{awa<br />
neposredno povrzani so celite i zada~ite na zdru`uvaweto vo Komorata,<br />
usvojuva izve{taj za rabotata na Komorata, go izbira pretsedatelot<br />
na Komorata, gi izbira ~lenovite na Upravniot odbor, gi izbira<br />
~lenovite na Nadzorniot odbor, go donesuva Delovnikot za rabota,<br />
se gri`i i e odgovorno za celesoobrazno koristewe na sredstvata so<br />
koi upravuva Komorata, odnosno nejzinite ~lenovi, odlu~uva za visinata<br />
na ~lenarinata, na~inot na nejzinoto pla}awe i koristewe i<br />
vr{i drugi raboti utvrdeni so zakon i Statutot.<br />
Spored ~len 32 stav 1 od Zakonot, Upravniot odbor na Komorata<br />
e izvr{en organ na Sobranieto. Spored stav 2 na ovoj ~len, brojot<br />
na ~lenovite na Upravniot odbor se ureduvaat so Statutot na Komorata,<br />
a na~inot na rabota na Upravniot odbor na Komorata so Delovnikot<br />
za rabota na Upravniot odbor. Soglasno stav 3 na istiot ~len, mandatot<br />
na ~lenovite na Upravniot odbor trae dve godini so mo`nost za<br />
u{te eden izbor. Spored stav 4 na ovoj ~len, Upravniot odbor: gi podgotvuva<br />
sednicite na Sobranieto na Komorata, utvrduva predlog na<br />
Statutot, ja sproveduva politikata, zaklu~ocite i odlukite doneseni<br />
od Sobranieto na Komorata, se gri`i za naplata na ~lenarinata, upravuva<br />
i odgovara za sredstvata i imotot na Komorata, sostavuva predlog<br />
na periodi~na i godi{na presmetka, donesuva Pravilnik za disciplinska<br />
odgovornost na medijatorot, koj se objavuva vo "Slu`ben vesnik<br />
511
na Republika Makedonija“, Kodeks za eti~ko odnesuvawe na medijatorot<br />
i drugi akti na Komorata, po prethodna soglasnost na ministerot<br />
za pravda i odlu~uva za drugi pra{awa koi se vo negova nadle`nost soglasno<br />
so zakon ili so statut.<br />
Soglasno ~len 33 stav 1 od Zakonot, Komorata na medijatori ja<br />
pretstavuva i zastapuva pretsedatelot na Komorata. Pretsedatelot na<br />
Komorata po funkcija e pretsedatel na Upravniot odbor na Komorata.<br />
Spored stav 2 na istiot ~len, vo negovo otsustvo, po negovo ovlastuvawe<br />
ili so odluka na Upravniot odbor, Komorata mo`e da ja zastapuva i<br />
~len na Upravniot odbor. Soglasno stav 3 na ovoj ~len, pretsedatelot<br />
na Komorata gi potpi{uva odlukata na Sobranieto i na Upravniot<br />
odbor, a spored stav 4 na istiot ~len, pretsedatelot na Komorata go<br />
izbira Sobranieto so mandat od dve godini, so mo`nost za povtoren<br />
izbor.<br />
Spored ~len 34-b stav 2 od Zakonot, se smeta deka upisot vo<br />
Imenikot na medijatori e izvr{en na denot koga medijatorot koj gi<br />
ispolnuva uslovite predvideni so ovoj zakon }e dostavi prijava za upis<br />
vo Komorata.<br />
Soglasno ~len 35 od Zakonot, nadzor na rabotata na Komorata<br />
na medijatori koj se odnesuva na sproveduvaweto na odredbite od ovoj<br />
zakon, vr{i ministerot za pravda (stav 1). Za vr{ewe na nadzorot ministerot<br />
za pravda formira komisija sostavena od pretstavnici na<br />
Ministerstvoto za pravda. Pri vr{eweto na nadzorot od strana na ministerot<br />
za pravda mora da bide prisuten pretsedatelot na Komorata<br />
ili lice ovlasteno od nego (stav 2). Pretsedatelot na Komorata e dol-<br />
`en na ministerot za pravda ili liceto ovlasteno od nego, da mu ovozmo`i<br />
pristap do site prostorii i uvid vo evidencijata za medijacija.<br />
Poradi spre~enost na pretsedatelot na Komorata, po negovo ovlastuvawe<br />
mo`e da go zamenuva ~len na Upravniot odbor (stav 3). Za sprovedeniot<br />
nadzor se pravi izve{taj i se uka`uva za konstatiranite eventualni<br />
nedostatoci i nivno otstranuvawe (stav 4). Eden primerok od<br />
izve{tajot za sprovedeniot nadzor, zadol`itelno se dostavuva do Komorata<br />
na medijatori (stav 5).<br />
Spored ~len 27 stav 1 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za medijacija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 114/2009), Tarifnikot za nagrada i nadomestok na tro{ocite na medijatorot,<br />
ministerot za pravda }e go donese vo rok od 45 dena od denot<br />
na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon. Soglasno stav 2 na istiot ~len,<br />
podzakonskiot akt od ~len 7 stav 5 na ovoj zakon ministerot za pravda<br />
}e go donese vo rok od 45 dena od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj<br />
zakon.<br />
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alineite 3, 4, 7 i 11 od Ustavot, vladeeweto<br />
na pravoto, podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na<br />
i sudska, slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto i po~ituva-<br />
512
weto na op{to prifatenite normi na me|unarodnoto pravo, se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 20 stavovite 1 i 2 od Ustavot, na gra|anite im se<br />
garantira slobodata na zdru`uvawe zaradi ostvaruvawe i za{tita na<br />
nivnite politi~ki, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i<br />
uveruvawa. Gra|anite mo`at slobodno da osnovaat zdru`enija na gra|ani<br />
i politi~ki partii, da pristapuvaat kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
Spored ~len 51 stav 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Soglasno ~len 55 stav 1 od Ustavot, se garantira slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto. Spored stav 2 na ovoj ~len, Republikata<br />
obezbeduva ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot.<br />
Republikata prezema merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto<br />
odnesuvawe na pazarot.<br />
Spored ~len 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Na~elata na medijacijata, kako alternativen na~in na re{avawe<br />
na sporovi, poimot za medijator, postapkata za medijacija i organizacijata<br />
na medijatorite, se ureduvaat so Zakonot za medijacija (~len 1<br />
stav 1).<br />
Spored ~len 2 na ovoj zakon, so koj se opredeluva zna~eweto na<br />
izrazite upotrebeni vo ovoj zakon, (medijacija” e na~in na re{avawe<br />
na sporovi vo koj stranite sporniot odnos nastojuvaat da go re{at na<br />
miren na~in so pomo{ na eden ili pove}e medijatori, koi na stranite<br />
im pomagaat da postignat zaedni~ko prifatlivo re{enie; "medijator"<br />
e fizi~ko lice koe ja sproveduva postapkata za medijacija soglasno so<br />
na~elata za medijacija; „postapka za medijacija“ e poseben vid na postapka<br />
koja po svojot karakter e dobrovolna, efikasna, brza i eftina;<br />
"strana vo postapka za medijacija" e fizi~ko ili pravno lice koe u~estvuva<br />
vo medijacijata i ~ija soglasnost e potrebna za re{avawe na<br />
sporot i "Komora na medijatori" e organizacija na medijatorite koja<br />
ja unapreduva medijacijata i go organizira raboteweto na medijatorite.<br />
Soglasno ~len 3 od istiot zakon, stranite vo sporot dobrovolno<br />
ja poveduvaat i u~estvuvaat vo postapkata za medijacija i vo sekoe<br />
vreme mo`at da se otka`at od istata. Otka`uvaweto na stranite od<br />
medijacijata ne vlijae vrz nivnoto pravo sporot da go re{at vo sudska<br />
ili druga postapka.<br />
Spored ~len 10 stavovite 1 i 2 od Zakonot, medijator e delovno<br />
sposobno fizi~ko lice koe im pomaga na stranite da postignat spogodba,<br />
bez pravo da nametne re{enie na sporot, vo soglasnost so na~elata<br />
na medijacijata. Medijatori mo`at da bidat: advokati, diplomirani<br />
513
pravnici ili lica od druga profesija i drugi istaknati stru~ni i nau~ni<br />
rabotnici, vo zavisnost od vidot na sporot, koi zavr{ile obuka<br />
za medijatori i gi ispolnuvaat uslovite od ~lenot 11 na ovoj zakon.<br />
Uslovite koi mora da gi ispolnuva medijatorot se utvrdeni vo<br />
~len 11 stav 1 od Zakonot. Spored stavot 2 na istiot ~len, obukata za<br />
medijatori ja organizira Ministerstvoto za pravda ili druga institucija<br />
ovlastena od ministerot za pravda. Soglasno stavot 3 na ovoj ~len,<br />
tro{ocite za obuka na medijatori gi snosi kandidatot koj ja posetuva<br />
obukata za medijatori. Ministerot za pravda so podzakonski akt ja utvrduva<br />
visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na medijatori<br />
i nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite. Spored stav 4 na istiot<br />
~len, vo sporovi so stranski element, medijator mo`e da bide i stranski<br />
dr`avjanin dokolku e ovlasten da vr{i medijacija vo mati~nata<br />
dr`ava. Soglasno stavot 5 na ovoj ~len, ministerot za pravda so podzakonski<br />
akt go propi{uva na~inot i postapkata na sproveduvawe na<br />
obukata na medijatori.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenite odredbi na ~len<br />
11 od Zakonot se doveduvala vo pra{awe samostojnosta i nezavisnosta<br />
na Komorata na medijatori, so toa {to i se odzemalo ve}e steknatoto<br />
zakonsko pravo da ja organizira obukata za medijatori, {to bilo sprotivno<br />
na osnovnite ustavni na~ela, kako i op{to prifatenite normi<br />
na me|unarodnoto pravo, {to vodelo i do povreda na principot za podelba<br />
na vlasta, Sudot gi oceni kako neosnovani. Ova od pri~ina {to<br />
spored odredbite na Ustavot, Sobranieto na Republikata kako nositel<br />
na zakonodavnata vlast, e ovlasteno so zakon da ureduva oblasti na<br />
op{testveniot `ivot, vo koja smisla e ovlasteno i da gi uredi pra-<br />
{awata za vonsudsko re{avawe na sporovi so koristewe na institutot<br />
medijacija, vo ramkite na {to, pravo e na zakonodavecot da gi uredi i<br />
pra{awata koi se odnesuvaat na toa koi uslovi treba da gi ispolnuva<br />
madijatorot, da predvidi zadol`itelnost na obuka za medijatori, da<br />
opredeli koj }e ja organizira i sproveduva obukata za medijatori,<br />
poradi {to Sudot oceni deka ne mo`e osnovano da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na ~len 11 od Zakonot so ustavnite odredbi na<br />
koi se povikuva podnositelot na inicijativata. Pritoa, dali zakonodavecot<br />
}e se odlu~i obukata za medijatori da ja organizira i sproveduva<br />
Ministerstvoto za pravda ili druga institucija ovlastena od<br />
ministerot za pravda ili drug praven subjekt, kako na primer Komorata<br />
na medijatori, e pra{awe na celishodnost za koja odlu~uva zakonodavecot,<br />
a ne e pra{awe koe mo`e da se ocenuva od ustavno praven<br />
aspekt.<br />
Aktuelnoto zakonsko re{enie za toa obukata za medijatori da<br />
ja sproveduva Ministerstvoto za pravda ili druga institucija ovlastena<br />
od ministerot za pravda, namesto Komorata za medijatori, e rezultat<br />
na izmenata na ~lenot 11 od Zakonot, izvr{ena so Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za medijacija ("Slu`ben vesnik<br />
514
na Republika Makedonija, br. 114/09 od 14. 09. 2009 godina), kako nesporno<br />
pravo na zakonodavecot, preku izmeni i dopolnuvawa na zakonskata<br />
regulativa, da ureduva odredeni pra{awa na na~in za koj smeta<br />
deka e celishoden, a Ustavniot sud nema nadle`nost da vra}a vo va-<br />
`nost izmeneti ili ukinati zakonski odredbi. Ottuka, ne mo`at da se<br />
prifatat kako osnovani navodite vo inicijativata deka vakvata izmena<br />
vo zakonskata regulativa vodela kon povreda na principot na podelba<br />
na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska, odnosno sosema e nejasno<br />
od kade proizleguva tvrdeweto vo inicijativata deka "odzemaweto<br />
na edna{ dadenite prava od strana na izvr{nata vlast pretstavuva<br />
navleguvawe na istata direktno vo zakonodavnata vlast.“"<br />
Isto taka, Sudot oceni deka ne mo`at da se prifatat kako<br />
osnovani nitu navodite deka so navedenata izmena na Zakonot se odzemala<br />
samostojnosta i nezavisnosta na Komorata. Spored odredbite na<br />
Zakonot, Komorata na medijatori e organizacija na medijatorite koja<br />
ja unapreduva medijacijata i go organizira raboteweto na medijatorite,<br />
koja ima svojstvo na pravno lice, pri {to Zakonot gi utvrduva<br />
organite na Komorata, vremetraeweto na mandatot na ~lenovite vo<br />
ovie organi i nivnite nadle`nosti, taka {to faktot {to Komorata ne<br />
e pove}e ovlastena da ja sproveduva obukata za medijatori, kako edna od<br />
nejzinite nadle`nosti pred izmenata na Zakonot, ne mo`e da se prifati<br />
kako odzemawe na nejzinata samostojnost i nezavisnost. Naprotiv,<br />
so navedenite zakonski izmeni se dopolnuva nadle`nosta na Sobranieto<br />
na Komorata da odlu~uva za visinata na ~lenarinata, na~inot<br />
na nejzinoto pla}awe i koristewe (~len 31 stav 1 alineja 12), kako<br />
i nadle`nosta na Upravniot odbor na Komorata da se gri`i za naplata<br />
na ~lenarinata i da upravuva i odgovara za sredstvata i imotot na Komorata<br />
(~len 32 stav 4 alinei 4 i 5), koi izmeni se tokmu vo nasoka na<br />
pogolema samostojnost i nezavisnost na Komorata, a ne kako {to pogre{no<br />
se naveduva vo inicijativata, za odzemawe na samostojnosta i<br />
nezavisnosta na Komorata. Propi{uvaweto deka nadzor na rabotata na<br />
Komorata na medijatori koj se odnesuva na odredbite od ovoj zakon,<br />
vr{i ministerot za pravda, pri {to Zakonot go propi{uva na~inot na<br />
vr{ewe na vakviot nadzor (~len 35), Spored Sudot, isto taka, ne mo`e<br />
da se prifati kako naru{uvawe na samostojnosta na Komorata na medijatori<br />
i navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast, kako {to<br />
neosnovano se naveduva vo inicijativata, bez da se dadat argumenti za<br />
vakvoto tvrdewe. Isto taka, spored Sudot, podnositelot na inicijativata<br />
sosema neosnovano uka`uva deka Ustavniot sud, pri razgleduvaweto<br />
na ova sporno pra{awe, treba da ja ima predvid svojata Odluka<br />
U. br. 163/ 2008 so koja e ukinat ~len 5 od Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za advokatura ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 106/2008), zatoa {to pri~inite za donesuvaweto na<br />
navedenata odluka ne mo`at da se dovedat vo korelacija so navodite vo<br />
515
inicijativata za navodnoto odzemawe na samostojnosta na Komorata na<br />
medijatori.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, pred Sudot ne se postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta na osporenite ~len 11 stav 1 to~ka 1, to~ka 2 i to~ka 3,<br />
stav 2 i stav 5, ~len 31 stav 1, ~len 32, ~len 33, ~len 34-b stav 2 i ~len<br />
35 od Zakonot so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len 51, ~len 95 stav 3 i<br />
~len 96 od Ustavot.<br />
Vo odnos na navodite vo inicijativata za neustavnosta na ~len<br />
11 stav 3 od Zakonot, vo delot: "Ministerot za pravda so podzakonski<br />
akt ja utvrduva visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na<br />
medijatori i nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite“, Sudot ima{e<br />
predvid deka obukata za medijatori ja organizira i sproveduva Ministerstvoto<br />
za pravda ili druga institucaija ovlastena od ministerot za<br />
pravda, kako i deka sertifikatot za zavr{ena obuka go izdava ili priznava<br />
Ministerstvoto za pravda. Toa zna~i deka zakonodavecot go<br />
ovlastil ovoj organ na dr`avnata uprava da bide odgovoren za sproveduvaweto<br />
na obukata za medijatori, vo koja smisla go ovlastil i da<br />
gi opredeli tro{ocite za obuka na medijatorite i nadomestokot za rabota<br />
na obu~uva~ite, no go obvrzal pritoa da se rakovodi od visinata<br />
na realno napravenite tro{oci. Ottuka, spored Sudot, realno napravenite<br />
tro{oci pretstavuvaat ramka spored koja ministerot za pravda<br />
e dol`en da se rakovodi pri donesuvaweto na navedeniot podzakonski<br />
akt, {to e vo soglasnost so opredelbata od ~len 96 od Ustavot, spored<br />
koja organite na dr`avnata uprava rabotite od svojata nadle`nost gi<br />
vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite i za<br />
svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot ne go prifati tvrdeweto vo<br />
inicijativata deka vo Zakonot ne postoele kriteriumi za opredeluvaweto<br />
na visinata na tro{ocite za obuka i za nadomestok na obu~uva~ite,<br />
poradi {to ne go postavi pra{aweto za soglasnosta na ~len 11<br />
stav 3 od Zakonot, vo delot: "Ministerot za pravda so podzakonski akt<br />
ja utvrduva visinata na realno napravenite tro{oci za obuka na medijatori<br />
i nadomestokot za rabotata na obu~uva~ite" so ~len 8 stav 1<br />
alineite 3 i 4, ~len 51 i ~len 96 od Ustavot.<br />
Vo odnos na navodite vo inicijativata deka so osporenata odredba<br />
od ~len 24 stav 5 od Zakonot, zakonodavecot ne gi po~ituval<br />
odlukite na Ustavniot sud, i toa: Odlukata U.br. 117/2006 so koja e ukinat<br />
~len 24 stav 5 vo delot: 'Tarifnikot go donesuva Komorata na<br />
medijatori, po prethodno pribaveno pozitivno mislewe od ministerot<br />
za pravda," od Zakonot za medijacija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 60/2006) i Odlukata U. br. 34/2007 so koja e ukinat<br />
~len 36 stav 4 od Zakonot za medijacija, koj glasel: "Vo rok od eden mesec<br />
od formiraweto na Komorata na medijatori Komorata, so soglasnost<br />
na ministerot za pravda, }e donese Tarifnik za nagrada i nadomestok<br />
po koj medijatorite }e ja naplatuvaat svojata nagrada za izvr{e-<br />
516
nite dejstvija“, Sudot go ima{e predvid obrazlo`enieto na navedenite<br />
odluki na Ustavniot sud, spored koe Sudot interveniral so ukinuva~ka<br />
odluka na ~lenot 24 stav 5 od Zakonot za medijacija (Odluka U.<br />
br. 117/2006) od pri~ina {to utvrdil deka od celinata na Zakonot za<br />
medijacija ne proizleguva deka vo istiot se sodr`ani op{ti<br />
kriteriumi i parametri za opredeluvawe na visinata na tro{ocite za<br />
prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata za medijacija. Pri<br />
vakva sostojba, se doa|a do konstatacija deka so propi{uvaweto na<br />
Tarifnikot, od strana na Komorata na medijatori, a po pribaveno mislewe<br />
na ministerot za pravda se utvrduvaat i kriteriumite za opredeluvawe<br />
na visinata na nagradata i nadomestokot na tro{ocite na<br />
medijatorot, {to soglasno Ustavot e nadvor od ingerenciite na izvr{nata<br />
vlast. Ottuka, dadenoto ovlastuvawe so osporenata zakonska<br />
odredba, zna~i navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata vlast so<br />
{to se povreduvaat temelnite vrednosti na Ustavot, poradi {to<br />
osporenata odredba ne e vo soglasnost so navedenite odredbi od Ustavot.<br />
So Odluka U. br. 34/2007, Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
go ukina ~lenot 36 stav 4 od Zakonot za medijacija, zatoa {to osporenata<br />
odredba go izmenila svojot karakter od preodna vo materijalna<br />
odredba i postoi opasnost istata da poslu`i kako zakonski osnov za<br />
donesuvawe na Tarifnik i pokraj sostojbata {to vo Zakonot ne se<br />
sodr`ani op{ti kriteriumi i parametri za opredeluvawe na visinata<br />
na tro{ocite za prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata za<br />
medijacija.<br />
Po donesuvaweto na navedenite odluki na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, donesen e Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za medijacija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija<br />
br. 114/2009 od 14. 09. 2009 godina). So ovoj zakon, ~lenot 24 od Zakonot,<br />
so koj se ureduva pra{aweto za tro{oci na postapkata za medijacija i<br />
nagrada na medijatorot, e dopolnet so novi stavovi 5, 6, 7, 8, 9 i 10, so<br />
koi se utvrduva deka Tarifnikot za nagrada i nadomestok na tro{oci<br />
na medijatorite go donesuva ministerot za pravda po prethodno pribaveno<br />
mislewe od Komorata na medijatori, no se utvrduva deka medijatorite<br />
za izvr{enite dejstvija napla}aat: nagrada na medijatorot za<br />
izvr{ena medijacija i nadomestok na tro{oci, kako i se utvrduva deka<br />
nagradata na medijatorot za izvr{enata medijacija se opredeluva spored:<br />
vlo`eniot trud i potro{enoto vreme vo postapkata, soglasno so<br />
Tarifnikot za nagrada i nadomestok na tro{oci na medijatorite; vidot<br />
na sporot i brojot na stranite. Isto taka, se utvrduva deka nadomestokot<br />
na realnite tro{oci na medijatori se opredeluva spored administrativno<br />
tehni~kite tro{oci koi gi opfa}aat tro{ocite potrebni<br />
za zapo~nuvawe na postapkata i nejzino sproveduvawe.<br />
Od analizata na navedenata zakonska odredba proizleguva deka<br />
so istata se utvrdeni kriteriumi i merila za opredeluvawe na<br />
nagradata na medijatorite i za opredeluvawe na realnite tro{oci na<br />
517
medijatorite, so {to zakonodavecot izvr{il usoglasuvawe na zakonskata<br />
regulativa za medijacija soglasno uka`uvawata na Ustavniot sud<br />
iska`ani vo napred navedenite odluki, odnosno gi otstranil konstatiranite<br />
nedostatoci vo zakonskata regulativa za otsustvo na op{ti<br />
kriteriumi i parametri za opredeluvawe na visinata na tro{ocite za<br />
prezemenite dejstvija na medijatorot vo postapkata za medijacija. Pritoa,<br />
pravo e na zakonodavecot da odlu~i komu }e go prenese javnoto<br />
ovlastuvawe za donesuvawe konkreten tarifnik za opredeluvawe na<br />
nagradata i nadomestok na tro{ocite na medijatorite (na ministerot<br />
za pravda, na Komorata na medijatori ili na drug praven subjekt), pri<br />
{to uslov e tarifnikot da bide opredelen vo zakonski utvrdenite<br />
ramki.<br />
Trgnuvaj}i od faktot deka Zakonot gi utvrdil merilata i kriteriumite<br />
za opredeluvawe na nagradata i nadomestok na tro{ocite<br />
na medijatorite, pri {to opredelil javnoto ovlastuvawe za donesuvawe<br />
na tarifnik da go prenese na ministerot za pravda po prethodno<br />
pribaveno mislewe od Komorata na medijatorite, Sudot ne go prifati<br />
tvrdeweto vo inicijativata deka zakonodavecot so osporeniot ~len 24<br />
stav 5 od Zakonot, povtorno ja vovel ukinatata zakonska odredba vo<br />
pravniot poredok, no vo ne{to izmeneta forma, sprotivno na ~len 112<br />
stav 3 od Ustavot, poradi {to ne go postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na ovaa odredba so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len 51, ~len 68 stavovite<br />
2 i 3, ~len 91 alineite 1 i 5 i ~len 96 od Ustavot.<br />
Navodite vo inicijativata za neustavnosta na ~len 27 od Zakonot<br />
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za medijacija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 114/2009 godina), koj kako samostoen<br />
~len e sistematiziran na krajot od ovoj zakon, vo glavata Preodni<br />
i zavr{ni odredbi, Sudot gi oceni kako neosnovani. Ova zatoa<br />
{to so ovoj ~len se utvrdeni rokovi za ministerot za pravda, po vleguvaweto<br />
vo sila na Zakonot, da gi donese podzakonskite akti za koi e<br />
ovlasten vo materijalnite odredbi na Zakonot (Tarifnik za nagrada i<br />
nadomestok na tro{ocite na medijatorot- ~len 24 stav 5 i podzakonski<br />
akt so koj }e se propi{e na~inot i postapkata na sproveduvawe na obukata<br />
na medijatori - ~len 11 stav 5), za koi ovlastuvawa postoi ustaven<br />
osnov, poradi {to Sudot ne go postavi pra{aweto za soglasnosta na<br />
osporenata odredba so ~len 8 stav 1 alineite 3, 4, 7 i 11, ~len 55, kako i<br />
~lenovite 88, 89, 91, 95 i 96 od Ustavot.<br />
5. Navodite vo inicijativata za nesoglasnost na osporenite<br />
odredbi od Zakonot so drugi odredbi od istiot zakon, pretstavuvaat<br />
barawe za ocena na me|usebna soglasnost na odredbi od ist zakon, za<br />
{to, Ustavniot sud, soglasno nadle`nostite utvrdeni vo ~len 110 od<br />
Ustavot, ne e nadle`en.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
518
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: dr Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>, a vo odnos na ~lenovite 11 stav 1 to~ka 3, stav 2 i 3 so mnozinstvo<br />
glasovi.<br />
519
520
37. U. br. 53/2010 (26. 05. 2010)<br />
Osporen akt<br />
Na~elen praven stav na Vrhovniot sud na Republika Makedonija,<br />
br. 0201 br. 2218/09 od 24. 12. 2009 godina<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored Dobrila Krsteva, kako podnositel na inicijativata, so<br />
osporeniot na~elen stav na Vrhovniot sud na Republika Makedonija,<br />
spored koj ovoj sud e nadle`en da postapuva po `albite izjaveni protiv<br />
presudite na Upravniot sud doneseni po stapuvaweto vo sila na<br />
Odlukata na Ustavniot sud so koja e ukinat del od ~l. 39 st. 2 od Zakonot<br />
za upravnite sporovi, a soglasno ~l. 337-367 od ZPP, povtorno se<br />
uskratuvalo pravoto na `alba na onie lica koi se steknale so pravo na<br />
`alba na denot koga odlukata na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
stapila na sila, nezavisno {to odlukata na Upravniot sud bila<br />
donesena prethodno. Spored podnositelot na inicijativata, intencijata<br />
na Ustavniot sud vsu{nost i bila da se dade pravo na `alba vo odnos<br />
na site odluki na Upravniot sud, {to zna~elo deka ova pravo go imaat<br />
onie lica koi svojata odluka od Upravniot sud ja dobile posle donesuvaweto<br />
na Odlukata na Ustavniot sud i vo zakonskiot rok od 15 dena<br />
podnele `alba do Vrhovniot sud na Republika Makedonija. Vakviot<br />
na~elen stav bil sprotiven na Odlukata na Ustavniot sud, zatoa {to<br />
odlukite koi strankite gi dobile po vleguvaweto vo sila na odlukata<br />
na Ustavniot sud, podle`at na ovaa odluka i strankite se steknale so<br />
pravo na `alba, koe Vrhovniot sud na Republika Makedonija im go<br />
odzemal so osporeniot na~elen stav. Poradi navedenoto, se bara Ustavniot<br />
sud da ja oceni ustavnosta na osporeniot na~elen stav na<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija.<br />
Spored navodite vo inicijativata na podnositelot \or|i Toleski,<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija nemalo potreba da intervenira<br />
vo pravniot sistem na dr`avata so donesuvawe na osporeniot<br />
na~elen praven stav, zatoa {to istiot bil samo povtoruvawe ili potvrduvawe<br />
na Odlukata na Ustavniot sud.<br />
Od druga strana, doneseniot Na~elen praven stav pravel samo<br />
zabuna (zbrka) vo primenata na Zakonot za upravnite sporovi, zatoa<br />
{to bilo sporno po koi izjaveni `albi treba da postapuva Vrhovniot<br />
sud. Imeno, vo praksa imalo situacii koga protiv presuda donesena od<br />
521
Upravniot sud pred stapuvawe vo sila na Odlukata na Ustavniot sud,<br />
bila izjavena `alba pred stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot<br />
sud, no i koga `alba bila izjavena po stapuvaweto vo sila na<br />
Odlukata na Ustavniot sud. Spored osporeniot na~elen praven stav,<br />
Vrhovniot sud ne trebalo da gi zeme vo rabota vakvite `albi, zatoa<br />
{to zazel stav deka po site odluki {to gi donel Upravniot sud pred<br />
stapuvaweto vo sila na odlukata na Ustavniot sud, po koi }e bide izjavena<br />
`alba, Vrhovniot sud ne trebalo da postapuva. Vakvoto tolkuvawe,<br />
spored podnositelot na inicijativata, pretstavuvalo direktna<br />
povreda na na~eloto predvideno vo Amandmanot XXI od Ustavot, spored<br />
koe so Ustavot se garantira pravo na `alba protiv odluki doneseni<br />
vo postapka vo prv stepen. So primenata na osporeniot na~elen<br />
praven stav pove}e od o~igledno bilo deka site onie koi podnele `albi<br />
protiv donesenite odluki na Upravniot sud, pred stapuvaweto vo<br />
sila na Odlukata na Ustavniot sud, }e bile dovedeni vo neramnopravna<br />
polo`ba vo odnos na onie koi izjavile `albi na takvite odluki po stapuvaweto<br />
vo sila na Odlukata na Ustavniot sud, a osobeno onie koi podnele<br />
`albi pred stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot sud, a<br />
po nivnata `alba Vrhovniot sud se u{te ne donel odluka ili donel<br />
odluka so koja `alabata ja odbil kako nedozvolena. Spored misleweto<br />
na podnositelot na inicijativata, soglasno navedeniot amandman na<br />
Ustavot, Vrhovniot sud trebalo da odlu~uva po site izjaveni `albi<br />
protiv odluki na Upravniot sud koi pristignale kaj nego, a po koi ne<br />
donel odluka, bez da se vrzuva za denot na donesuvaweto na Odlukata na<br />
Ustavniot sud, odnosno vo vakvite slu~ai trebalo direktno da se primenuva<br />
Ustavot, a Odlukata na Ustavniot sud da se prifati pove}e od<br />
"tehni~ki" karakter, poto~no da i se dade tretman na direktna primena<br />
na Ustavot vo konkreten praven propis. Vrhovniot sud nemalo da<br />
napravi nikakva povreda na Ustavot i zakonite dokolku gi zeme vo rabota<br />
site izjaveni `albi protiv odlukite na Upravniot sud, po koi sî<br />
u{te ne donel odluka ili da gi preispita onie po koi donel odluka.<br />
Samo na takov na~in site onie koi podnele `alba na odlukite na<br />
Upravniot sud }e bile staveni vo ramnopravna polo`ba vo odnos na<br />
onie koi podnele `alba na odlukite na Upravniot sud po stapuvawe vo<br />
sila na Odlukata na Ustavniot sud.<br />
Voedno, podnositelot na inicijativata predlaga Ustavniot sud<br />
da ja preispita sopstvenata odluka, vo smisla namesto "SE UKI-<br />
NUVA" da stojat zborovite "SE PONI[TUVA," so {to }e bile otstraneti<br />
site pravni dilemi i nedorazbirawa okolu nejzinata primena<br />
vo praksa, zatoa {to poni{tuva~kata odluka imala takvo pravno dejstvo<br />
vo odnos na propisot {to se poni{tuva so nea, kako toj propis nikoga{<br />
i da ne bil donesen, za razlika od ukinuva~kata odluka, koja<br />
imala takvo pravno dejstvo prema propisot protiv koj bila donesena,<br />
smetano od denot na nejzinoto objavuvawe vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," pa vo idnina.<br />
522
Spored navodite vo inicijativata na advokat Fani Mihajlovska,<br />
osporeniot na~elen praven stav bil sprotiven na Amandman XXI<br />
od Ustavot, zatoa {to sprotivno na ustavnata garancija za pravoto na<br />
`alba protiv site sudski odluki (presudi i re{enija) doneseni vo postapka<br />
vo prv stepen pred sud, so Na~elniot praven stav toa ustavno<br />
pravo se ograni~uvalo samo na presudite na Upravniot sud doneseni po<br />
opredelena data (koga e objavena odlukata na Ustavniot sud).<br />
Ponatamu, se uka`uva deka ovoj na~elen praven stav bil stav<br />
samo spored naslovot, dodeka od negovata sodr`ina proizleguvalo deka<br />
stanuva zbor za normativen akt, so koj bilo uredeno pravoto na `alba<br />
protiv odlukite na Upravniot sud, i toa selektivno i diskriminatorski:<br />
pravo na `alba da imaat samo gra|anite po ~ii tu`bi Upravniot<br />
sud donel presuda po 25 septemvri 2009 godina, a gra|anite po ~ii tu-<br />
`bi Upravniot sud odlu~il so re{enie, kako i tie po ~ii tu`bi bila<br />
donesena presuda pred 25 septemvri 2009 godina, da nemaat pravo na<br />
`alba. Pravoto na `alba na prvostepena sudska odluka spa|alo vo<br />
osnovnite prava koi gi garantira Ustavot i toa pravo ne mo`elo ni so<br />
zakon da se ograni~i, pa trebalo li da se dopu{ti toa da go pravi sud,<br />
pa bilo toa i Vrhovniot sud, kako najvisok sud. Zatoa, podnositelot na<br />
inicijativata smeta deka Ustavniot sud ne smee da ostane na formalna<br />
interpretacija na osporeniot akt, tuku bilo nu`no da ja sogleda su{-<br />
tinata na toj akt od gledi{te na za{tita na osnovnite slobodi i prava<br />
{to gi garantira Ustavot, pa da go otstrani od pravniot poredok osporeniot<br />
na~elen praven stav, koj vsu{nost bil op{t akt, na {to bil<br />
obvrzan so ~l. 50 st. 1 od Ustavot.<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Na~elen praven stav<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija e nadle`en sud da postapuva<br />
po `albi izjaveni protiv presudite na Upravniot sud, doneseni<br />
po stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, U.br. 231/2008 od 16. 09. 2009 godina ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 117/2009 od 25. 09. 2009 godina), so koja se<br />
ukinuva ~lenot 39 stav 2 od Zakonot za upravnite sporovi ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 62/2006), vo delot: "od ~l. 30 st. 3<br />
na ovoj zakon."<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija po `albite izjaveni<br />
protiv presudite na Upravniot sud, }e postapuva soglasno odredbite<br />
na ~l. 337-367 od Zakonot za parni~nata postapka.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
19/1996, ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
523
ustavnosta i zakonitosta na na~elniot stav na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija vo vrska so na~inot na presmetuvawe kamata na devizni<br />
sredstva oro~eni vo 1986 godina.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Razgleduvaj}i ja inicijativata,<br />
Sudot utvrdi deka so nea ne se bara ocenuvawe na ustavnost na<br />
zakon i ustavnost i zakonitost na propis, za {to, soglasno ~l. 110 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, e nadle`en da odlu~uva Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, tuku na na~elen stav {to Vrhovniot sud<br />
na Republika Makedonija go zazema po odredeno pravno pra{awe {to e<br />
od zna~ewe za voveduvawe na sudskata praktika.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 91/<br />
1997, so Re{enie U. br. 214/1997 i so Re{enie U. br. 225/1997, gi otfrlil<br />
inicijativite za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta na Na~elniot<br />
stav br-1/96, na Vrhovniot sud na Republika Makedonija donesen<br />
na op{tata sednica odr`ana na 17. 06. 1996 godina.<br />
Od obrazlo`enijata na Re{enijata. Soglasno ~l. 101 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija Vrhovniot sud kako najvisok sud vo Republikata<br />
obezbeduva edinstvo vo primenata na zakonite od strana na<br />
sudovite pri {to soglasno ~l. 35 al. 1 od Zakonot za sudovite ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 36/1995) Vrhovniot sud na<br />
op{ta sednica utvrduva na~elni stavovi i na~elni pravni mislewa po<br />
pra{awa od zna~ewe za obezbeduvawe na edinstvo vo primenata na zakonite<br />
od strana na sudovite.<br />
Od navedenite odredbi od Ustavot i zakonot proizleguva deka<br />
na~elnite stavovi i pravni mislewa vsu{nost pretstavuvaat oblik na<br />
komunikacija me|u sudovite so koj se obezbeduva edinstvo vo primenata<br />
na zakonite. Pritoa, Vrhovniot sud nitu so Ustavot nitu so zakonot<br />
ne e ovlasten da donesuva propisi so koi na op{t na~in se ureduvaat<br />
pravni odnosi, tuku toj e ovlasten da donesuva samo akti so koi }e vlijae<br />
na na~inot na primena na zakonite vo pove}e isti ili sli~ni slu-<br />
~ai od strana na nadle`nite sudovi.<br />
So ogled na toa {to osporeniot na~elen stav na Vrhovniot sud,<br />
ne pretstavuva propis vo smisla na ~l. 110 al. 2 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, tuku so nego se obezbeduva edinstvo vo primenata na<br />
zakonite od strana na sudovite, Sudot oceni deka ne e nadle`en da ja<br />
ocenuva negovata soglasnost so Ustavot i so zakon, poradi {to odlu~i<br />
kako vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
203/1998 ja otfrli inicijativata za preispituvawe na Re{enieto U.<br />
br. 80/1998, doneseno od Ustavniot sud na Republika Makedonija na sednicata<br />
od 21. 10. 1998 godina.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto. Razgleduvaj}i ja inicijativata,<br />
Sudot utvrdi deka so re{enie U. br. 80/1998 od 21. 10. 1998 godina<br />
ne povel postapka za ocenuvawe ustavnosta na zakonot ozna~en vo t.<br />
2 na ova re{enie.<br />
524
Soglasno ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako za<br />
istata rabota ve}e odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
So ogled na toa {to Sudot ne povel postapka za ocenuvawe ustavnosta<br />
na Zakonot za socijalna za{tita, a ne postojat novi fakti i dokazi,<br />
odnosno ne nao|a osnovi za poinakvo odlu~uvawe, odlu~i kako vo<br />
to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 101 od Ustavot na Republika Makedonija Vrhovniot<br />
sud e najvisok sud vo Republikata i go obezbeduva edinstvoto vo<br />
primenata na zakonite od strana na sudovite.<br />
Spored ~l. 35 od Zakonot za sudovite ("SV RM," br.58/2006 i<br />
35/2008), Vrhovniot sud na Republika Makedonija e nadle`en, me|u drugoto,<br />
da re{ava vo vtor stepen po `alba na odluka na Upravniot sud vo<br />
slu~aite predvideni so zakon (t. 3).<br />
Soglasno ~l. 37 st. 1 al. 1 na istiot zakon, Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija na op{ta sednica utvrduva na~elni stavovi i na~elni<br />
pravni mislewa po pra{awa od zna~ewe za obezbeduvawe na edinstvo<br />
vo primenata na zakonite od strana na sudovite po sopstvena<br />
inicijativa ili po inicijativa na sednicite na sudiite ili sudskite<br />
oddeli od sudovite. Spored st. 2 na ovoj ~len, na~elnite stavovi i na-<br />
~elnite pravni mislewa {to gi utvrduva Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija na op{ta sednica se zadol`itelni za site soveti na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija.<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija, na Op{ta sednica odr-<br />
`ana na 9. 12. 2009 godina, po sopstvena inicijativa, ednoglasno, usvoil<br />
Na~elen praven stav vo vrska so postapuvaweto na Vrhovniot sud<br />
na Republika Makedonija po donesuvaweto na Odlukata na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, U. br. 231/2008 od 16. 09. 2009 godina ("SV<br />
RM," br. 117/2009 od 25. 09. 2009 godina), so koja se ukinuva ~l. 39 st. 2<br />
od Zakonot za upravnite sporovi ("SV RM," br. 62/2006), vo delot: "od<br />
~lenot 30 stav 3 na ovoj zakon."<br />
Spored navedeniot na~elen praven stav, Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija e nadle`en sud da postapuva po `albi izjaveni<br />
protiv presudite na Upravniot sud, doneseni po stapuvaweto vo sila<br />
na navedenata odlukata na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
pri {to Vrhovniot sud na Republika Makedonija po `albite izjaveni<br />
protiv presudite na Upravniot sud, }e postapuva soglasno odredbite<br />
na ~lenovite 337-367 od Zakonot za parni~nata postapka.<br />
Spored ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za<br />
soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
525
Soglasno ~l. 28 al. 1 i 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle-<br />
`en da odlu~uva za baraweto ili ako za istata rabota ve}e odlu~uval,<br />
a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Vidno od navodite na dostavenite inicijativi, so niv ne se bara<br />
ocenuvawe ustavnost na zakon i ustavnost i zakonitost na propis, za<br />
{to, soglasno ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija, e nadle`en<br />
da odlu~uva Ustavniot sud na Republika Makedonija, tuku se bara ocenuvawe<br />
na ustavnosta na na~elen stav na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija, donesen na op{ta sednica na ovoj sud, so koj se utvrduva<br />
na~elen praven stav po pra{awe od zna~ewe za obezbeduvawe na edinstvo<br />
vo primenata na zakonot od strana na site soveti na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija, vo funkcija na operacionalizacija na<br />
Odlukata na Ustavniot sud na Republika Makedonija, U. br. 231/2008.<br />
So ogled na toa {to osporeniot na~elen stav na Vrhovniot sud<br />
ne pretstavuva propis vo smisla na ~l. 110 al. 2 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, tuku so nego se obezbeduva edinstvo vo primenata na<br />
zakonot od strana na site soveti na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija, smetame deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 1 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija za otfrlawe na<br />
ovie inicijativi.<br />
Vo odnos na baraweto vo edna od inicijativite za toa Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija da ja preispita svojata Odluka U.<br />
br. 231/2008, vo smisla namesto ukinuva~ki, da i dade poni{tuva~ki<br />
karakter, so {to bi se otstranile dilemite i nedorazbirawata okolu<br />
nejzinata primena, smetame deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 2<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija za otfrlawe<br />
na vakvoto barawe. Imeno, so navedenata odluka, Ustavniot sud go<br />
ukina ~l. 39 st. 2 od Zakonot za upravnite sporovi („SV RM," br.<br />
62/2006), vo delot: od ~l. 30 st. 3 na ovoj zakon. Navedenata odluka, soglasno<br />
~l. 112 st. 4 od Ustavot, e kone~na i izvr{na, a so inicijativata<br />
ne se uka`uva na drugi osnovi, odnosno dokazi i fakti za poinakvo<br />
odlu~uvawe na Sudot, poradi {to, smetame deka vakvata inicijativa<br />
treba da se otfrli.<br />
Vrz osnova na navedenoto, s e p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da gi otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na Na~elen praven stav na Vrhovniot sud na Republika Makedonija, br.<br />
0201 br. 2218/09 od 24. 12. 2009 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineite 1 i 2 i ~len 71<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
526
26 maj 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
Na~elen praven stav na Vrhovniot sud na Republika Makedonija, br.<br />
0201 br. 2218/09 od 24. 12. 2009 godina.<br />
2. Dobrila Krsteva od Skopje, \or|i Tolevski od s. Pe{tani –<br />
Ohrid i advokat Fani Mihajlovska od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnesoa inicijativi za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na aktot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored Dobrila Krsteva, kako podnositel na inicijativata, so<br />
osporeniot na~elen stav na Vrhovniot sud na Republika Makedonija,<br />
spored koj ovoj sud e nadle`en da postapuva po `albite izjaveni protiv<br />
presudite na Upravniot sud doneseni po stapuvaweto vo sila na<br />
Odlukata na Ustavniot sud so koja e ukinat del od ~len 39 stav 2 od Zakonot<br />
za upravnite sporovi, a soglasno ~lenovite 337-367 od ZPP, povtorno<br />
se uskratuvalo pravoto na `alba na onie lica koi se steknale so<br />
pravo na `alba na denot koga odlukata na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija stapila na sila, nezavisno {to odlukata na Upravniot sud<br />
bila donesena prethodno. Spored podnositelot na inicijativata, intencijata<br />
na Ustavniot sud vsu{nost i bila da se dade pravo na `alba<br />
vo odnos na site odluki na Upravniot sud, {to zna~elo deka ova pravo<br />
go imaat onie lica koi svojata odluka od Upravniot sud ja dobile posle<br />
donesuvaweto na Odlukata na Ustavniot sud i vo zakonskiot rok od<br />
15 dena podnele `alba do Vrhovniot sud na Republika Makedonija.<br />
Vakviot na~elen stav bil sprotiven na Odlukata na Ustavniot sud,<br />
zatoa {to odlukite koi strankite gi dobile po vleguvaweto vo sila na<br />
odlukata na Ustavniot sud, podle`ele na ovaa odluka i strankite se<br />
steknale so pravo na `alba, koe Vrhovniot sud na Republika Makedonija<br />
im go odzemal so osporeniot na~elen stav. Poradi navedenoto, se<br />
bara Ustavniot sud da ja oceni ustavnosta na osporeniot na~elen stav<br />
na Vrhovniot sud na Republika Makedonija.<br />
Spored navodite vo inicijativata na podnositelot \or|i Toleski,<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija nemalo potreba da intervenira<br />
vo pravniot sistem na dr`avata so donesuvawe na osporeniot<br />
na~elen praven stav, zatoa {to istiot bil samo povtoruvawe ili potvrduvawe<br />
na Odlukata na Ustavniot sud. Od druga strana, doneseniot<br />
Na~elen praven stav pravel samo zabuna (zbrka) vo primenata na Zakonot<br />
za upravnite sporovi, zatoa {to bilo sporno po koi izjaveni<br />
`albi trebalo da postapuva Vrhovniot sud. Imeno, vo praksa imalo<br />
situacii koga protiv presuda donesena od Upravniot sud pred stapuvawe<br />
vo sila na Odlukata na Ustavniot sud, bila izjavena `alba pred<br />
stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot sud, no i koga `alba<br />
bila izjavena po stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot sud.<br />
527
Spored osporeniot na~elen praven stav, Vrhovniot sud ne trebalo da<br />
gi zeme vo rabota vakvite `albi, zatoa {to zazel stav deka po site<br />
odluki {to gi donel Upravniot sud pred stapuvaweto vo sila na odlukata<br />
na Ustavniot sud, po koi }e bide izjavena `alba, Vrhovniot sud ne<br />
trebalo da postapuva. Vakvoto tolkuvawe, spored podnositelot na<br />
inicijativata, pretstavuvalo direktna povreda na na~eloto predvideno<br />
vo Amandmanot XXI od Ustavot, spored koe so Ustavot se garantira<br />
pravo na `alba protiv odluki doneseni vo postapka vo prv stepen.<br />
So primenata na osporeniot na~elen praven stav pove}e od o~igledno<br />
bilo deka site onie koi podnele `albi protiv donesenite odluki na<br />
Upravniot sud, pred stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot<br />
sud, }e bile dovedeni vo neramnopravna polo`ba vo odnos na onie koi<br />
izjavile `albi na takvite odluki po stapuvaweto vo sila na Odlukata<br />
na Ustavniot sud, a osobeno onie koi podnele `albi pred stapuvaweto<br />
vo sila na Odlukata na Ustavniot sud, a po nivnata `alba Vrhovniot<br />
sud se u{te ne donel odluka ili donel odluka so koja `alabata ja odbil<br />
kako nedozvolena. Spored misleweto na podnositelot na inicijativata,<br />
soglasno navedeniot amandman na Ustavot, Vrhovniot sud trebalo<br />
da odlu~uva po site izjaveni `albi protiv odluki na Upravniot sud<br />
koi pristignale kaj nego, a po koi ne donel odluka, bez da se vrzuva za<br />
denot na donesuvaweto na Odlukata na Ustavniot sud, odnosno vo vakvite<br />
slu~ai trebalo direktno da se primenuva Ustavot, a Odlukata na<br />
Ustavniot sud da se prifati pove}e od „tehni~ki “ karakter, poto~no<br />
da i se dade tretman na direktna primena na Ustavot vo konkreten praven<br />
propis.Vrhovniot sud nemalo da napravi nikakva povreda na Ustavot<br />
i zakonite dokolku gi zemel vo rabota site izjaveni `albi protiv<br />
odlukite na Upravniot sud, po koi seu{te ne donel odluka ili da<br />
gi preispita onie po koi donel odluka. Samo na takov na~in site onie<br />
koi podnele `alba na odlukite na Upravniot sud }e bile staveni vo<br />
ramnopravna polo`ba vo odnos na onie koi podnele `alba na odlukite<br />
na Upravniot sud po stapuvawe vo sila na Odlukata na Ustavniot sud.<br />
Voedno, podnositelot na inicijativata predlaga Ustavniot sud<br />
da ja preispita sopstvenata odluka, vo smisla namesto "SE UKINU-<br />
VA" da stojat zborovite "SE PONI[TUVA," so {to }e bile otstraneti<br />
site pravni dilemi i nedorazbirawa okolu nejzinata primena vo<br />
praksa, zatoa {to poni{tuva~kata odluka imala takvo pravno dejstvo<br />
vo odnos na propisot {to se poni{tuva so nea, kako toj propis nikoga{<br />
i da ne bil donesen, za razlika od ukinuva~kata odluka, koja imala<br />
takvo pravno dejstvo prema propisot protiv koj bila donesena, smetano<br />
od denot na nejzinoto objavuvawe vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija“ , pa vo idnina.<br />
Spored navodite vo inicijativata na advokat Fani Mihajlovska,<br />
osporeniot na~elen praven stav bil sprotiven na Amandman XXI<br />
od Ustavot, zatoa {to sprotivno na ustavnata garancija za pravoto na<br />
`alba protiv site sudski odluki (presudi i re{enija) doneseni vo po-<br />
528
stapka vo prv stepen pred sud, so Na~elniot praven stav toa ustavno<br />
pravo se ograni~uvalo samo na presudite na Upravniot sud doneseni po<br />
opredelena data (koga e objavena odlukata na Ustavniot sud). Ponatamu,<br />
se uka`uva deka ovoj na~elen praven stav bil stav samo spored<br />
naslovot, dodeka od negovata sodr`ina proizleguvalo deka stanuva<br />
zbor za normativen akt, so koj bilo uredeno pravoto na `alba protiv<br />
odlukite na Upravniot sud, i toa selektivno i diskriminatorski:<br />
pravo na `alba da imaat samo gra|anite po ~ii tu`bi Upravniot sud<br />
donel presuda po 25 septemvri 2009 godina, a gra|anite po ~ii tu`bi<br />
Upravniot sud odlu~il so re{enie, kako i tie po ~ii tu`bi bila donesena<br />
presuda pred 25 septemvri 2009 godina, da nemaat pravo na `alba.<br />
Pravoto na `alba na prvostepena sudska odluka spa|alo vo osnovnite<br />
prava koi gi garantira Ustavot i toa pravo ne mo`elo ni so zakon da<br />
se ograni~i, pa trebalo li da se dopu{ti toa da go pravi sud, pa bilo<br />
toa i Vrhovniot sud, kako najvisok sud. Zatoa, podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka Ustavniot sud ne smee da ostane na formalna interpretacija<br />
na osporeniot akt, tuku bilo nu`no da ja sogleda su{tinata<br />
na toj akt od gledi{te na za{tita na osnovnite slobodi i prava {to gi<br />
garantira Ustavot, pa da go otstrani od pravniot poredok osporeniot<br />
na~elen praven stav, koj vsu{nost bil op{t akt, na {to bil obvrzan so<br />
~len 50 stav 1 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot na~elen<br />
praven stav, Vrhovniot sud na Republika Makedonija e nadle`en sud da<br />
postapuva po `albi izjaveni protiv presudite na Upravniot sud, doneseni<br />
po stapuvaweto vo sila na Odlukata na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, U. br. 231/2008 od 16 septemvri 2009 godina ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 117/2009 od 25 septemvri 2009<br />
godina), so koja se ukinuva ~lenot 39 stav 2 od Zakonot za upravnite<br />
sporovi ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 62/2006), vo<br />
delot: "od ~lenot 30 stav 3 na ovoj zakon." Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija po `albite izjaveni protiv presudite na Upravniot sud,<br />
}e postapuva soglasno odredbite na ~lenovite 337-367 od Zakonot za<br />
parni~nata postapka.<br />
4. Soglasno ~len 101 od Ustavot na Republika Makedonija Vrhovniot<br />
sud e najvisok sud vo Republikata i go obezbeduva edinstvoto vo<br />
primenata na zakonite od strana na sudovite.<br />
Spored ~len 35 od Zakonot za sudovite ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija br. 58/2006 i 35/2008), Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija e nadle`en, pome|u drugoto, da re{ava vo vtor stepen<br />
po `alba na odluka na Upravniot sud vo slu~aite predvideni so zakon<br />
(to~ka 3).<br />
Soglasno ~len 37 stav 1 alineja 1 na istiot zakon, Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija na op{ta sednica utvrduva na~elni stavovi<br />
i na~elni pravni mislewa po pra{awa od zna~ewe za obezbeduvawe<br />
na edinstvo vo primenata na zakonite od strana na sudovite po<br />
529
sopstvena inicijativa ili po inicijativa na sednicite na sudiite ili<br />
sudskite oddeli od sudovite. Spored stav 2 na ovoj ~len, na~elnite stavovi<br />
i na~elnite pravni mislewa {to gi utvrduva Vrhovniot sud na<br />
Republika Makedonija na op{ta sednica se zadol`itelni za site soveti<br />
na Vrhovniot sud na Republika Makedonija.<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija, na Op{ta sednica<br />
odr`ana na 9 dekemvri 2009 godina, po sopstvena inicijativa, ednoglasno,<br />
usvoil Na~elen praven stav vo vrska so postapuvaweto na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija po donesuvaweto na Odlukata na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, U. br. 231/2008 od 16 septemvri<br />
2009 godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 117/<br />
2009 od 25 septemvri 2009 godina), so koja se ukinuva ~lenot 39 stav 2<br />
od Zakonot za upravnite sporovi ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 62/2006), vo delot: "od ~lenot 30 stav 3 na ovoj zakon."<br />
Spored navedeniot na~elen praven stav, Vrhovniot sud na<br />
Republika Makedonija e nadle`en sud da postapuva po `albi izjaveni<br />
protiv presudite na Upravniot sud, doneseni po stapuvaweto vo sila<br />
na navedenata odlukata na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
pri {to Vrhovniot sud na Republika Makedonija po `albite izjaveni<br />
protiv presudite na Upravniot sud, }e postapuva soglasno odredbite<br />
na ~lenovite 337-367 od Zakonot za parni~nata postapka.<br />
Spored ~lenot 110 alineja 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i<br />
za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Soglasno ~len 28 alineite 1 i 2 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne<br />
e nadle`en da odlu~uva za baraweto ili ako za istata rabota ve}e<br />
odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Vidno od navodite vo dostavenite inicijativi, so niv ne se bara<br />
ocenuvawe ustavnost na zakon i ustavnost i zakonitost na propis, za<br />
{to, soglasno ~len 110 od Ustavot na Republika Makedonija, e nadle`en<br />
da odlu~uva Ustavniot sud na Republika Makedonija, tuku se<br />
bara ocenuvawe na ustavnosta na na~elen stav na Vrhovniot sud na Republika<br />
Makedonija, donesen na op{ta sednica na ovoj sud, so koj se utvrduva<br />
na~elen praven stav po pra{awe od zna~ewe za obezbeduvawe na<br />
edinstvo vo primenata na zakonot od strana na site soveti na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija, vo funkcija na operacionalizacija<br />
na Odlukata na Ustavniot sud na Republika Makedonija, U.<br />
br. 231/2008.<br />
So ogled na toa {to osporeniot na~elen stav na Vrhovniot sud<br />
ne pretstavuva propis vo smisla na ~len 110 alineja 2 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija, tuku so nego se obezbeduva edinstvo vo primenata<br />
na zakonot od strana na site soveti na Vrhovniot sud na Repub-<br />
530
lika Makedonija, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite od ~len 28<br />
alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija za<br />
otfrlawe na ovie inicijativi.<br />
Vo odnos na baraweto vo edna od inicijativite za toa Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija da ja preispita svojata Odluka U.<br />
br. 231/2008, vo smisla namesto ukinuva~ki, da i dade poni{tuva~ki karakter,<br />
so {to bi se otstranile dilemite i nedorazbirawata okolu<br />
nejzinata primena, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite od ~len 28<br />
alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija za<br />
otfrlawe na vakvoto barawe. Imeno, so navedenata odluka, Ustavniot<br />
sud go ukina ~len 39 stav 2 od Zakonot za upravnite sporovi ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 62/2006), vo delot: "od ~lenot 30<br />
stav 3 na ovoj zakon." Navedenata odluka, soglasno ~len 112 stav 4 od<br />
Ustavot, e kone~na i izvr{na, a so inicijativata ne se uka`uva na drugi<br />
osnovi, odnosno dokazi i fakti za poinakvo odlu~uvawe na Sudot,<br />
poradi {to vakvata inicijativa Sudot ja otfrli.<br />
5. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: dr<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
531
532
38 U. br. 263/2009 (2. 06. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 5 st. 1 t. 5, ~l. 129 st. 1, ~l. 189 st. 1, ~l. 204 st. 2, ~l. 212 st.<br />
5, ~l. 213-b, od Zakonot za rabotnite odnosi ("SV RM," br.62/2005, 106/<br />
2008, 161/2008, 114/2009, 130/2009, 16/2010-pre~isten tekst, 50/2010 i 52/<br />
2010).<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi, pri~ini za osporuvawe i pravno<br />
mislewe<br />
1. Zakonot za rabotnite odnosi vo vo ~l. 5 go definiral zna~eweto<br />
na oddelni izrazi upotrebeni so ovoj zakon, i vo st. 1 t. 5 opredelil<br />
deka "rabotno vreme" e sekoj period vo koj rabotnikot raboti i e<br />
na raspolagawe na rabotodava~ot za izvr{uvawe na rabotite i rabotnite<br />
zada~i soglasno so zakon.<br />
Spored navodite vo inicijativata, nepravilno bilo definirano<br />
zna~eweto na izrazot "rabotno vreme" vo osporenata odredba od Zakonot,<br />
poradi toa {to so nepotrebnoto upotrebuvawe na terminot "raspolagawe"<br />
na rabotodava~ot se opredeluvalo pravo na rabotodava~ot<br />
neograni~eno da raspolaga so rabotnicite vo neopredelen period od<br />
raboteweto, me|utoa rabotnoto vreme ne mo`elo da ima vakva kvalifikacija<br />
i da bide neopredeleno i vo obem koj isklu~ivo }e go diktiral<br />
rabotodava~ot. Na ovoj na~in so definiraweto na izrazot "rabotno<br />
vreme" se ovozmo`uvalo rabotodava~ot da go zloupotrebuva rabotnoto<br />
vreme so naru{uvawe na demokratskite principi na osnovnite<br />
~ovekovi slobodi i prava vo koi spa|aat i pravata na rabotnicite od<br />
raboten odnos. Od ovie pri~ini ~l. 5 st. 1 t. 5 od Zakonot ne bil vo soglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 8 od Ustavot, spored koi vladeeweto na<br />
pravoto i humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija i ne bil vo<br />
soglasnost so ~l. 9 st. 2 od Ustavot spored koj gra|anite pred Ustavot i<br />
zakonite se ednakvi.<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot proizleguva<br />
deka zakonodavecot pri definiraweto na odredeni izrazi koi se upotrebuvaat<br />
vo ovoj zakon, me|u drugite go definiral i izrazot “rabotno<br />
vreme." Me|utoa, rabotnoto vreme e regulirano vo Glava IX "Rabotno<br />
vreme," so odredbite so koi se posebno uredeni pra{awata za: polno<br />
rabotno vreme, prekuvremena rabota, de`urstvo vo zdravstvoto, dopol-<br />
533
nitelno rabotewe vo slu~ai na prirodna ili druga nesre}a, zabrana na<br />
vr{ewe rabota podolgo od polnoto rabotno vreme, dopolnitelno rabotewe,<br />
skrateno rabotno vreme vo posebni slu~ai i vo posebni uslovi,<br />
rasporeduvawe na rabotnoto vreme i preraspredelba na rabotnoto<br />
vreme, rabota vo smeni, raspored i presmetuvawe na rabotnoto vreme,<br />
no}na rabota, prava na rabotnicite koi rabotat no}no vreme, ograni-<br />
~uvawe na rabotata no}no vreme, konsultirawe so sindikatot i no}na<br />
rabota na `enite vo industrijata i grade`ni{tvoto.<br />
Imeno, definicijata na rabotnoto vreme so osporenata odredba<br />
od Zakonot ne go regulira, tuku samo go opredeluva osnovnoto zna~ewe<br />
na izrazot. Vo tie ramki generalno e opredeleno deka rabotnoto vreme<br />
e sekoj period vo koj rabotnikot raboti i e na raspolagawe na rabotodava~ot<br />
za izvr{uvawe na rabotite i rabotnite zada~i soglasno so<br />
zakon. Zna~i, definicijata sepak upatuva na zakonski uredenite odnosi<br />
za rabotnoto vreme i ostvaruvaweto na rabotnite obvrski i zada~i<br />
vo rabotnoto vreme, so definicijata posebno ne se reguliraat pra{awata<br />
od rabotniot odnos nitu pravata i obvrskite koi proizleguvaat<br />
od rabotniot odnos na vrabotenite i rabotodava~ite, nitu so definicijata<br />
na ovoj izraz se dozvoluvaat pogolemi prava na rabotodava~ite<br />
na {teta na rabotnicite so koi bi se zagrozile nivnite ustavno garantirani<br />
slobodi i prava.<br />
So ogled na iznesenoto, za osporenata odredba od Zakonot ne<br />
mo`e osnovano da se postavi pra{aweto na soglasnosta so odredbite<br />
od Ustavot na koi se povikuva podnositelot vo inicijativata.<br />
2) ^l. 129 od Zakonot ima naslov "Ograni~uvawa na rabotata<br />
no}no vreme." Vo osporeniot st. 1 od ovoj ~len od Zakonot e predvideno<br />
deka rabotnoto vreme na rabotnikot koj raboti no}no vreme ne<br />
smee da trae prose~no pove}e od osum ~asa na sekoi 24 ~asa.<br />
Spored navodite vo inicijativata osporenata zakonska odredba,<br />
prethodno, pred izmenite na Zakonot, glasela delumno poinaku i<br />
imala naslov "Ograni~uvawe na rabotata no}e." Porane{nata odredba<br />
od st. 1 na ~l. 129 od Zakonot glasela: "rabotnoto vreme na rabotnikot<br />
koj raboti no}e do ~etiri meseca ne smee da trae prose~no pove}e od<br />
osum ~asa dnevno."<br />
Me|utoa, spored navodite vo inicijativata zakonodavecot so<br />
izmenite i dopolnuvawata na Zakonot, vo osporenata odredba namesto<br />
terminot "no}e" go upotrebil terminot "no}no vreme," a sepak naslovot<br />
ne go promenil i ostanal kako Ograni~uvawa na rabotata no}e," pa<br />
ottuka imalo kontradikcija na naslovot so odredbata.<br />
Ponatamu, spored inicijativata, so osporenata zakonska odredba<br />
ve}e nemalo ograni~uvawe deka rabotnikot mo`el da raboti no}no<br />
vreme samo do ~etiri meseci, odnosno nemalo ograni~uvawe nitu do<br />
nekoj drug opredelen period, vsu{nost nemalo nikakvo vremensko<br />
ograni~uvawe za rabota vo no}no vreme, so {to se doveduvale vo pra-<br />
{awe humanosta, socijalnata pravda i solidarnosta opredeleni kako<br />
534
temelna vrednost na ustavniot poredok vo ~l. 8 st. 1 al. 8 od Ustavot.<br />
Ova posebno poradi toa {to rabotnikot so osporenata zakonska odredba<br />
bil doveden vo situacija rabotodava~ot da mo`el so dadenite rabotni<br />
obvrski vo tekot na no}nata rabota vo neograni~en period da<br />
bide psihi~ki i fizi~ki optereten vo pregolema mera so {to }e se dovele<br />
vo pra{awe i kvalitetot na izvr{uvaweto na rabotnie obvrski i<br />
bezbednosta na rabotnikot i rabotnata sredina. Spored navodite vo<br />
inicijativata, zakonodavecot bil dol`en da utvrdi rabota vo no}no<br />
vreme kolku toa bi trebala da trae vo tekot na eden mesec, 6 meseci i<br />
vo tekot na edna godina.<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot, se utvrdi deka<br />
so izmenite i dopolnuvawata na Zakonot objaveni vo "SV RM," br.<br />
130/2009), vo naslovot na ~l. 129 zborot "no}e" e zamenet so zborovite<br />
"no}no vreme," terminot "no}e" vo ~lenot bil izmenet vo "no}no vreme,"<br />
pa ottuka nema nikakva terminolo{ka kontradicija vo naslovot i<br />
odredbata od Zakonot, na {to se prigovara vo inicijativata i ovoj<br />
navod e neosnovan.<br />
Ponatamu, Zakonot za rabotnite odnosi so odredbite od ~l. 127-<br />
131 gi uredil pra{awata koi se odnesuvaat za: no}na rabota, prava na<br />
rabotnicite koi rabotat no}no vreme, ograni~uvawe na rabotata no-<br />
}no vreme, konsultirawe so sindikatot i no}na rabota na `enite vo<br />
industrijata i grade`ni{tvoto. So ovie odredbi od Zakonot, zakonodavecot<br />
opredelil, me|u drugoto, deka kako no}na rabota se smeta raboteweto<br />
vo no}no vreme me|u 22,00 ~asot i 6,00 ~asot naredniot den,<br />
rabotodava~ot koj koristi redovno rabotnici za no}na rabota e dol-<br />
`en da ja izvesti inspekcijata na trudot, rabotodava~ot na negov tro-<br />
{ok e dol`en na rabotnicite koi rabotat no}no vreme da im obezbedi<br />
podolg odmor, soodvetna hrana, stru~no rakovodstvo na rabotnikot,<br />
odnosno vo proizvodniot proces, potoa lekarski pregledi pred nivno<br />
anga`irawe vo no}na rabota i vo redovni vremenski periodi utvrdeni<br />
so zakon. ako rabotata se vr{i vo smeni rabotodava~ot e dol`en da<br />
obezbedi periodi~no menuvawe na rabotnicite, rabotodava~ot ne smee<br />
da go rasporedi na no}na rabota rabotnikot na koj nema da mu obezbedi<br />
uslovi za prevoz do i od rabota, rabotnoto vreme na rabotnikot koj raboti<br />
no}no vreme ne smee da trae prose~no pove}e od osum ~asa na sekoi<br />
24 ~asa, a kade postojat pogolemi opasnosti od povreda ili zdravstveni<br />
o{tetuvawa ne smee da trae pove}e od osum ~asa dnevno (ovde ne<br />
e upotrebeno prose~no, odnosno pomalku ili pove}e od 8 ~asa dnevno,<br />
tuku maksimalno do 8 ~asa dnevno), potoa rabotodava~ot e dol`en da se<br />
konsultira so sindikatot za oblicite na organizirawe na no}noto rabotewe,<br />
za merkite za za{tita pri rabota i za socijalnata za{tita,<br />
kako i zakonodavecot posebno gi opredelil i pravata i obvrskite za<br />
no}nata rabota na `enite vo industrijata i grade`ni{tvoto.<br />
Ottuka, osporenata odredba od st. 1 na ~l. 129 od Zakonot e del<br />
od kompleksot na odredbi koi se odnesuvaat na no}nata rabota, pri<br />
535
{to zakonodavecot vo ovaa oblast gi dimenzioniral generalno pravata<br />
i obvrskite od raboten odnos vo ramki koi smetal deka se od edna<br />
strana potreba vo ovoj period od op{testveno-ekonomskiot razvoj na<br />
dr`avata, vo funkcioniraweto na pazarnoto stopanstvo i pretpriemni{tvo<br />
ili instituciite i ustanovite vo koi se obavuvaat dejnostite<br />
od javen interes, poa|aj}i od ustavniot osnov za toa opredelen vo ~l. 32<br />
st. 5 od Ustavot, spored koj ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i<br />
nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori. Od<br />
druga strana zakonodavecot no}nata rabota kako {to e pogore navedeno<br />
ja opredelil i so za{titni prava na rabotnicite vo procesot na rabotata.<br />
Podnositelot vo inicijativata prigovara na promenite vo Zakonot,<br />
vo odnos na no}nata rabota, me|utoa balansot vo tie promeni e<br />
pravo da go vospostavuva i procenuva zakonodavecot, pa vo slu~ajov ne<br />
zna~i deka so toa {to ne bilo regulirano raboteweto vo no}no vreme<br />
da trae samo izvesen period vo tekot na godinata kako {to bara podnositelot<br />
na inicijativata, ne zna~i i povreda na ~l. 8 st. 1 al. 8 od<br />
Ustavot, spored koj humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta se<br />
temelni vrednosti na ustavniot poredok.<br />
Ova osobeno {to osporenata odredba od Zakonot e del od pove}e<br />
drugi odredbi so koi posebno se regulira raboteweto vo no}no<br />
vreme i se predvideni ograni~uvawa so cel za{tita na rabotnicite, so<br />
{to raboteweto vo no}no vreme ne e prepu{teno nadvor od bezbednosnite<br />
i zdravstvenite elementi na za{tita, koi se potrebni i vo interes<br />
kako na rabotnicite taka i na rabotodava~ite, zaradi nepre~eno<br />
funkcionirawe na rabotnite zada~i i delovni obvrski. Vpro~em, so<br />
po~ituvawe na bezbednosnite i drugite za{titni pravni normi se<br />
obezbeduva rabotata na rabotnicite vo no}no vreme i kontinuitet na<br />
obu~eniot kadar vo rabotata koja se vr{i vo no}no vreme, {to ne<br />
zna~i avtomatski negirawe na pravata na rabotnicite, kako {to toa se<br />
prika`uva so navodite vo inicijativata.<br />
So ogled na iznesenoto, smetame deka za osporenata odredba od<br />
Zakonot ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto na ustavnosta od<br />
navodite izneseni vo inicijativata.<br />
3) Vo XV<strong>III</strong> del od Zakonot, so naslov "Sindikati i zdru`enija<br />
na rabotodava~i“ e predviden ~l. 189 so koj se ureduva pravnata sposobnost<br />
na sindikatite, odnosno zdru`enijata na rabotodava~ite.<br />
So osporenata odredba od st. 1 na ~l. 189 od Zakonot e uredno<br />
deka sindikalna organizacija na nivo na rabotodava~ steknuva svojstvo<br />
na pravno lice so denot na upis vo Centralniot registar na Republika<br />
Makedonija.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, sindikat na povisoko<br />
nivo, odnosno zdru`enie na rabotodava~ite na povisko nivo, steknuva<br />
svojstvo na pravno lice so denot na upis na Centralniot registar na<br />
536
Republika Makedonija, po prethoden upis vo registarot na sindikati,<br />
odnosno registarot na zdru`enija na rabotodava~i.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so osporenata odredba od st.<br />
1 na ~l. 189 od Zakonot, so koja spored podnositelot se nalo`uvalo da<br />
se formiraat sindikalni organizacii i se nalo`uvalo kako sindikatot<br />
da se organizira, navleguvalo vo sindikalnite slobodi i prava,<br />
sprotivno na ~l. 37 od Ustavot na Republika Makedonija. Voedno, se<br />
povreduvale i sindikalnite prava utvrdeni vo Konvencijata br. 87 za<br />
sindikalnite slobodi i za{tita na sindikalnite prava, donesena od<br />
Me|unarodnata organizacija na trudot (vo 1948 godina), kade vo ~lenot<br />
3 jasno bilo utvrdeno deka rabotnicite imale pravo na donesuvawe na<br />
statut i drugi administrativni pravila i slobodno gi izbirale svoite<br />
pretstavnici i ja utvrduvale strukturata na svojot sindikat, slobodno<br />
upravuvale so sindikatot i donesuvale drugi dokumenti.<br />
Analizata na osporenata odredba od Zakonot e povrzana so drugite<br />
odredbi so koi se uredeni pra{awata za slobodniot izbor na rabotnicite<br />
da osnovaat sindikat i vo nego da se za~lenuvaat pod uslovite<br />
propi{ani so statutot i pravilata na sindikatot koj e samostojna,<br />
demokratska i nezavisna organizacija na rabotnicite vo koja dobrovolno<br />
se zdru`uvaat zaradi zastapuvawe, pretstavuvawe, unapreduvawe<br />
i za{tita na svoite ekonomski, socijalni i drugi poedine~ni i kolektivni<br />
interesi. Rabotodava~ite, isto taka, imaat pravo po svoj sloboden<br />
izbor da osnovaat zdru`eni pod uslovi propi{ani so statutot<br />
ili pravilata na zdru`enieto, koe e samostojna, demokratska i nezavisna<br />
organizacija vo koja rabotodava~ite dobrovolno stapuvaat zaradi<br />
pretstavuvawe i za{tita na svoite ekonomski i drugi interesi. Sindikatite<br />
i zdru`enijata na rabotodava~ite mo`at da se osnovaat bez<br />
kakvo bilo prethodno odobruvawe. So odredbite od ~l. 184-202 od Zakonot,<br />
detalno se uredeni statusot, pravata i obvrskite na sindikatite<br />
i zdru`enijata na rabotodava~ite. Vo tie ramki, me|u drugoto e uredeno<br />
deka sindikatite odnosno zdru`enijata na rabotodava~ite mo`at<br />
da se zdru`uvaat na povisoko nivo, kako sojuzi ili drugi oblici na<br />
zdru`uvawe.<br />
So ~l. 189 od Zakonot e uredena pravnata sposobnost na sindikatite,<br />
odnosno zdru`enijata na rabotodava~ite, so toa {to vo osporeniot<br />
st. 1 od ovoj ~len e uredeno deka so upisot vo Centralniot registar<br />
na Republika Makedonija se steknuva sindikalnata organizacija<br />
na nivo na rabotodava~ so svojstvo na pravno lice, a spored st. 2 od<br />
ovoj ~len, isto taka, so upisot vo Centralniot registar na Republika<br />
Makedonija, a po prethoden upis vo registar na sindikati odnosno registar<br />
na zdru`enija na rabotodava~i, se steknuva sindikatot na povisoko<br />
nivo, odnosno zdru`enieto na rabotodava~i na povisoko nivo, so<br />
svojstvo na pravno lice.<br />
Imeno, so ~l. 189 od Zakonot, ne se ureduva organizaciskata postavenost,<br />
nitu drugi statusni pra{awa so koi se ograni~uvaat prav-<br />
537
ata na subjektite koi gi organizirale sindikatite ili zdru`enijata<br />
na rabotodava~ite, tuku edinstveno e uredno pra{aweto za nivnoto registrirawe<br />
so upis vo Centralniot registar zaradi potrebata od legitimitet<br />
vo deluvaweto vo op{testvoto za ostvaruvawe na nivnite<br />
celi poradi koi se organizirale. So ogled na toa, nitu so osporeniot<br />
st. 1 na ~l. 189 od Zakonot posebno ne se reguliraat prava i obvrski so<br />
koi se ograni~uvale slobodite i pravata na rabotnicite za sindikalno<br />
zdru`uvawe garantirani so ~l. 37 od Ustavot<br />
Ova poradi toa {to so osporenata odredba od Zakonot so ni{to<br />
ne se povreduva ~l. 37 st. 1 od Ustavot so koj e utvrdeno deka zaradi<br />
ostvaruvawe na svoite ekonomski i socijalni prava, gra|anite imaat<br />
pravo da osnovaat sindikati. Sindikatite mo`at da osnovaat svoi sojuzi<br />
i da ~lenuvaat vo me|unarodni sindikalni organizacii. Spored st.<br />
2 od ovoj ~len od Ustavot, so zakon mo`e da se ograni~at uslovite za<br />
ostvaruvawe na pravoto na sindikalno organizirawe vo vooru`enite<br />
sili, policijata i organite na upravata.<br />
Imaj}i go predvid iznesenoto, osporenata odredba od Zakonot<br />
ne mo`e ustavno da se problematizira od pri~inite izneseni so inicijativata,<br />
nitu osporenata odredba od Zakonot po svojata sodr`ina i<br />
pra{aweto koe go ureduva e vo sprotivnost so ~l. 37 od Ustavot, koj go<br />
deklarira pravoto na sindikalno organizirawe.<br />
4) Vo del XIX nasloven kako "Kolektivni dogovori" so odredbite<br />
od ~l. 203-235 od Zakonot, se uredeni vidovite na kolektivni<br />
dogovori, u~esnicite vo sklu~uvaweto na kolektivnite dogovori, predmetot<br />
na kolektivnoto dogovarawe i drugi pra{awa vo vrska so kolektivnite<br />
dogovori.<br />
Spored ~l. 203 od Zakonot, kolektiven dogovor se sklu~uva kako<br />
op{t na nivo na Republika, poseben na nivo na granka, odnosno oddel,<br />
soglasno so Nacionalnata klasifikacija na dejnosti i poedine~en na<br />
nivo na rabotodava~.<br />
Spored st. 1 na ~l. 204 od Zakonot, na nivo na Republika Makedonija<br />
se sklu~uva: op{t kolektiven dogovor za privatniot sektor od<br />
oblasta na stopanstvoto i op{t kolektiven dogovor za javniot sektor.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, koj se osporuva so inicijativata,<br />
op{tiot kolektiven dogovor za javniot sektor se odnesuva na<br />
organite na dr`avnata vlast i drugi dr`avni organi, organite na edinicite<br />
na lokalnata samouprava, ustanovite, javnite pretprijatija,<br />
zavodite, agenciite, fondovite i drugi pravni lica koi vr{at dejnost<br />
od javen interes.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odredba od st. 2<br />
na ~l. 204 od Zakonot bila neustavna zatoa {to kako subjekti na koi se<br />
odnesuval op{tiot kolektiven dogovor za javniot sektor gi vklu~uval<br />
i onie koi vr{ele dejnost od javen interes, no ne bile finansirani od<br />
Buxetot na dr`avata, kako {to bil slu~ajot so javnite pretprijatija<br />
ili agencii za higiena, vodovod, toplifikacija i drugi subjekti so<br />
538
dejnosti od javen interes, a koi imale privaten kapital i koi svoeto<br />
finansirawe go vr{ewe preku naplata od gra|anite. Spored navodite<br />
vo inicijativata, za ovie pravni subjekti, ne bi trebalo da va`i toa<br />
{to bilo dogovoreno vo op{tiot kolektiven dogovor za javniot sektor,<br />
poradi sposobnosta tie samostojno da si obezbeduvaat sopstveno<br />
finansirawe, pa op{tiot kolektiven dogovor gi spre~uval vo mo`nosta<br />
za zgolemuvawe na plata na vrabotenite, so toa se ograni~uvale,<br />
odnosno namaluvale pravata po odnos na plata i drugi primawa i preku<br />
osporenata odredba od Zakonot, dr`avata prakti~no se me{ala,<br />
odnosno navleguvala vo slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto i<br />
gi ograni~uvala pravata na rabotnicite i rabotodava~ite. Od ovie<br />
pri~ini vo inicijativata se naveduva deka osporenata odredba od Zakonot<br />
ne bila vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 7 od Ustavot, spored koja<br />
slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto se temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija i ne bila vo soglasnot so<br />
~l. 32 st. 5 od Ustavot, spored koj ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite<br />
i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
*<br />
(Pred analizata na osporenata odredba od Zakonot, se iznesuva<br />
tekstot na soodvetnata odredba od porane{niiot Zakon za rabotnite<br />
odnosi donesen vo 1993 godina, koj sega ne e vo va`nost. "Na nivo na<br />
Republika Makedonija, organizacijata na mnozinskiot sindikat i organizacijata<br />
na rabotodavcite sklu~uvaat op{t kolektiven dogovor koj<br />
se odnesuva na rabotnicite i rabotodavcite vo stopanstvoto na Republikata.<br />
Na nivo na Republika Makedonija, Vladata na Republika Makedonija<br />
i organizacijata na mnozinskiot sindikat sklu~uvaat op{t kolektiven<br />
dogovor za javnite slu`bi, javnite pretprijatija, dr`avnite<br />
organi, organite na lokalnata samouprava i drugi pravni lica koi<br />
vr{at nestopanska dejnost.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor od st. 1 i 2 na ovoj ~len se primenuva<br />
neposredno i e zadol`itelen za organizacijata na rabotnicite i<br />
organizacijata na rabotodavcite koi go sklu~ile i za site rabotnici i<br />
rabotodavci vo ~ie ime dogovorot e sklu~en").<br />
*<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot, imaj}i gi predvid<br />
i drugite odredbi od Zakonot so koi se uredeni kolektivnite dogovori,<br />
proizleguva deka zakonodavecot predvidel dva vida na op{ti<br />
kolektivni dogovori i toa od oblasta na stopanstvoto i od oblasta na<br />
javniot sektor vo koj posebno opredelil na koi organi, institucii,<br />
ustanovi, zavodi, javni pretprijatija, fondovi i drugi pravni subjekti<br />
se odnesuva javniot sektor poa|aj}i od opredelbata deka negovata priroda<br />
e direkno naso~ena kon gra|anite preku pru`awe na uslugi od javen<br />
karakter. Pravnite subjekti vo javniot sektor, bez ogled na dr`-<br />
539
avniot ili privaten kapital so koj statusno se opredeleni vo funkcioniraweto,<br />
se bavat so nadle`nosti koi se so zakonite opredeleni<br />
kako dejnosti od javen interes za gra|anite za zadovoluvawe potrebi,<br />
kako i obvrski opredeleni za zadol`itelni za gra|anite zaradi nivniot<br />
obligatoren karakter utvrden so zakon, no tokmu tie vidovi na<br />
uslugi zna~at sigurno i kontinuirano obezbeduvawe na rabota i barateli<br />
na uslugi (klienti), {to ne e element na slobodnoto pazarno<br />
stopanstvo i pretpriemni{tvo. Ottuka, ne mo`e da se poistovetat<br />
site pravni subjekti samo po osnov na osnova~kiot ili drug kapital na<br />
koj statusno funkcioniraat, za da se opredeli deka tokmu toa bi trebalo<br />
da bide parametar dali na niv treba da se odnesuva op{tiot kolektiven<br />
dogovor za javniot sektor ili ne, na {to se odnesuvaat navodite<br />
vo inicijativata. Pritoa, treba da se ima predvid deka Zakonot posebno<br />
gi uredil i pra{awata, me|u drugoto deka so kolektivnite dogovori<br />
se ureduvaat pravata i obvrskite na dogovornite strani koi go sklu-<br />
~ile toj dogovor so koi se ureduvaat rabotnite odnosi.<br />
Op{tite kolektivni dogovori se primenuvaat neposredno i se<br />
zadol`itelni. Zakonot, so toa dal obvrska za nivno sklu~uvawe i nivno<br />
sproveduvawe i ne e pra{awe na koe u~esnicite vo sklu~uvaweto<br />
}e se odnesuvaat so odvojuvawe, avtonimija i negirawe na Dogovorot,<br />
toj e op{t akt so zakon utvrden. U~esnici vo sklu~uvaweto na op{tiot<br />
kolektiven dogovor za javniot sektor se od edna strana rabotodava~ot<br />
ili reprezentativnoto zdru`enie na rabotodava~ite, a od druga strana<br />
reprezentativniot sindikat na vrabotenite. Vo op{tiot kolektiven<br />
dogovor za javniot sektor se poa|a od dejnostite koi se obavuvaat kako<br />
javen sektor i od toj aspekt so dogovorot se ureduvaat rabotnite odnosi<br />
vo vrska so javniot sektor. Vo toj kontekst zakonodavecot, vo osporenata<br />
odredba od Zakonot, samo gi nabrojal instituciite koi vr{at<br />
javni dejnosti i na koi ednakvo se odnesuva dogovorot so pravata i obvrskite<br />
koi se dogovoreni i va`at za rabotodava~ite i vrabotenite koi<br />
vr{at dejnosti vo javniot sektor, so {to ne se negira nivniot status,<br />
tuku obratno se voveduva vrska na site subjekti od javniot sektor vo<br />
ramkite na op{toto kolektivno dogovarawe. So ogled na iznesenoto<br />
smetame deka odredbata od ~l. 204 st. 2 od Zakonot ne mo`e ustavno da<br />
se problematizira od navodite vo inicijativata.<br />
5) Vo delot od Zakonot koj se odnesuva na kolektivnite dogovori,<br />
isto taka e predviden i ~l. 212 so koj se uredeni uslovite za<br />
opredeluvawe na reprezentativnost na sindikatot.<br />
So odredbite od ovoj ~len od Zakonot e uredeno deka reprezentativen<br />
sindikat za teritorijata na Republika Makedonija e sindikat<br />
koj gi ispolnuva slednive uslovi: da e zapi{an vo registarot na sindikati<br />
koj go vodi ministerstvoto nadle`no za rabotite od oblasta na<br />
trudot, vo nego da ~lenuvaat najmalku 10% od vkupniot broj na vraboteni<br />
vo Republika Makedonija koi pla}aat ~lenarina na sindikatot,<br />
da zdru`uva najmalku tri sindikati na nacionalno nivo od razli-<br />
540
~ni granki, odnosno oddeli, soglasno Nacionalnata klasifikacija na<br />
dejnosti, koi se zapi{ani vo Registarot na sindikati, da dejstvuva na<br />
nacionalno nivo i da imaat registrirano ~lenki vo najmalkmu 1/5 od<br />
op{tinite vo Republika Makedonija, da dejstvuva vo soglasnost so svojot<br />
statut i demokratskite principi, i vo nego da ~lenuvaat sindikati<br />
koi potpi{ale ili pristapile na najmalku tri kolektivni dogovori<br />
na nivo na granka, odnosno oddel.<br />
Spored st. 2 na ~l. 212 od Zakonot, reprezentativen sindikat na<br />
nivo na javen sektor e sindikatot koj e zapi{an vo registarot na sindikati<br />
koj go vodi ministerstvoto nadle`no za rabotite od oblasta na<br />
trudot i vo koj se za~leneti najmalku 20% od brojot na vraboteni vo<br />
javniot sektor i koi pla}aat ~lenarina.<br />
Vo st. 3 i 4 od ovoj ~len od Zakonot, se opredeleni reprezentativnite<br />
sindikati na nivo na privaten sektor i na nivo na granka.<br />
Spored osporenata odredba od st. 5 na ~l. 212 od Zakonot e opredeleno<br />
deka reprezentativen sindikat na nivo na rabotodava~ e sindikat<br />
vo koj se za~leneti najmalku 20% od brojot na vraboteni kaj rabotodava~ot<br />
i koi pla}aat ~lenarina.<br />
Spored navodite vo inicijativata postoela terminolo{ka neusoglasenost<br />
na zborovite "sindikalna organizacija" vo ~l. 189 i "sindikat<br />
na nivo na rabotodava~" vo ~l. 212 st. 5 od Zakonot, namesto da se<br />
upotrebuval eden termin so istoto zna~ewe, poradi {to osporenata<br />
odredba od ~l. 212 st. 5 od Zakonot bila neprecizna i nejasna. Ponatamu,<br />
vo inicijativata se naveduva deka nepravilno bilo zakonodavecot<br />
samostojno da ureduval so koj limit na procent od za~leneti rabotnici<br />
vo sindikatite }e se smetal za reprezentativen sindikatot na<br />
nivo na rabotodava~. Od ovie pri~ini se predlaga za osporenata odreba<br />
od Zakonot da se povede postapka kako nesoglasna so ~l. 37 od<br />
Ustavot.<br />
*<br />
(Pred analizata na osporenata odredba od Zakonot, se poso~uva<br />
deka vo porane{noto re{enie vo Zakonot za rabotni odnosi koj ne e vo<br />
va`nost, be{e uredeno deka "rabotodavecot e dol`en da sozdade uslovi<br />
za aktivnosti na sindikatot vo vrska so za{titata na pravata na<br />
rabotnicite od raboten odnos. Ako kaj rabotodavecot se organizirani<br />
pove}e sindikati, obvrskite od st. 1 na ovoj ~len se odnesuvaat samo na<br />
mnozinskiot sindikat.<br />
Ottuka, poa|aj}i od obvrskata na rabotodava~ot da sozdade<br />
uslovi, toa }e go usmeri kon mnozinskiot, a ne kon bilo koj od sindikatite,<br />
bidej}i kaj mnozinskiot se op{to izrazeni rabotni~kite barawa<br />
na kolektivot).<br />
*<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot, vo kontekst i<br />
na ostanatite odredbi so koi zakonodavecot kompleksno gi uredil pra-<br />
{awata koi se odnesuvaat na sindikatite i kolektivnoto dogovarawe,<br />
541
proizleguva deka zakonodavecot voop{to ne otstapil od su{tinskata<br />
opredelba vo ~l. 189 i 212 od istiot Zakon, deka stanuva zbor za sindikat<br />
odnosno sindikalna organizacija na nivo na rabotodava~ i ne postojat<br />
nepreciznosti so koi bi se dovele vo pra{awe ustavnosta na zakonskite<br />
odredbi od toj aspekt, tuku vo inicijativata se upotrebuva<br />
krajno formalen pristap so koj podnositelot se obiduva osporeniot<br />
~l. 212 st. 5 od Zakonot da go problematizira. Neosnovan e i navodot<br />
vo inicijativata deka zakonodavecot nemal ustaven osnov da go propi{uva<br />
limitot na procent na vrabotenite kaj rabotodava~ot koi bi go<br />
so~inuvale reprezentativniot sindikat na nivo na rabotodava~, so<br />
ogled na toa {to reprezentativnosta na sindikatite na nivo na javen<br />
sektor, na nivo na privaten sektor, na nivo na granka, odnosno oddel i<br />
na nivo na rabotodava~ e soodvetno za site na ist na~in uredeno so<br />
procentualen limit kako potreba da se izdvojat onie so status na<br />
reprezentativni zaradi obezbeduvawe legitimnost vo zastapuvaweto<br />
na interesite na pogolemiot del od rabotnicite vo sindikatot koj<br />
me|u drugoto u~estvuva vo kolektivnoto dogovarawe so rabotodava~ot.<br />
Vo slu~ajov so osporenata odredba od Zakonot, toa e uredeno na<br />
predvideniot na~in koj ednakvo va`i za site vo istite uslovi i e vo<br />
nasoka na ostvaruvawe na celite na reprezentativniot sindikat na<br />
nivo na rabotodava~, koi ne bi mo`ele soodvetno da se ostvaruvaat od<br />
onie koi go nemaat procentualniot limit na rabotnici vo<br />
sindikalnata organizacija.<br />
Od ovie pri~ini nitu za osporenata odredba od ~l. 212 st. 5 od<br />
Zakonot nemo`e osnovano da se postavi pra{aweto na soglasnosta so<br />
~l. 37 od Ustavot.<br />
6) So ~l. 213-a od Zakonot e opredeleno deka reprezentativnost<br />
na sindikat, odnosno na zdru`enie na rabotodava~i na nivo na Republika<br />
Makedonija, na nivo na javen sektor, na nivo na privaten sektor<br />
od oblasta na stopanstvoto i na nivo na granka, odnosno oddel soglasno<br />
Nacionalnata klasifikacija na dejnosti, ja utvrduva ministerot nadle`en<br />
za rabotite od oblasta na trudot, na predlog na Komisija za utvrduvawe<br />
na reprezentativnosta vo soglasnost so ovoj zakon.<br />
So osporeniot ~l. 213-b od Zakonot e ureden sostavot i na~inot<br />
na rabota na Komisijata. Spored st. 1 od ovoj ~len od Zakonot e predvideno<br />
deka Komisijata e sostavena od devet ~lena, od koi po tri pretstavnici<br />
na Ministerstvoto za trud i socijalna politika, Ministerstvoto<br />
za pravda i Ministerstvoto za ekonomija.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, registrirani sindikati i<br />
zdru`enija na rabotodava~i na nacionalno nivo mo`at da opredelat<br />
svoj pretstavnik koj }e prisustvuva pri rabota na Komisijata.<br />
Vo st. 3 od ovoj ~len e uredeno deka pretstavnicite na ministerstvata<br />
od st. 1 na ovoj ~len gi imenuva Vladata na Republika Makedonija<br />
na predlog na ministerot za trud i socijalna politika.<br />
542
Spored st. 4 od ovoj ~len, administrativno-stru~nite raboti za<br />
rabota na Komisijata gi vr{i Ministerstvoto za trud i socijalna politika.<br />
Spored st. 5 od ovoj ~len, na~inot na rabota na Komnisijata se<br />
opredeluva so Delovnik za rabota na Komisijata.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so osporeniot ~l. 213-b od<br />
Zakonot bilo predvideno Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnost<br />
na sindikat da bide sostavena od 9 ~lena, od koi po 3 pretstavnici<br />
na tri ministerstva koi se navedeni vo odredbata od Zakonot, {to zna-<br />
~elo deka isklu~ivo Vladata na Republika Makedonija }e ja formirala<br />
Komisijata bez u~estvo na rabotodava~ite i sindikatite. Imeno,<br />
tripartitniot odnos na Vladata, rabotodava~ite i sindikatite se ostvaruval<br />
vo ramkite na Ekonomsko-socijalniot sovet utvrden vo ~l. 246<br />
i 247 od Zakonot. Nasproti toa, so osporeniot ~l. 213-b od Zakonot se<br />
eliminirale ulogata i celite na Ekonomsko-socijalniot sovet koi<br />
bile uredeni so Zakonot, i fakti~ki postoeweto na ovoj Sovet se doveduval<br />
vo pra{awe, bidej}i Vladata, soglasno ~l. 213-b od Zakonot,<br />
samostojno re{avala za steknuvawe na statusot na reprezentativnost<br />
na sindikatot, a toa pra{awe spored podnesitelot na inicijativata<br />
trebalo da go odlu~uva nadle`nata Komisija so tripartiten sostav,<br />
odnosno so soodvetna zastapenost i na socijalnite partneri - rabotodava~ite<br />
i sindikatite. So ogled na toa {to so osporeniot ~l. 213-b od<br />
Zakonot, ne bila zapazena soodvetnata zastapenost na socijalnite<br />
partneri vo sostavot na ~lenovite na Komisijata za utvrduvawe na<br />
reprezentativnost, spored inicijativata osporeniot ~len od Zakonot<br />
bil vo sprotivnost na ~l. 8 st. 1 al. 3 i 8 od Ustavot, koi se odnesuvaat<br />
na vladeeweto na pravoto i na humanizmot, socijalnata pravda i<br />
solidarnosta kako temelni vrednosti na na ustavniot poredok na<br />
Republika Makedonija.<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot, proizleguva<br />
deka zakonodavecot so zakon detalno gi utvrdil pra{awata za uslovite<br />
i kriteriumite za opredeluvawe na reprezentativnost na sindikatot<br />
i na rabotodava~ite, kako i postapkata po baraweto za reprezentativnost,<br />
kade Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnost donesuva<br />
re{enie protiv koe mo`e da se podnese `alba do Vladata na<br />
Republika Makedonija i mo`e da se zavede upraven spor pred nadle-<br />
`niot sud. Reprezentativnosta se opredeluva za vremenski period od<br />
tri godini, a voedno sindikatot i zdru`enieto na rabotodava~i mo`e<br />
da podnesat barawe za preispituvawe na reprezentativnosta, po istekot<br />
na periodot od edna godina od denot na donesuvaweto na re{enieto.<br />
Re{enito za reprezentativnosta se objavuva vo "Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makekdonija."<br />
Soglasno ~l. 211 od Zakonot, reprezentativnosta na sindikatot<br />
za teritorijata na Republika Makedonija, odnosno zdru`enie na rabotodava~i<br />
za teritorijata na Republika Makedonija se opredeluva zar-<br />
543
adi u~estvo vo tripartitni tela za socijalno partnerstvo i tripartitni<br />
delegacii na socijalnite partneri.<br />
Reprezentativnost na sindikat na nivo na javen sektor se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo kolektivnoto dogovarwe na nivo na javen sektor,<br />
a reprezentativnost na sindikat i zdru`enie na rabotodava~i na<br />
nivo na privaten sektor od oblasta na stopanstvoto, se opredeluva zaradi<br />
u~estvo vo kolektivno dogovarawe na nivo na privaten sektor od<br />
oblasta na stopanstvoto.<br />
Reprezentativnosta na sindikat i zdru`enie na rabotodava~i<br />
na nivo na granki se opredeluva zaradi u~estvo vo kolektivnoto dogovarawe<br />
na nivo na granka (oddel).<br />
Reprezentativnost na sindikat na nivo na rabotodava~ se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo kolektivno dogovarawe na nivo na rabotodava~.<br />
Zna~i, Komisijata e organ {to odlu~uva vo postapka po barawa<br />
i vrz osnova na so zakon opredeleni uslovi i kriteriumi koi treba da<br />
gi ispolnuvat baratelite. Tuka ne stanuva zbor za dogovorno re{avawe<br />
na pra{aweto za reprezentativnost, vo tripartiten sostav na Komisijata,<br />
nitu toj sostav garantira avtomatski objektivnost i zakonitost<br />
vo odlu~uvaweto po barawata za reprezentativnost na sindikat i na<br />
rabotodava~.<br />
So odredbite od ~l. 246 i 247 od Zakonot e uredeno deka Ekonomskosocijalniot<br />
sovet se osnova so spogodba me|u Vladata, reprezentativnite<br />
sindikati na teritorijata na Republika Makedonija i reprezentativnite<br />
zdru`enija na rabotodava~i na teritorijata na Republika<br />
Makedonija. So spogodbata za osnovawe na Ekonomskosocijalniot<br />
sovet se opredeluva negoviot sostav so soodvetna zastapenost na socijalnite<br />
partneri i dejnosta na ovoj Sovet se temeli na potrebata za<br />
tristrana sorabotka vo re{avaweto na ekonomskite i socijalnite<br />
pra{awa i problemi.<br />
Imaj}i go predvid faktot deka Sovetot se osnova so spogodba<br />
me|u Vladata i reprezentativnite socijalni partneri, ne e osnovan<br />
navodot vo inicijativata deka tokmu tie reprezentativnite sindikati<br />
i rabotodava~i, trebale da bidat vo sostavot na Komisijata za utvrduvawe<br />
na reprezentativnost na drugi i deka osporeniot ~l. 212-b od<br />
Zakonot koj ne go propi{uval toa bil neustaven. Imeno, so inicijativata<br />
neosnovano se naveduva deka ve}e postojnite reprezentativni<br />
socijalni partneri zaedno so Vladata, tripartitno trebale da ja so~inuvaat<br />
Komisijata koja }e odlu~uvala za idnite barawa za reprezentativnost,<br />
bidej}i spored na{e mislewe ve}e steknatoto svojstvo na<br />
reprezentativnost na socijalnite partneri ne e garant za objektiviziran<br />
pristap kon odlu~uvaweto, koe se sproveduva od nadle`nata<br />
Komisija vo postapka po barawe na novi sindikati i zdru`enija na rabotodava~i<br />
za steknuvawe na reprezentativnost, a toa e status koj ve}e<br />
go imaat socijalnite partneri vo Ekonomskosocijalniot sovet, za koi<br />
544
podnositelot na inicijativata predlaga deka tokmu tie kako postojni<br />
trebale da odlu~uvaat za steknuvawe na novi, drugite subjektibarateli<br />
vo postapkata za status na reprezentativnost.<br />
Imaj}i predvid deka so Zakon se uredeni uslovite i kriteriumite<br />
za steknuvawe na reprezentativnost, proizleguva deka ne postojat<br />
ustavni pre~ki Komisijata so sostavot koj e opredelen so ~l. 213-b<br />
od Zakonot, da sproveduva postapka i re{ava po barawata za reprezentativnost,<br />
so pravo na `alba i upraven spor kako {to zakonodavecot<br />
opredelil. Imeno, Komisijata nema ovlastuvawe da odlu~uva samostojno<br />
nadvor od zakonski opredelenite uslovi i ne e prepu{teno pra-<br />
{aweto za reprezentativnost da se re{ava so dogovori, spogodbi ili<br />
proizvolno po ocenka na postojnite socijalni partneri ili drugi subjekti,<br />
tuku toa e pra{we koe zakonodavecot go stavil vo ramki na<br />
re{avawe vo postapka.<br />
Imeno, tokmu sprotivno, so respektirawe na baraweto vo inicijativata<br />
bi se dovele vo pra{we ustavnite normi za vladeewe na<br />
pravoto i socijalnata pravda dokolku se svede pra{aweto za reprezentativnost<br />
da se odlu~uva nadvor od predvidenata postapka i zakonski<br />
uredenite uslovi i kriteriumi i soodvetnata Komisija. vo ~ii ramki e<br />
i zakonskoto re{enie na osporeniot ~l. 213-b. Poradi toa, i za osporenata<br />
odredba od ~l. 213-b od Zakonot smetame deka ne mo`e osnovano<br />
da se postavi pra{aweto na ustavnosta.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 5 st. 1 t. 5, ~l. 129 st. 1, ~l. 189 st. 1, ~l. 204 st. 2, ~l. 212 st. 5, ~l. 213-<br />
b, od Zakonot za rabotnite odnosi ("SV RM," br. 62/2005, 106/2008, 161/<br />
2008, 114/2009, 130/2009, 16/2010-pre~isten tekst, 50/2010 i 52/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 2 juni 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~lenot<br />
5 stav 1 to~ka 5, ~lenot 129 stav 1 i ~lenot 213-b od Zakonot za rabotnite<br />
odnosi ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“ br. 62/2005,<br />
106/2008, 161/2008, 114/2009, 130/2009, 16/2010-pre~isten tekst, 50/2010 i<br />
52/2010).<br />
545
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 189 stav 1, ~lenot 204 stav 2 i ~lenot 212 stav 5 od Zakonot<br />
ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Sojuzot na sindikatite na Makedonija na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na odredbite od Zakonot navedeni vo<br />
to~kite 1 i 2 od ova re{enie.<br />
Zakonot za rabotnite odnosi vo ~lenot 5 go definiral zna~eweto<br />
na oddelni izrazi upotrebeni so ovoj zakon, i vo stavot 1 to~ka 5<br />
opredelil deka "rabotno vreme" e sekoj period vo koj rabotnikot raboti<br />
i e na raspolagawe na rabotodava~ot za izvr{uvawe na rabotite i<br />
rabotnite zada~i soglasno so zakon.<br />
Spored navodite vo inicijativata, nepravilno bilo definirano<br />
zna~eweto na izrazot "rabotno vreme" vo osporenata odredba od<br />
Zakonot, poradi toa {to so nepotrebnoto upotrebuvawe na terminot<br />
"raspolagawe" se opredeluvalo pravo na rabotodava~ot neograni~eno<br />
da raspolaga so rabotnicite vo neopredelen period od raboteweto,<br />
me|utoa rabotnoto vreme ne mo`elo da ima vakva kvalifikacija i da<br />
bide neopredeleno i vo obem koj isklu~ivo }e go diktiral rabotodava~ot.<br />
Na ovoj na~in, so definiraweto na izrazot "rabotno vreme" se<br />
ovozmo`uvalo rabotodava~ot da go zloupotrebuva rabotnoto vreme so<br />
naru{uvawe na demokratskite principi na osnovnite ~ovekovi<br />
slobodi i prava vo koi spa|aat i pravata na rabotnicite od raboten<br />
odnos. Od ovie pri~ini ~lenot 5 stav 1 to~ka 5 od Zakonot ne bil vo<br />
soglasnost so ~lenot 8 stav 1 alinei 3 i 8 od Ustavot, spored koi<br />
vladeeweto na pravoto i humanizmot, socijalnata pravda i<br />
solidarnosta se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija i ne bil vo soglasnost so ~lenot 9 stav 2 od Ustavot spored<br />
koj gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Sudot, od analizata na osporenata odredba od Zakonot utvrdi<br />
deka zakonodavecot neprecizno i {iroko go definiral izrazot<br />
"rabotno vreme" opredeluvaj}i go negovoto zna~ewe kako pravo na rabotodava~ot<br />
da raspolaga so rabotnikot koj raboti, so {to se sozdava<br />
mo`nost rabotodava~ot vo dimenzioniraweto na rabotnite aktivnosti<br />
da gi povredi ustavno garantiranite ~ovekovi slobodi i prava vo<br />
koi se i pravata od raboten odnos i integritetot na rabotnikot.<br />
Imeno, raspolagaweto na rabodava~ot vo kontekst na odredbata, gi<br />
nadminuva ramkite na definicijata za opredeno "rabotno vreme" i<br />
izrazot dobiva zna~ewe na neopredeleno po obem rabotewe i iskoristuvawe<br />
na rabotnikot vo vr{eweto na rabotnite zada~i od strana na<br />
rabotodava~ot, so {to definicijata ostava prostor dlaboko da se dopre<br />
do li~nosta i integritetot na rabotnikot vo ostvaruvaweto na rabotite<br />
od rabotniot odnos, a so toa da se zagrozat negovite slobodi i<br />
prava utvrdeni vo Ustavot. So ogled na toa, za osporenata odredba od<br />
Zakonot osnovano mo`e da se postavi pra{aweto za nejzinata soglas-<br />
546
nost so ~lenot 32 od Ustavot, spored koj sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost (stav 1), sekomu,<br />
pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto (stav 2), sekoj<br />
vraboten ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka (stav 3), sekoj vraboten<br />
ima pravo na platen, dneven, nedelen i godi{en odmor i od ovie<br />
prava vrabotenite ne mo`at da se otka`at (stav 4), i ostvaruvaweto na<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori (stav 5).<br />
4. Ponatamu, ~lenot 129 od Zakonot ima naslov "Ograni~uvawa<br />
na rabotata no}no vreme." Vo osporeniot stav 1 od ovoj ~len od Zakonot<br />
e predvideno deka rabotnoto vreme na rabotnikot koj raboti no-<br />
}no vreme ne smee da trae prose~no pove}e od osum ~asa na sekoi 24<br />
~asa.<br />
Spored navodite vo inicijativata osporenata zakonska odredba,<br />
prethodno, pred izmenite na Zakonot ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 130/2009), glasela delumno poinaku i imala naslov<br />
"Ograni~uvawe na rabotata no}e." Porane{nata odredba od stavot<br />
1 na ~lenot 129 od Zakonot glasela: "rabotnoto vreme na rabotnikot<br />
koj raboti no}e do ~etiri meseca ne smee da trae prose~no pove}e od<br />
osum ~asa dnevno“. Me|utoa, spored navodite vo inicijativata zakonodavecot<br />
so izmenite i dopolnuvawata na Zakonot, vo osporenata odredba<br />
namesto terminot „no}e" go upotrebil terminot "no}no vreme," a<br />
sepak naslovot ne go promenil i ostanal kako "Ograni~uvawa na rabotata<br />
no}e," pa ottuka imalo kontradikcija na naslovot so odredbata.<br />
Ponatamu, spored inicijativata, so osporenata zakonska odredba ve}e<br />
nemalo ograni~uvawe deka rabotnikot mo`el da raboti no}no vreme<br />
samo do ~etiri meseci, odnosno nemalo ograni~uvawe nitu do nekoj<br />
drug opredelen period, vsu{nost nemalo nikakvo vremensko ograni~uvawe<br />
za rabota vo no}no vreme, so {to se doveduvale vo pra{awe humanosta,<br />
socijalnata pravda i solidarnosta opredeleni kako temelna<br />
vrednost na ustavniot poredok vo ~lenot 8 stav 1 alineja 8 od Ustavot.<br />
Ova posebno poradi toa {to rabotnikot so osporenata zakonska odredba<br />
bil doveden vo situacija rabotodava~ot da mo`el so dadenite rabotni<br />
obvrski vo tekot na no}nata rabota vo neograni~en period da<br />
bide psihi~ki i fizi~ki optereten vo pregolema mera so {to }e se dovele<br />
vo pra{awe i kvalitetot na izvr{uvaweto na rabotnite obvrski<br />
i bezbednosta na rabotnikot i rabotnata sredina. Spored navodite vo<br />
inicijativata, zakonodavecot bil dol`en da utvrdi rabotata vo no}no<br />
vreme kolku bi trebala da trae vo tekot na eden mesec, {est meseci i<br />
vo tekot na edna godina.<br />
Sudot, od analizata na osporenata odredba od Zakonot, utvrdi<br />
deka so izmenite i dopolnuvawata na Zakonot objaveni vo "Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 130/2009), vo naslovot na ~lenot<br />
129 zborot „no}e" e zamenet so zborovite "no}no vreme," terminot<br />
547
"no}e" vo ~lenot bil izmenet vo „no}no vreme," pa ottuka nema nikakva<br />
terminolo{ka kontradicija vo naslovot i odredbata od Zakonot,<br />
na {to se prigovara vo inicijativata i ovoj navod e neosnovan. Ponatamu,<br />
Zakonot za rabotnite odnosi so odredbite od ~lenovite 127-131 gi<br />
uredil pra{awata koi se odnesuvaat za: no}na rabota, prava na<br />
rabotnicite koi rabotat no}no vreme, ograni~uvawe na rabotata no-<br />
}no vreme, konsultirawe so sindikatot i no}na rabota na `enite vo<br />
industrijata i grade`ni{tvoto.<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot, Sudot, isto<br />
taka, utvrdi deka zakonodavecot samo so ograni~uvaweto na rabotnoto<br />
vreme na rabotnikot koj raboti no}no vreme da ne smee da trae prose-<br />
~no pove}e od osum ~asa na sekoi 24 ~asa, bez da go regulira vremenskoto<br />
ograni~uvawe na no}noto rabotewe vo kolkav period od godinata,<br />
odnosno voop{to vo kolkav vremenski period toa mo`e da se izvr-<br />
{uva, dozvolil no}nata rabota da mo`e da trae bez vremenski limiti,<br />
a so toa dopu{til rabotodava~ot da go upotrebuva rabotniot anga`man<br />
na rabotnicite za no}na rabota postojano ili kako {to toj smeta<br />
deka e potrebno, na {teta na pravata i interesite na rabotnicite koi<br />
proizleguvat od rabotniot odnos sprotivno na ~lenot 32 od Ustavot i<br />
se doveduva vo pra{awe humanosta, socijalnata pravda i solidarnosta<br />
opredeleni kako temelni vrednosti na ustavniot poredok vo ~lenot 8<br />
stav 1 alineja 8 od Ustavot. Od ovie pri~ini za osporenata odredba od<br />
~lenot 129 stav 1 od Zakonot pred Sudot se postavi pra{aweto na soglasnosta<br />
so odredbite od Ustavot.<br />
5. So ~lenot 213-a od Zakonot e opredeleno deka reprezentativnost<br />
na sindikat, odnosno na zdru`enie na rabotodava~i na nivo<br />
na Republika Makedonija, na nivo na javen sektor, na nivo na privaten<br />
sektor od oblasta na stopanstvoto i na nivo na granka, odnosno oddel<br />
soglasno Nacionalnata klasifikacija na dejnosti, ja utvrduva ministerot<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot, na predlog na Komisija<br />
za utvrduvawe na reprezentativnosta vo soglasnost so ovoj zakon.<br />
So osporeniot ~len 213-b od Zakonot e ureden sostavot i na~inot<br />
na rabota na Komisijata. Spored stavot 1 od ovoj ~len od Zakonot e<br />
predvideno deka Komisijata e sostavena od devet ~lena, od koi po tri<br />
pretstavnika na Ministerstvoto za trud i socijalna politika, Ministerstvoto<br />
za pravda i Ministerstvoto za ekonomija.<br />
Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, registrirani sindikati<br />
i zdru`enija na rabotodava~i na nacionalno nivo mo`at da opredelat<br />
svoj pretstavnik koj }e prisustvuva pri rabotata na Komisijata.<br />
Vo stavot 3 od ovoj ~len od Zakonot e uredeno deka pretstavnicite<br />
na ministerstvata od stavot 1 na ovoj ~len gi imenuva Vladata na<br />
Republika Makedonija na predlog na ministerot za trud i socijalna<br />
politika.<br />
548
Spored stavot 4 od ovoj ~len od Zakonot, administrativno-stru-<br />
~nite raboti za rabota na Komisijata gi vr{i Ministerstvoto za trud<br />
i socijalna politika.<br />
Spored stavot 5 od ovoj ~len, na~inot na rabota na Komisijata<br />
se opredeluva so Delovnik za rabota na Komisijata.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so osporeniot ~len 213-b od<br />
Zakonot bilo predvideno Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnost<br />
na sindikat da bide sostavena od 9 ~lena, od koi po 3 pretstavnika<br />
na tri ministerstva koi se navedeni vo odredbata od Zakonot, {to zna-<br />
~elo deka isklu~ivo Vladata na Republika Makedonija }e ja formirala<br />
Komisijata bez u~estvo na rabotodava~ite i sindikatite. Imeno,<br />
tripartitniot odnos na Vladata, rabotodava~ite i sindikatite se ostvaruval<br />
vo ramkite na Ekonomsko-socijalniot sovet utvrden vo ~lenovite<br />
246 i 247 od Zakonot. Nasproti toa, so osporeniot ~len 213-b od<br />
Zakonot se eliminirale ulogata i celite na Ekonomsko-socijalniot<br />
sovet koi bile uredeni so Zakonot, i fakti~ki postoeweto na ovoj Sovet<br />
se doveduval vo pra{awe, bidej}i Vladata, soglasno ~lenot 213-b<br />
od Zakonot, samostojno re{avala za steknuvawe na statusot na reprezentativnost<br />
na sindikatot, a toa pra{awe spored inicijatorot trebalo<br />
da go odlu~uva nadle`nata Komisija so tripartiten sostav, odnosno so<br />
soodvetna zastapenost i na socijalnite partneri - rabotodava~ite i<br />
sindikatite. So ogled deka so osporeniot ~len 213-b od Zakonot, ne<br />
bila zapazena soodvetnata zastapenost na socijalnite partneri vo sostavot<br />
na ~lenovite na Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnost,<br />
spored inicijativata osporeniot ~len od Zakonot bil vo sprotivnost<br />
na ~lenot 8 stav 1 alinei 3 i 8 od Ustavot, koi se odnesuvale na<br />
vladeeweto na pravoto i na humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta<br />
kako temelni vrednosti na na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Od analizata na osporenata odredba od Zakonot, proizleguva<br />
deka zakonodavecot so zakon gi utvrdil pra{awata za uslovite i kriteriumite<br />
za opredeluvawe na reprezentativnost na sindikatot i na<br />
rabotodava~ite, kako i postapkata po baraweto za reprezentativnost,<br />
kade Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnost donesuva re{enie<br />
protiv koe mo`e da se podnese `alba do Vladata na Republika Makedonija<br />
i mo`e da se zavede upraven spor pred nadle`niot sud. Reprezentativnosta<br />
se opredeluva za vremenski period od tri godini, a voedno<br />
sindikatot i zdru`enieto na rabotodava~i mo`e da podnesat<br />
barawe za preispituvawe na reprezentativnosta, po istekot na periodot<br />
od edna godina od denot na donesuvaweto na re{enieto. Re{enito<br />
za reprezentativnosta se objavuva vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makekdonija."<br />
Soglasno ~lenot 211 od Zakonot, reprezentativnosta na sindikatot<br />
za teritorijata na Republika Makedonija odnosno zdru`enie na<br />
rabotodava~i za teritorijata na Republika Makedonija se opredeluva<br />
549
zaradi u~estvo vo tripartitni tela za socijalno partnerstvo i tripartitni<br />
delegacii na socijalnite partneri.<br />
Reprezentativnost na sindikat na nivo na javen sektor se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo kolektivnoto dogovarwe na nivo na javen sektor,<br />
a reprezentativnost na sindikat i zdru`enie na rabotodava~i na<br />
nivo na privaten sektor od oblasta na stopanstvoto, se opredeluva zaradi<br />
u~estvo vo kolektivno dogovarawe na nivo na privaten sektor od<br />
oblasta na stopanstvoto.<br />
Reprezentativnosta na sindikat i zdru`enie na rabotodava~i<br />
na nivo na granki se opredeluva zaradi u~estvo vo kolektivnoto dogovarawe<br />
na nivo na granka (oddel).<br />
Reprezentativnost na sindikat na nivo na rabotodava~ se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo kolektivno dogovarawe na nivo na rabotodava~.<br />
Komisijata e organ {to odlu~uva vo postapka po barawa i vrz<br />
osnova na so zakon opredeleni uslovi i kriteriumi koi treba da gi<br />
ispolnuvat baratelite.<br />
Od analizata na osporenite odredbi od ~lenot 213-b od Zakonot,<br />
Sudot oceni deka zakonodavecot ne obezbedil Komisijata da ja<br />
so~inuvaat pretstavnici na Vladata na Republika Makedonija kako i<br />
pretstavnici na rabotodava~ite i sindikatite, soodvetno na tripartitniot<br />
odnos na ovie pretstavnici koj se ostaruval vo ramkite na<br />
Ekonomsko-socijalniot sovet utvrden vo odredbite od Zakonot. Imeno,<br />
so osporenoto zakonsko re{enie so koe Komisijata e sostavena<br />
samo od pretstavnici na ministerstvata, e ovozmo`eno za statusot na<br />
reprezentativnost na sindikatot, odnosno na zdru`enie na rabotodava~i<br />
da se odlu~uva vo Komisija koja nema vo svojot sostav pretstavnici<br />
tokmu na sindikat ili rabotodava~i, od koi se izbira odnosno<br />
odlu~uva za statusot na reprezentativnost, a so toa odlukite za izborot<br />
na Komisijata po svojata su{tina ne se odraz na objektiviziran<br />
pristap vo odlu~uvaweto na socijalnite partneri vo tripartitniot<br />
odnos vo ekonomsko-socijalnata sfera vo op{testvoto. So ogled na toa<br />
i za ~lenot 213-b od Zakonot Sudot oceni deka mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto na soglasnosta so ~lenot 8 stav 1 alineja 8 od Ustavot, spored<br />
koja humanizmot, socijalnata pravda i solidarnosta se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
6. Vo XV<strong>III</strong> del od Zakonot, so naslov "Sindikati i zdru`enija<br />
na rabotodava~i" e predviden ~lenot 189 so koj se ureduva pravnata<br />
sposobnost na sindikatite, odnosno zdru`enijata na rabotodava~ite.<br />
So osporenata odredba od stavot 1 na ~lenot 189 od Zakonot e<br />
uredno deka sindikalna organizacija na nivo na rabotodava~ steknuva<br />
svojstvo na pravno lice so denot na upis vo Centralniot registar na<br />
Republika Makedonija.<br />
Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, sindikat na povisoko<br />
nivo, odnosno zdru`enie na rabotodava~ite na povisko nivo, steknuva<br />
550
svojstvo na pravno lice so denot na upis na Centralniot registar na<br />
Republika Makedonija, po prethoden upis vo registarot na sindikati,<br />
odnosno registarot na zdru`enija na rabotodava~i.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so osporenata odredba od<br />
stavot 1 na ~lenot 189 od Zakonot, so koja, spored podnositelot, se nalo`uvalo<br />
da se formiraat sindikalni organizacii i se nalo`uvalo<br />
kako sindikatot da se organizira, se navleguvalo vo sindikalnite slobodi<br />
i prava, sprotivno na ~lenot 37 od Ustavot na Republika Makedonija<br />
i sprotivno na Konvencijata broj 87 za sindikalnite slobodi i<br />
za{tita na sindikalnite prava, donesena od Me|unarodnata organizacija<br />
na trudot, kade vo ~lenot 3 bilo utvrdeno deka rabotnicite imale<br />
pravo na donesuvawe na statut i drugi administrativni pravila i<br />
slobodno gi izbirale svoite pretstavnici i ja utvrduvale strukturata<br />
na svojot sindikat, slobodno upravuvale so sindikatot i donesuvale<br />
drugi dokumenti.<br />
Sudot oceni deka analizata na osporenata odredba od Zakonot e<br />
povrzana so drugite odredbi so koi se uredeni pra{awata za slobodniot<br />
izbor na rabotnicite da osnovaat sindikat i vo nego da se za~lenuvaat<br />
pod uslovite propi{ani so statutot i pravilata na sindikatot<br />
koj e samostojna, demokratska i nezavisna organizacija na rabotnicite<br />
vo koja dobrovolno se zdru`uvaat zaradi zastapuvawe, pretstavuvawe,<br />
unapreduvawe i za{tita na svoite ekonomski, socijalni i drugi poedine~ni<br />
i kolektivni interesi. Rabotodava~ite, isto taka, imaat pravo<br />
po svoj sloboden izbor da osnovaat zdru`enie pod uslovi propi-<br />
{ani so statutot ili pravilata na zdru`enieto, koe e samostojna, demokratska<br />
i nezavisna organizacija vo koja rabotodava~ite dobrovolno<br />
stapuvaat zaradi pretstavuvawe i za{tita na svoite ekonomski i drugi<br />
interesi. Sindikatite i zdru`enijata na rabotodava~ite mo`at da se<br />
osnovaat bez kakvo bilo prethodno odobruvawe. So odredbite od ~lenovite<br />
184-202 od Zakonot, detalno se uredeni statusot, pravata i obvrskite<br />
na sindikatite i zdru`enijata na rabotodava~ite. Vo tie ramki,<br />
me|u drugoto e uredeno deka sindikatite odnosno zdru`enijata na<br />
rabotodava~ite mo`at da se zdru`uvaat na povisoko nivo, kako sojuzi<br />
ili drugi oblici na zdru`uvawe.<br />
So ~lenot 189 od Zakonot e uredena pravnata sposobnost na sindikatite,<br />
odnosno zdru`enijata na rabotodava~ite, so toa {to vo osporeniot<br />
stav 1 od ovoj ~len e uredeno deka so upisot vo Centralniot registar<br />
na Republika Makedonija se steknuva sindikalnata organizacija<br />
na nivo na rabotodava~ so svojstvo na pravno lice, a spored stavot<br />
2 od ovoj ~len, isto taka, so upisot vo Centralniot registar na Republika<br />
Makedonija, a po prethoden upis vo registar na sindikati odnosno<br />
registar na zdru`enija na rabotodava~i, se steknuva sindikatot na<br />
povisoko nivo, odnosno zdru`enieto na rabotodava~i na povisoko<br />
nivo, so svojstvo na pravno lice.<br />
551
Sporeed Sudot, so ~lenot 189 od Zakonot, ne se ureduva organizaciskata<br />
postavenost, nitu drugi statusni pra{awa so koi se ograni-<br />
~uvaat pravata na subjektite koi gi organizirale sindikatite ili<br />
zdru`enijata na rabotodava~ite, tuku edinstveno e uredeno pra{aweto<br />
za nivnoto registrirawe so upis vo Centralniot registar zaradi potrebata<br />
od legitimitet vo deluvaweto vo op{testvoto za ostvaruvawe<br />
na nivnite celi poradi koi se organizirale. So ogled na toa, so osporeniot<br />
stav 1 na ~lenot 189 od Zakonot posebno ne se reguliraat prava<br />
i obvrski so koi se ograni~uvale slobodite i pravata na rabotnicite<br />
za sindikalno zdru`uvawe garantirani so ~lenot 37 od Ustavot. Imeno,<br />
so osporenata odredba od Zakonot so ni{to ne se povreduva ~lenot<br />
37 stav 1 od Ustavot so koj e utvrdeno deka zaradi ostvaruvawe na svoite<br />
ekonomski i socijalni prava, gra|anite imaat pravo da osnovaat<br />
sindikati. Sindikatite mo`at da osnovaat svoi sojuzi i da ~lenuvaat<br />
vo me|unarodni sindikalni organizacii. Spored stavot 2 od ovoj ~len<br />
od Ustavot, so zakon mo`e da se ograni~at uslovite za ostvaruvawe na<br />
pravoto na sindikalno organizirawe vo vooru`enite sili, policijata<br />
i organite na upravata. Imaj}i go predvid iznesenoto, Sudot oceni<br />
deka osporenata odredba od Zakonot ne mo`e ustavno da se problematizira<br />
od pri~inite izneseni so inicijativata, nitu osporenata<br />
odredba od Zakonot po svojata sodr`ina i pra{aweto koe go ureduva e<br />
vo sprotivnost so ~lenot 37 od Ustavot, koj go deklarira pravoto na<br />
sindikalno organizirawe.<br />
7. Vo del XIX nasloven kako "Kolektivni dogovori" so odredbite<br />
od ~lenovite 203-235 od Zakonot, se uredeni vidovite na kolektivni<br />
dogovori, u~esnicite vo sklu~uvaweto na kolektivnite dogovori,<br />
predmetot na kolektivnoto dogovarawe i drugi pra{awa vo<br />
vrska so kolektivnite dogovori.<br />
Spored ~lenot 203 od Zakonot, kolektiven dogovor se sklu~uva<br />
kako op{t na nivo na Republika, poseben na nivo na granka, odnosno<br />
oddel, soglasno so Nacionalnata klasifikacija na dejnosti i poedine-<br />
~en na nivo na rabotodava~.<br />
Spored stavot 1 na ~lenot 204 od Zakonot, na nivo na Republika<br />
Makedonija se sklu~uva: op{t kolektiven dogovor za privatniot sektor<br />
od oblasta na stopanstvoto i op{t kolektiven dogovor za javniot<br />
sektor.<br />
Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, koj se osporuva so inicijativata,<br />
op{tiot kolektiven dogovor za javniot sektor se odnesuva<br />
na organite na dr`avnata vlast i drugi dr`avni organi, organite na<br />
edinicite na lokalnata samouprava, ustanovite, javnite pretprijatija,<br />
zavodite, agenciite, fondovite i drugi pravni lica koi vr{at dejnost<br />
od javen interes.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odredba od stavot<br />
2 na ~lenot 204 od Zakonot bila neustavna zatoa {to kako subjekti<br />
na koi se odnesuval op{tiot kolektiven dogovor za javniot sektor gi<br />
552
vklu~uval i onie koi obavuvale dejnost od javen interes, no ne bile<br />
finansirani od Buxetot na dr`avata, kako {to bil slu~ajot so javnite<br />
pretprijatija ili agencii za higiena, vodovod, toplifikacija i drugi<br />
subjekti so dejnosti od javen interes, a koi imale privaten kapital i<br />
koi svoeto finansirawe go vr{ele preku naplata od gra|anite. Spored<br />
navodite vo inicijativata, za ovie pravni subjekti, ne bi trebalo<br />
da va`i toa {to bilo dogovoreno vo op{tiot kolektiven dogovor za<br />
javniot sektor, poradi sposobnosta tie samostojno da si obezbeduvaat<br />
sopstveno finansirawe, pa op{tiot kolektiven dogovor gi spre~uval<br />
vo mo`nosta za zgolemuvawe na plata na vrabotenite, so toa se ograni~uvale,<br />
odnosno namaluvale pravata po odnos na platata i drugi primawa<br />
i preku osporenata odredba od Zakonot, dr`avata prakti~no se<br />
me{ala, odnosno navleguvala vo slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto<br />
i gi ograni~uvala pravata na rabotnicite i rabotodava-<br />
~ite. Od ovie pri~ini, vo inicijativata se naveduva deka osporenata<br />
odredba od Zakonot ne bila vo soglasnost so ~lenot 8 stav 1 alineja 7<br />
od Ustavot, spored koja slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto se<br />
temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija i ne<br />
bila vo soglasnot so ~lenot 32 stav 5 od Ustavot, spored koj ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so<br />
zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Sudot, od analizata na osporenata odredba od Zakonot, imaj}i<br />
gi predvid i drugite odredbi od Zakonot so koi se uredeni kolektivnite<br />
dogovori, oceni deka zakonodavecot predvidel dva vida na<br />
op{ti kolektivni dogovori i toa od oblasta na stopanstvoto i od<br />
oblasta na javniot sektor vo koj posebno opredelil na koi organi, institucii,<br />
ustanovi, zavodi, javni pretprijatija, fondovi i drugi pravni<br />
subjekti se odnesuva javniot sektor poa|aj}i od opredelbata deka negovata<br />
priroda e direkno naso~ena kon gra|anite preku davawe na uslugi<br />
od javen karakter. Pravnite subjekti vo javniot sektor, bez ogled na<br />
dr`avniot ili privaten kapital so koj statusno se opredeleni vo<br />
funkcioniraweto, se bavat so nadle`nosti koi se so zakonite opredeleni<br />
kako dejnosti od javen interes za gra|anite za zadovoluvawe<br />
potrebi, kako i na obvrski opredeleni za zadol`itelni za gra|anite<br />
zaradi nivniot obligatoren karakter utvrden so zakon, no tokmu tie<br />
vidovi na uslugi zna~at sigurno i kontinuirano obezbeduvawe na<br />
rabota i barateli na uslugi (klienti), {to ne e element na slobodnoto<br />
pazarno stopanstvo i pretpriemni{tvo. Ottuka, ne mo`e da se poistovetat<br />
site pravni subjekti samo po osnov na osnova~kiot ili drug kapital<br />
na koj statusno funkcioniraat, za da se opredeli deka tokmu toa<br />
bi trebalo da bide parametar dali na niv treba da se odnesuva op{tiot<br />
kolektiven dogovor za javniot sektor ili ne, na {to se odnesuvaat<br />
navodite vo inicijativata. Pritoa, treba da se ima predvid deka Zakonot<br />
posebno gi uredil i pra{awata, me|u drugoto deka so kolektivnite<br />
553
dogovori se ureduvaat pravata i obvrskite na dogovornite strani koi<br />
go sklu~ile toj dogovor so koi se ureduvaat rabotnite odnosi.<br />
Op{tite kolektivni dogovori se primenuvaat neposredno i se<br />
zadol`itelni. Zakonot, so toa dal obvrska za nivno sklu~uvawe i nivno<br />
sproveduvawe i ne e pra{awe na koe u~esnicite vo sklu~uvaweto<br />
}e se odnesuvaat so odvojuvawe, avtonimija i negirawe na Dogovorot,<br />
koj so zakon e utvrden kako op{t akt. U~esnici vo sklu~uvaweto na<br />
op{tiot kolektiven dogovor za javniot sektor se od edna strana rabotodava~ot<br />
ili reprezentativnoto zdru`enie na rabotodava~ite, a od<br />
druga strana reprezentativniot sindikat na vrabotenite. Vo op{tiot<br />
kolektiven dogovor za javniot sektor se poa|a od dejnostite koi se<br />
obavuvaat kako javen sektor i od toj aspekt so dogovorot se ureduvaat<br />
rabotnite odnosi vo vrska so javniot sektor. Vo toj kontekst zakonodavecot,<br />
vo osporenata odredba od Zakonot, samo gi nabrojal instituciite<br />
koi vr{at javni dejnosti i na koi ednakvo se odnesuva dogovorot<br />
so pravata i obvrskite koi se dogovoreni i va`at za rabotodava~ite<br />
i vrabotenite koi vr{at dejnosti vo javniot sektor, so {to<br />
ne se negira nivniot status, tuku se voveduva vrska na site subjekti od<br />
javniot sektor vo ramkite na op{toto kolektivno dogovarawe. So<br />
ogled na iznesenoto Sudot oceni deka odredbata od ~lenot 204 stav 2<br />
od Zakonot ne mo`e ustavno da se problematizira.<br />
8. Vo delot od Zakonot koj se odnesuva na kolektivnite dogovori,<br />
isto taka e sodr`an i ~lenot 212 so koj se uredeni uslovite za<br />
opredeluvawe na reprezentativnost na sindikatot. So odredbite od<br />
ovoj ~len od Zakonot e uredeno deka reprezentativen sindikat za teritorijata<br />
na Republika Makedonija e sindikat koj gi ispolnuva slednive<br />
uslovi: da e zapi{an vo registarot na sindikati koj go vodi ministerstvoto<br />
nadle`no za rabotite od oblasta na trudot, vo nego da ~lenuvaat<br />
najmalku 10% od vkupniot broj na vraboteni vo Republika Makedonija<br />
koi pla}aat ~lenarina na sindikatot, da zdru`uva najmalku<br />
tri sindikati na nacionalno nivo od razli~ni granki, odnosno oddeli,<br />
soglasno Nacionalnata klasifikacija na dejnosti, koi se zapi{ani vo<br />
Registarot na sindikati, da dejstvuva na nacionalno nivo i da imaat<br />
registrirano ~lenki vo najmalkmu 1/5 od op{tinite vo Republika<br />
Makedonija, da dejstvuva vo soglasnost so svojot statut i demokratskite<br />
principi, i vo nego da ~lenuvaat sindikati koi potpi{ale ili<br />
pristapile na najmalku tri kolektivni dogovori na nivo na granka,<br />
odnosno oddel.<br />
Spored stavot 2 na ~lenot 212 od Zakonot, reprezentativen sindikat<br />
na nivo na javen sektor e sindikatot koj e zapi{an vo registarot<br />
na sindikati koj go vodi ministerstvoto nadle`no za rabotite od<br />
oblasta na trudot i vo koj se za~leneti najmalku 20% od brojot na vraboteni<br />
vo javniot sektor i koi pla}aat ~lenarina.<br />
554
Vo stavovite 3 i 4 od ovoj ~len od Zakonot, se opredeleni reprezentativnite<br />
sindikati na nivo na privaten sektor i na nivo na<br />
granka.<br />
Spored osporenata odredba od stavot 5 na ~lenot 212 od Zakonot<br />
e opredeleno deka reprezentativen sindikat na nivo na rabotodava~<br />
e sindikat vo koj se za~leneti najmalku 20% od brojot na vraboteni<br />
kaj rabotodava~ot i koi pla}aat ~lanerina.<br />
Spored navodite vo inicijativata postoela terminolo{ka neusoglasenost<br />
na zborovite „sindikalna organizacija“ vo ~lenot 189 i<br />
"sindikat na nivo na rabotodava~" vo ~lenot 212 stav 5 od Zakonot, namesto<br />
da se upotrebuval eden termin so istoto zna~ewe, poradi {to<br />
osporenata odredba od ~lenot 212 stav 5 od Zakonot bila neprecizna i<br />
nejasna. Ponatamu, vo inicijativata se naveduva deka nepravilno bilo<br />
zakonodavecot samostojno da ureduval so koj limit na procent od za~leneti<br />
rabotnici vo sindikatite }e se smetal za reprezentativen sindikatot<br />
na nivo na rabotodava~. Od ovie pri~ini se predlaga za osporenata<br />
odreba od Zakonot da se povede postapka kako nesoglasna so<br />
~lenot 37 od Ustavot.<br />
Sudot, od analizata na osporenata odredba od Zakonot, vo kontekst<br />
i na ostanatite odredbi so koi zakonodavecot kompleksno gi<br />
uredil pra{awata koi se odnesuvaat na sindikatite i kolektivnoto<br />
dogovarawe, oceni deka zakonodavecot voop{to ne otstapil od su{tinskata<br />
opredelba vo ~lenovite 189 i 212 od istiot Zakon, koga stanuva<br />
zbor za sindikat odnosno sindikalna organizacija na nivo na rabotodava~<br />
i ne postojat nepreciznosti so koi bi se dovele vo pra{awe ustavnosta<br />
na zakonskite odredbi od toj aspekt, tuku vo inicijativata se<br />
upotrebuva formalen pristap za osporuvawe na ~lenot 212 stav 5. Neosnovan<br />
e i navodot vo inicijativata deka zakonodavecot nemal ustaven<br />
osnov da go propi{uva limitot na procent na vrabotenite kaj rabotodava~ot<br />
koi bi go so~inuvale reprezentativniot sindikat na nivo<br />
na rabotodava~, so ogled deka reprezentativnosta na sindikatite na<br />
nivo na javen sektor, na nivo na privaten sektor, na nivo na granka,<br />
odnosno oddel i na nivo na rabotodava~ e soodvetno za site na ist na-<br />
~in uredeno so procentualen limit kako potreba da se izdvojat onie so<br />
status na reprezentativni zaradi obezbeduvawe legitimnost vo zastapuvaweto<br />
na interesite na pogolemiot del od rabotnicite vo sindikatot<br />
koj me|u drugoto u~estvuva vo kolektivnoto dogovarawe so<br />
rabotodava~ot. Vo slu~ajov so osporenata odredba od Zakonot, toa e<br />
uredeno na predvideniot na~in koj ednakvo va`i za site vo istite<br />
uslovi i e vo nasoka na ostvaruvawe na celite na reprezentativniot<br />
sindikat na nivo na rabotodava~, koi ne bi mo`ele soodvetno da se<br />
ostvaruvaat od onie koi go nemaat procentualniot limit na rabotnici<br />
vo sindikalnata organizacija.<br />
555
Trgnuvaj}i od navedenite pri~ini Sudot oceni deka nitu za<br />
osporenata odredba od ~lenot 212 stav 5 od Zakonot nemo`e osnovano<br />
da se postavi pra{aweto na soglasnosta so ~lenot 37 od Ustavot.<br />
9. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
10. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 263/2009 so Nacrt-odluka<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod inicijativa<br />
na Sojuzot na sindikatite na Makedonija, so Re{enie U. br. 263/2009 od<br />
2. 06. 2010 godina, povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 5<br />
st. 1 t. 5, ~l. 129 st. 1 i ~l. 213-b od Zakonot za rabotnite odnosi ("SV<br />
RM," br. 62/2005, 106/2008, 161/2008, 114/2009, 130/2009, 16/2010-pre~isten<br />
tekst, 50/2010 i 52/2010), bidej}i osnovano se postavi pra{aweto na<br />
nivnata soglasnost so Ustavot.<br />
2. Sobranieto na Republika Makedonija kako donositel na<br />
osporeniot akt vo opredeleniot rok ne dade odgovor na navodite vo re-<br />
{enieto, tuku vo propratno pismo br. 07-2139/6 od 20. 07. 2010 godina<br />
dostavi podnesok nasloven kako odgovor, bez pe~at od Sobranieto i<br />
bez potpis od ovlasteno lice.<br />
3. So ogled na toa {to fakti~kata i pravnata sostojba po predmetot<br />
ne se promeneti, se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da gi ukine ~l. 5 st. 1 t. 5, ~l. 129 st. 1 i ~l. 213-b od Zakonot<br />
za rabotnite odnosi ("SV RM," br. 62/2005, 106/2008, 161/2008,<br />
114/2009, 130/2009, 16/2010-pre~isten tekst, 50/2010 i 52/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~lenovite<br />
110 i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 22<br />
septemvri 2010 godina, donese<br />
556<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVA ~lenot 5 stav 1 to~ka 5, ~lenot 129 stav 1 i<br />
~lenot 213-b od Zakonot za rabotnite odnosi („Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija“ br. 62/2005, 106/2008, 161/2008, 114/2009, 130/2009,<br />
50/2010 i 52/2010).
2. Ovaa odluka }e se objavi vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, po povod inicijativa<br />
na Sojuzot na sindikatite na Makedonija, so Re{enie U. br. 263/<br />
2009 od 2 juni 2010 godina povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na odredbite od Zakonot za rabotnite odnosi ozna~eni vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka, bidej}i osnovano se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka Zakonot za rabotnite odnosi<br />
vo ~lenot 5 go definiral zna~eweto na oddelni izrazi upotrebeni so<br />
ovoj zakon i vo stavot 1 to~ka 5 opredelil deka "rabotno vreme" e sekoj<br />
period vo koj rabotnikot raboti i e na raspolagawe na rabotodava-<br />
~ot za izvr{uvawe na rabotite i rabotnite zada~i soglasno so zakon.<br />
Sudot, od analizata na osporenata odredba od Zakonot utvrdi<br />
deka zakonodavecot neprecizno i {iroko go definiral izrazot "rabotno<br />
vreme" opredeluvaj}i go negovoto zna~ewe kako pravo na rabotodava~ot<br />
da raspolaga so rabotnikot koj raboti, so {to se sozdava mo`nost<br />
rabotodava~ot vo dimenzioniraweto na rabotnite aktivnosti da<br />
gi povredi ustavno garantiranite ~ovekovi slobodi i prava vo koi se i<br />
pravata od raboten odnos i integritetot na rabotnikot. Imeno, raspolagaweto<br />
na rabodava~ot vo kontekst na odredbata, gi nadminuva ramkite<br />
na definicijata za opredeno „rabotno vreme“ i izrazot dobiva<br />
zna~ewe na neopredeleno po obem rabotewe i iskoristuvawe na rabotnikot<br />
vo vr{eweto na rabotnite zada~i od strana na rabotodava-<br />
~ot, so {to definicijata ostava prostor dlaboko da se dopre do li~nosta<br />
i integritetot na rabotnikot vo ostvaruvaweto na rabotite od rabotniot<br />
odnos, a so toa da se zagrozat negovite slobodi i prava utvrdeni<br />
vo Ustavot. So ogled na toa, osporenata odredba od Zakonot ne e<br />
vo soglasnost so ~lenot 32 od Ustavot, spored koj sekoj ima pravo na<br />
rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost (stav 1);<br />
sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto (stav 2);<br />
sekoj vraboten ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka (stav 3); sekoj<br />
vraboten ima pravo na platen, dneven, nedelen i godi{en odmor i od<br />
ovie prava vrabotenite ne mo`at da se otka`at (stav 4); i ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon<br />
i so kolektivni dogovori (stav 5).<br />
5. Sudot, isto taka utvrdi deka vo ~lenot 129 od Zakonot koj ima<br />
naslov "Ograni~uvawa na rabotata no}no vreme“, vo osporeniot stav 1<br />
od ovoj ~len od Zakonot e propi{ano deka rabotnoto vreme na rabotnikot<br />
koj raboti no}no vreme ne smee da trae prose~no pove}e od osum<br />
~asa na sekoi 24 ~asa.<br />
Sudot, vo ramki na analizata na osporenata odredba od Zakonot,<br />
utvrdi deka Zakonot za rabotnite odnosi so odredbite od ~lenovite<br />
127-131 gi uredil pra{awata koi se odnesuvaat za: no}na rabota,<br />
557
prava na rabotnicite koi rabotat no}no vreme, ograni~uvawe na rabotata<br />
no}no vreme, konsultirawe so sindikatot i no}na rabota na `enite<br />
vo industrijata i grade`ni{tvoto.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka zakonodavecot samo so ograni~uvaweto<br />
na rabotnoto vreme na rabotnikot koj raboti no}no vreme da<br />
ne smee da trae prose~no pove}e od osum ~asa na sekoi 24 ~asa, bez da go<br />
regulira vremenskoto ograni~uvawe na no}noto rabotewe vo kolkav<br />
period od godinata, odnosno voop{to vo kolkav vremenski period toa<br />
mo`e da se izvr{uva, dozvolil no}nata rabota da mo`e da trae bez vremenski<br />
limiti, a so toa dopu{til rabotodava~ot da go upotrebuva rabotniot<br />
anga`aman na rabotnicite za no}na rabota postojano ili kako<br />
{to toj smeta deka e potrebno, na {teta na pravata i interesite na rabotnicite<br />
koi proizleguvat od rabotniot odnos sprotivno na ~lenot<br />
32 od Ustavot i se doveduva vo pra{awe humanosta, socijalnata pravda<br />
i solidarnosta opredeleni kako temelni vrednosti na ustavniot poredok<br />
vo ~lenot 8 stav 1 alineja 8 od Ustavot. Od ovie pri~ini Sudot<br />
utvrdi deka osporenata odredba od ~lenot 129 stav 1 od Zakonot ne e vo<br />
soglasnost so navedenite odredbi od Ustavot.<br />
6. So ~lenot 213-a od Zakonot e opredeleno deka reprezentativnost<br />
na sindikat, odnosno na zdru`enie na rabotodava~i na nivo na Republika<br />
Makedonija, na nivo na javen sektor, na nivo na privaten sektor<br />
od oblasta na stopanstvoto i na nivo na granka, odnosno oddel soglasno<br />
Nacionalnata klasifikacija na dejnosti, ja utvrduva ministerot<br />
nadle`en za rabotite od oblasta na trudot, na predlog na Komisija<br />
za utvrduvawe na reprezentativnosta vo soglasnost so ovoj zakon.<br />
So osporeniot ~len 213-b od Zakonot e ureden sostavot i na~inot<br />
na rabota na Komisijata. Spored stavot 1 od ovoj ~len od Zakonot e<br />
predvideno deka Komisijata e sostavena od devet ~lena, od koi po tri<br />
pretstavnika na Ministerstvoto za trud i socijalna politika, Ministerstvoto<br />
za pravda i Ministerstvoto za ekonomija.<br />
Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, registrirani sindikati<br />
i zdru`enija na rabotodava~i na nacionalno nivo mo`at da opredelat<br />
svoj pretstavnik koj }e prisustvuva pri rabotata na Komisijata.<br />
Vo stavot 3 od ovoj ~len od Zakonot e uredeno deka pretstavnicite<br />
na ministerstvata od stavot 1 na ovoj ~len gi imenuva Vladata na<br />
Republika Makedonija na predlog na ministerot za trud i socijalna<br />
politika.<br />
Spored stavot 4 od ovoj ~len od Zakonot, administrativno-stru-<br />
~nite raboti za rabota na Komisijata gi vr{i Ministerstvoto za trud<br />
i socijalna politika.<br />
Spored stavot 5 od ovoj ~len, na~inot na rabota na Komisijata<br />
se opredeluva so Delovnik za rabota na Komisijata.<br />
Od analizata na osporeniot ~len 213-b kako i drugite odredbi<br />
od Zakonot, Sudot oceni deka zakonodavecot so zakon gi uredil pra-<br />
{awata za uslovite i kriteriumite za opredeluvawe na reprezentati-<br />
558
vnost na sindikatot i na rabotodava~ite, kako i postapkata po baraweto<br />
za reprezentativnost, kade Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnost<br />
donesuva re{enie protiv koe mo`e da se podnese `alba do<br />
Vladata na Republika Makedonija i mo`e da se zavede upraven spor<br />
pred nadle`niot sud. Reprezentativnosta se opredeluva za vremenski<br />
period od tri godini, a voedno sindikatot i zdru`enieto na rabotodava~i<br />
mo`e da podnesat barawe za preispituvawe na reprezentativnosta,<br />
po istekot na periodot od edna godina od denot na donesuvaweto<br />
na re{enieto. Re{enieto za reprezentativnosta se objavuva vo<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makekdonija."<br />
Soglasno ~lenot 211 od Zakonot, reprezentativnosta na sindikatot<br />
za teritorijata na Republika Makedonija odnosno zdru`enie na<br />
rabotodava~i za teritorijata na Republika Makedonija se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo tripartitni tela za socijalno partnerstvo i tripartitni<br />
delegacii na socijalnite partneri.<br />
Reprezentativnost na sindikat na nivo na javen sektor se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo kolektivnoto dogovarawe na nivo na javen sektor,<br />
a reprezentativnost na sindikat i zdru`enie na rabotodava~i na<br />
nivo na privaten sektor od oblasta na stopanstvoto, se opredeluva zaradi<br />
u~estvo vo kolektivno dogovarawe na nivo na privaten sektor od<br />
oblasta na stopanstvoto.<br />
Reprezentativnosta na sindikat i zdru`enie na rabotodava~i<br />
na nivo na granki se opredeluva zaradi u~estvo vo kolektivnoto dogovarawe<br />
na nivo na granka (oddel).<br />
Reprezentativnost na sindikat na nivo na rabotodava~ se opredeluva<br />
zaradi u~estvo vo kolektivno dogovarawe na nivo na rabotodava~.<br />
Komisijata e organ {to odlu~uva vo postapka po barawa i vrz<br />
osnova na so zakon opredeleni uslovi i kriteriumi koi treba da gi<br />
ispolnuvaat baratelite.<br />
Od analizata na osporenite odredbi od ~lenot 213-b od Zakonot,<br />
Sudot oceni deka zakonodavecot ne obezbedil Komisijata da ja so-<br />
~inuvaat pretstavnici na Vladata na Republika Makedonija kako i<br />
pretstavnici na rabotodava~ite i sindikatite, soodvetno na tripartitniot<br />
odnos na ovie pretstavnici koj se ostaruval i bil zastapen vo<br />
ramkite na Ekonomsko-socijalniot sovet utvrden vo drugi odredbi od<br />
Zakonot. Imeno, so osporenoto zakonsko re{enie so koe Komisijata e<br />
sostavena samo od pretstavnici na ministerstvata, e ovozmo`eno za<br />
statusot na reprezentativnost na sindikatot, odnosno na zdru`enie na<br />
rabotodava~i da se odlu~uva vo Komisija koja nema vo svojot sostav<br />
pretstavnici tokmu na sindikat ili rabotodava~i, od koi se izbira<br />
odnosno odlu~uva za statusot na reprezentativnost, a so toa i odlukite<br />
za izborot doneseni od Komisijata po svojata su{tina ne bi bile odraz<br />
na objektiviziran pristap vo odlu~uvaweto na socijalnite partneri<br />
vo tripartitniot odnos vo ekonomsko-socijalnata sfera vo op{test-<br />
559
voto. So ogled na toa i za ~lenot 213-b od Zakonot Sudot oceni deka ne<br />
e vo soglasnost so ~lenot 8 stav 1 alineja 8 od Ustavot, spored koja humanizmot,<br />
socijalnata pravda i solidarnosta se temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
8. Ovaa odluka Sudot ja donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r<br />
Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
560
39. U. br. 13/2010 (9. 06. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 13 st. 2 i 3 od Zakonot za privatizacija i zakup na grade-<br />
`no zamji{te vo dr`avna sopstvenost ("SV RM," br. 4/2005, 13/ 2007,<br />
165/2008 i 146/2009).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
^len 13<br />
(1) Grade`noto izgradeno i grade`noto neizgradeno zemji{te<br />
na koe postojat sokorisni~ki prava evidentirani vo katastarot na zemji{te,<br />
odnosno zapi{ani vo katastarot na nedvi`nosti vo idealni<br />
delovi se privatizira srazmerno na goleminata na idealniot del od<br />
sokorisni~koto pravo.<br />
(2) Grade`noto izgradeno zemi{te na koe se izgradeni stanovi,<br />
delovni prostorii, vizbi, gara`i i drugi posebni delovi od stanbeni<br />
i delovni zgradi {to imaat dva ili pove}e stanovi, odnosno delovni<br />
prostorii i drugi posebni delovi koi se vo sopstvenost na razli~ni<br />
fizi~ki ili pravni lica, a na koe zemji{te vo katastarot na zemji{e<br />
ne se evidentirani, odnosno vo katastarot na nedvi`nosti ne se zapi-<br />
{ani idealni delovi od sokorisni~koto pravo, se privatizira vo zaedni~ka<br />
sopstvenost na fizi~kite ili pravnite lica kako eta`ni sopstvenici.<br />
(3) Delot od nadomestokot {to go pla}a sekoj od eta`nite sopstvenici<br />
od stavot (2) na ovoj ~len, se opredeluva srazmerno na povr-<br />
{inata na posebniot del od zgradata spored vkupnata povr{ina na zemji{teto<br />
predmet na privatizacija, pri {to se vospostavuvat odnosi<br />
me|u eta`nite sopstvenici koi proizleguvaat od pravnata sodr`ina<br />
na pravoto na zaedni~ka sopstvenost na grade`no izgradeno zemji{te<br />
soglasno so Zakonot za grade`no zemji{te i Zakonot za sopstvenost i<br />
drugi stvarni prava. Srazmerot na povr{inata na posebniot del od<br />
zgradata spored vkupnata povr{ina na zemji{teto predmet na privatizacija<br />
za koj }e treba da ne opredeli visina na nadomestokot, se utvrduva<br />
so naod i mislewe od ve{to lice od oblasta na grade`ni{tvoto<br />
na tro{ok na baratelot.<br />
(4) Koga ne e izvr{ena celosna privatizacija na grade`noto zemji{te<br />
od site eta`ni sopstvenici, vo Javnata <strong>kniga</strong> za zapi{uvawe na<br />
pravata na nedvi`nostite pokraj eta`nite sopstvenici koi go priv-<br />
561
atizirale zemji{teto ostanuva zapi{ana Republika Makedonija kako<br />
zaedni~ki sopstvenik na zemji{teto se do celosna privatizacija na zemji{teto.<br />
562<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata osporenite stavovi na ~l. 13<br />
od Zakonot, ne bile vo praktikata sprovedlivi, od pri~ina {to pri<br />
otkupuvaweto na stanovite i delovnite prostorii, dvornoto zemji{te<br />
ne bilo kupeno, nitu pak nekoj imal steknato pravo na koristewe na<br />
dvorno mesto. Ova dotolku pove}e {to i ~l. 14 od istiot Zakon predviduval<br />
deka grade`noto zemji{te mo`elo da se privatizira vo povr{ina<br />
na steknatoto pravo na koristewe, a vo ramkite na grade`nata<br />
parcela ~ija povr{ina bila definirana so aktot za urbanisti~ko planirawe<br />
so koj se utvrduvala grade`nata parcela.<br />
Od navedenite pri~ini, podnositelot na inicijativata smeta<br />
deka so osporenata zakonska odredba se povreduvale ~l. 8 st. 1 al. 3 i 6,<br />
~l. 9, ~l. 30 i ~l. 51 od Ustavot.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 1 i 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne e<br />
nadle`en da odlu~uva za baraweto i ako postojat drugi procesni pre-<br />
~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Poa|aj}i od sodr`inata na navodite vo inicijativata, smetame<br />
deka se osporuva ustavnosta na ~l. 13 st. 2 i 3 od Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost samo<br />
preku numeri~ko nabrojuvawe na normi od Ustavot so koi ovoj ~len od<br />
Zakonot bil vo nesoglasnost, bez argumenti za pri~inite poradi koi<br />
istiot e neustaven. Imeno, osporeniot ~len od Zakonot, se osporuva<br />
poradi toa {to podnositelot na inicijativata smeta deka istiot ne<br />
bil sprovedliv vo praktikata, bez da navede pri~ini za negovata nesoglasnost<br />
so citiranite ustavni odredbi vo inicijativata, odnosno<br />
bez posebno argumentirawe vo {to se sostoela neustavnosta na osporeniot<br />
~len od Zakonot i bez posebni navodi vo inicijativata.<br />
Ponatamu, spored na{e mislewe, Sudot ne e nadle`en da ja ceni<br />
primenata na Zakonot, na {to posebno se uka`uva vo inicijativata, od<br />
pri~ina {to Sudot ima nadle`nost da ja ceni soglasnosta na Zakonot<br />
so ustavnite odredbi, a nema nadle`nost da ja ceni negovata soglasnost<br />
so Ustavot preku prakti~nata primena na Zakonot.<br />
Od pri~ina {to Sudot ne e nadle`en da ja ceni prakti~nata<br />
primena na Zakonot i pri postoewe na procesni pre~ki za odlu~uvawe
po inicijativata poradi neargumentirani navodi, smetame deka vrz<br />
osnova na navedenite ustavni normi i soglasno ~l. 28 al. 1 i 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, se ispolneti uslovite<br />
za otfrlawe na inicijativata.<br />
Soglasno navedenata ustavnosudska analiza, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 13 st. 2 i 3 od Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zamji{te vo dr`avna sopstvenost ("SV RM," br.<br />
4/2005, 13/2007, 165/2008 i 146/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alinei 1 i 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
9 juni 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 13 stavovi 2 i 3 od Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 4/2005, 13/2007, 165/2008 i 146/<br />
2009).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenite stavovi na ~lenot<br />
13 od Zakonot, ne bile vo praktikata sprovedlivi, od pri~ina {to<br />
pri otkupuvaweto na stanovite i delovnite prostorii, dvornoto zemji{te<br />
ne bilo kupeno, nitu pak nekoj imal steknato pravo na koristewe<br />
na dvorno mesto. Ova dotolku pove}e {to i ~len 14 od istiot Zakon<br />
predviduval deka grade`noto zemji{te mo`elo da se privatizira vo<br />
povr{ina na steknatoto pravo na koristewe, a vo ramkite na grade`nata<br />
parcela ~ija povr{ina bila definirana so aktot za urbanisti~ko<br />
planirawe so koj se utvrduvala grade`nata parcela.<br />
Od navedenite pri~ini, podnositelot na inicijativata smeta<br />
deka so osporenata zakonska odredba se povreduvale ~len 8 stav 1 alinei<br />
3 i 6, ~len 9, ~len 30 i ~len 51 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka ~len 13 od Zakonot za privatizacija<br />
i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost e predvideno<br />
deka:<br />
563
(1) Grade`noto izgradeno i grade`noto neizgradeno zemji{te<br />
na koe postojat sokorisni~ki prava evidentirani vo katastarot na zemji{te,<br />
odnosno zapi{ani vo katastarot na nedvi`nosti vo idealni<br />
delovi se privatizira srazmerno na goleminata na idealniot del od<br />
sokorisni~koto pravo.<br />
(2) Grade`noto izgradeno zemi{te na koe se izgradeni stanovi,<br />
delovni prostorii, vizbi, gara`i i drugi posebni delovi od stanbeni<br />
i delovni zgradi {to imaat dva ili pove}e stanovi, odnosno delovni<br />
prostorii i drugi posebni delovi koi se vo sopstvenost na razli~ni<br />
fizi~ki ili pravni lica, a na koe zemji{te vo katastarot na zemji{te<br />
ne se evidentirani, odnosno vo katastarot na nedvi`nosti ne se zapi-<br />
{ani idealni delovi od sokorisni~koto pravo, se privatizira vo zaedni~ka<br />
sopstvenost na fizi~kite ili pravnite lica kako eta`ni sopstvenici.<br />
(3) Delot od nadomestokot {to go pla}a sekoj od eta`nite sopstvenici<br />
od stavot (2) na ovoj ~len, se opredeluva srazmerno na povr-<br />
{inata na posebniot del od zgradata spored vkupnata povr{ina na zemji{teto<br />
predmet na privatizacija, pri {to se vospostavuvat odnosi<br />
me|u eta`nite sopstvenici koi proizleguvaat od pravnata sodr`ina<br />
na pravoto na zaedni~ka sopstvenost na grade`no izgradeno zemji{te<br />
soglasno so Zakonot za grade`no zemji{te i Zakonot za sopstvenost i<br />
drugi stvarni prava. Srazmerot na povr{inata na posebniot del od<br />
zgradata spored vkupnata povr{ina na zemji{teto predmet na privatizacija<br />
za koj }e treba da se opredeli visina na nadomestokot, se utvrduva<br />
so naod i mislewe od ve{to lice od oblasta na grade`ni{tvoto<br />
na tro{ok na baratelot.<br />
(4) Koga ne e izvr{ena celosna privatizacija na grade`noto<br />
zemji{te od site eta`ni sopstvenici, vo Javnata <strong>kniga</strong> za zapi{uvawe<br />
na pravata na nedvi`nostite pokraj eta`nite sopstvenici koi go privatizirale<br />
zemji{teto ostanuva zapi{ana Republika Makedonija kako<br />
zaedni~ki sopstvenik na zemji{teto se do celosna privatizacija na<br />
zemji{teto.<br />
4. Spored ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~len 28 alinei 1 i 3 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto i ako postojat drugi procesni<br />
pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Poa|aj}i od sodr`inata na navodite vo inicijativata, Sudot<br />
oceni deka se osporuva ustavnosta na ~lenot 13 stav 2 i 3 od Zakonot za<br />
privatizacija i zakup na grade`no zemji{te vo dr`avna sopstvenost<br />
samo preku numeri~ko nabrojuvawe na normi od Ustavot so koi ovoj<br />
~len od Zakonot bil vo nesoglasnost, bez argumenti za pri~inite<br />
poradi koi istiot e neustaven. Imeno, osporeniot ~len od Zakonot, se<br />
osporuva poradi toa {to podnositelot na inicijativata smeta deka<br />
564
istiot ne bil sprovedliv vo praktikata, bez da navede pri~ini za negovata<br />
nesoglasnost so citiranite ustavni odredbi vo inicijativata,<br />
odnosno bez posebno argumentirawe vo {to se sostoela neustavnosta<br />
na osporeniot ~len od Zakonot i bez posebni navodi vo inicijativata.<br />
Ponatamu, Sudot utvrdi deka ne e nadle`en da ja ceni primenata<br />
na Zakonot, na {to posebno se uka`uva vo inicijativata, od pri~ina<br />
{to Sudot ima nadle`nost da ja ceni soglasnosta na aakonot so ustavnite<br />
odredbi, a nema nadle`nost da ja ceni negovata soglasnost so<br />
Ustavot preku prakti~nata primena na zakonot.<br />
Od pri~ina {to Sudot ne e nadle`en da ja ceni prakti~nata<br />
primena na Zakonot i pri postoewe na procesni pre~ki za odlu~uvawe<br />
po inicijativata poradi neargumentirani navodi, Sudot odlu~i vrz<br />
osnova na navedenite ustavni normi i soglasno ~lenot 28 alinei 1 i 3<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, inicijativata<br />
da ja otfrli..<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjaovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
565
566
40. U. br. 167/2009 (16. 06. 2010)<br />
Osporen akt i odredbi<br />
^len 24 st. 1 i ~l. 32 st. 1 vo delot: "pod uslovi i na~in utvrdeni<br />
od strana na Ministerstvoto za obrazovanie i nauka" od Zakonot<br />
za posebnite prava na u~esnicite vo mirovnite operacii i operaciite<br />
za kolektivna odbrana nadvor od teritorijata na Republika Makedonija<br />
i na ~lenovite na nivnite semejstva ("SV RM," br. 67/2009);<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Vo odnos na ~l. 24 st. 1 od Zakonot podnesitelot na inicijativata<br />
smeta deka zakonodavecot go pre~ekoril svoeto ustavno ovlastuvawe<br />
da go uredi pravoto na semejna penzija taka {to me|u osigurenicite<br />
napravil razlika vo zavisnost od toa dali sklu~ile nov brak<br />
ili ne. Imeno, so odreduvaweto na posebniot uslov za steknuvawe na<br />
pravo na semejna penzija, a toj e bra~niot drugar koj sklu~il nov brak<br />
da mu bide ograni~eno pravoto na semejna penzija, zakonodavecot go<br />
ograni~il toa pravo sozdavaj}i neednakvost, so {to gi povredil ~l. 8<br />
st. 1 al. 3 i 8, ~l. 9, 30, 34, ~l. 35 st. 1, ~l. 40 i 51 i ~l. 54 st. 1 i 2 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija. Takvo sva}awe, deka ednakvosta na<br />
gra|anite ne mo`ela da zavisi od sklu~uvaweto ili ne na nov brak, Sudot<br />
izrazil vo Odlukata U. br. 151/2006 od 20. 06. 2007 godina ukinuvaj}i<br />
gi ~l. 6 i 7 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za penzisko i invalidsko osiguruvawe (Odlukata bila objavena vo "SV<br />
RM," br. 70/2007).<br />
^lenot 32 st. 1, vo navedeniot del, od Zakonot, pak, go ovlastuval<br />
organot na dr`avnata uprava so podzakonski akti da gi utvrdi<br />
uslovite i na~inot pod koi decata na zaginatite ili po~inatite u~esnici<br />
imaat pravo na stipendija za redovno {koluvawe vo javnite sredni<br />
u~ili{ta i pravo na stipendija za redovno studirawe na javnite<br />
visokoobrazovni ustanovi vo Republika Makedonija, iako taa materija<br />
moralo da ja uredi zakonodavecot so zakon, poradi {to osporenata<br />
odredba ne bila vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 44 i 51, ~l. 68<br />
st. 1 al. 2, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot.<br />
567
568<br />
Sodr`ina na ospore nite odredbi<br />
Zakonot vo celina se odnesuva na "posebnite prava na voenite i<br />
civilni lica na slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, vrabotenite<br />
vo Ministerstvoto za odbrana i Ministerstvoto za vnatre-<br />
{ni raboti, u~esnici vo mirovni operacii i operacii za kolektivna<br />
odbrana nadvor od teritorijata na Republika Makedonija (vo natamo{niot<br />
tekst: u~esnici vo operaciite) i na ~lenovite na nivnite<br />
semejstva, kako i uslovite i postapkata za nivnoto ostvaruvawe“ (~l. 1<br />
od Zakonot).<br />
Osporenite odredbi na ~l. 24 st. 1 i ~l. 32 st. 1 od Zakonot se<br />
sistematizirani vo Glava IV od Zakonot - "Prava na semejstvata na zaginatite<br />
i po~inatite u~esnici" (~l. 17-37).<br />
Pritoa, semejstvata na zaginatite i po~inatite u~esnici gi<br />
imaat slednite prava: (1) pravo na zakop i pogrebni tro{oci, (2) nadomestok<br />
za zadol`itelno osiguruvawe, (3) ednokraten pari~en nadomestok,<br />
(4) vrabotuvawe na eden ~len na semejstvoto, (5) semejna penzija,<br />
(6) stanbeno zgri`uvawe, (7) prava od oblasta na obrazovanieto, (8) carinski<br />
i dano~ni olesnuvawa, (9) osloboduvawe od pla}awe na administrativni<br />
i sudski taksi, (10) osloboduvawe od u~estvo so li~ni sredstva<br />
pri koristewe na zdravstveni uslugi, (11) smestuvawe vo javni<br />
ustanovi za zgri`uvawe (~l. 17 od Zakonot), so toa {to obemot na sekoe<br />
od navedenite prava e razraboten vo ~l. 18-37 od Zakonot.<br />
Vo vrska so pravoto na semejna penzija, na {to se odnesuva osporeniot<br />
~l. 24 st. 1 od Zakonot, ~l. 22 od Zakonot opredeluva deka "bra-<br />
~niot drugar, decata i roditelite na zaginati odnosno po~inati u~esnici,<br />
koga ne se ispolneti op{tite uslovi za steknuvawe pravo na semejna<br />
penzija, steknuvaat pravo na semejna penzija spored ovoj zakon,<br />
dokolku gi ispolnuvaat posebnite uslovi utvrdeni so propisite od penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe" (st. 1), deka "po isklu~ok od st.<br />
1 na ovoj ~len, bra~niot drugar pravoto na semejna penzija go steknuva<br />
bez ogled na navr{enite godini na `ivot, a roditelite i bez ogled<br />
dali se izdr`uvano lice od zaginatiot, odnosno po~inatiot u~esnik“<br />
(st. 2), deka "visinata na semejnata penzija od st. 1 na ovoj ~len, se<br />
opredeluva vo procenti od osnovata {to ja so~inuva poslednata isplatena<br />
plata koja zaginatiot, odnosno po~inatiot u~esnik ja ostvaril<br />
vo mesecot pred upatuvaweto vo aktivnostite, i toa 100% za eden ili<br />
pove}e ~lenovi na semejstvoto, no ne pove}e od visinata na najvisokiot<br />
iznos na penzija soglasno so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe" (st. 3) i deka "penzijata od st. 3 na ovoj ~len se<br />
usoglasuva so procent so koj se usoglasuvaat penziite ostvareni soglasno<br />
so Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe“ (st. 4).<br />
^lenot 23 od Zakonot, pak, opredeluva deka "bra~nite drugari, decata<br />
i roditelite na zaginati, odnosno po~inati u~esnici, koi ostvarile<br />
pravo na penzija spored propisite za penziskoto i invalidskoto osigu-
uvawe, imaat pravo na semejna penzija spored ovoj zakon, dokolku toa<br />
za niv e popovolno."<br />
Osporeniot ~l. 24 st. 1 od Zakonot opredeluva deka: "Pravoto<br />
na semejna penzija vo smisla na ovoj zakon ne mo`e da go ostvari, odnosno<br />
prestanuva da go koristi bra~niot drugar dokolku sklu~i nov<br />
brak."<br />
Vo vrska so pravata od oblasta na obrazovanieto, na {to se<br />
odnesuva osporeniot ~l. 32 st. 1 od Zakonot, ~l. 31 od Zakonot opredeluva<br />
deka "decata na zaginatite, odnosno na po~inatite u~esnici<br />
imaat pravo da se zapi{at vo javni sredni u~ili{ta, po niven izbor,<br />
so pravo na upis nadvor od kvotata utvrdena so konkursot za zapi{uvawe<br />
na u~enici vo prva godina vo javnite sredni u~ili{ta, dokolku<br />
gi ispolnuvaat minimum uslovite utvrdeni vo konkursot" (st. 1) i deka<br />
decata "imaat pravo na upis na javnite visokoobrazovni ustanovi bez<br />
pla}awe na participacija za redovno studirawe na prv ciklus na studii,<br />
nadvor od kvotata utvrdena so konkursot za zapi{uvawe na studenti<br />
vo prva godina na studii pod uslov da gi ispolnat minimum uslovite<br />
utvrdeni so konkursot za zapi{uvawe na javnata visokoobrazovna<br />
ustanova“ (st. 2).<br />
Osporeniot ~l. 32 st. 1 od Zakonot opredeluva deka: "Decata na<br />
zaginatite, odnosno po~inatite u~esnici imaat pravo na stipendija za<br />
redovno {koluvawe vo javnite sredni u~ili{ta i pravo na stipendija<br />
za redovno studirawe na javnite visokoobrazovni ustanovi vo Republika<br />
Makedonija, pod uslovi i na~in utvrdeni od strana na Ministerstvoto<br />
za obrazovanie i nauka." Osporen e delot: "pod uslovi i na~in<br />
utvrdeni od strana na Ministerstvoto za obrazovanie i nauka.<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
- dali opredeluvaweto vo ~l. 24 st. 1 od Zakonot pravoto na semejna<br />
penzija spored ovoj zakon da go ostvaruvaat samo bra~nite drugari<br />
na zaginatiot odnosno po~inatiot u~esnik vo operaciite, a ne i<br />
onie koi sklu~ile nov brak, sozdava neednakvost me|u bra~nite drugari<br />
na u~esnicite vo mirovnite operacii?<br />
- dali opredeluvaweto vo ~l. 32 st. 1 od Zakonot pravoto na stipendija<br />
za redovno {koluvawe vo srednite u~ili{ta i pravoto na stipendija<br />
za redovno studirawe na fakultetite da se ostvaruva pod uslovi<br />
i na~in utvrden od Ministerstvoto za obrazovanie i nauka, zna~i<br />
navleguvawe na izvr{nata vlast vo zakonodavnata vlast i povreda na<br />
podelbata na dr`avnata vlast?<br />
569
570<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot, temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija se vladeeweto na pravoto<br />
i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, "gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba" (st. 1) i "gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ednakvi" (st. 2).<br />
Spored ~l. 34 od Ustavot, "gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor."<br />
Spored ~l. 40 od Ustavot, "Republikata mu obezbeduva posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto" (st. 1).<br />
Spored ~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni, a spored ~l. 96 od Ustavot, organite na<br />
dr`avnata uprava rabotite od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno<br />
vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se<br />
odgovorni na Vladata, koja, spored ~l. 88 od Ustavot, e nositel na izvr{nata<br />
vlast i svoite prava i dol`nosti gi vr{i vrz osnova i vo<br />
ramkite na Ustavot i zakonite.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija se vladeeweto na<br />
pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska<br />
i tie vrednosti se ostvaruvaat, pokraj drugoto, taka {to zakonodavecot<br />
so zakon gi ureduva pravata i dol`nostite na gra|anite vo ramkite<br />
opredeleni so Ustavot, a Vladata i organite na dr`avnata uprava<br />
gi sproveduvaat Ustavot i zakonite. Pritoa, zakonodavecot ima ustavno<br />
ovlastuvawe so zakon da go uredi pravoto na gra|anite na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe, kako i da obezbedi posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto, so toa {to mora da obezbedi ednakvost<br />
na gra|anite vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Imaj}i predvid deka so Zakonot se ureduvaat pra{awa vo vrska<br />
so (1) specifi~na kategorija gra|ani, toa se u~esnici vo mirovni operacii<br />
nadvor od teritorijata na Republika Makedonija i ~lenovite na<br />
nivnite semejstva, i toa (2) vo situacija koga u~esnikot }e zagine odnosno<br />
po~ine, zakonodavecot ima ustavna osnova da gi opredeli pravata i<br />
dol`nostite na ovie gra|ani, a vo tie ramki i da opredeli posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto, poradi {to pravoto na semejna penzija<br />
mo`e da go ostvaruvaat samo bra~nite drugari, a ne i onie koi go napu-<br />
{tile toa semejstvo i sozdale novo semejstvo so sklu~uvawe na nov<br />
brak. Ovie bra~ni drugari steknuvaat pravo na semejna penzija spored
op{tite uslovi za takva penzija utvrdeni so Zakonot za penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe. Spored toa, predviduvaweto na razli~ni<br />
uslovi za steknuvawe na semejna penzija za razli~ni situacii, ne go doveduva<br />
vo pra{awe ustavnoto na~elo na ednakvosta, poradi {to osporenata<br />
zakonska odredba e vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, 34, 40 i<br />
51, a ne se dovedeni vo pra{awe nitu drugite ustavni odredbi navedeni<br />
vo inicijativata.<br />
Vo odnos na osporeniot del od ~l. 32 st. 1 na Zakonot, smetame<br />
deka zakonodavecot nema ustavna osnova da go prenese svoeto ovlastuvawe,<br />
za ureduvawe na uslovite za ostvaruvawe na pravoto na stipendija<br />
na decata na zaginatite i po~inatite u~esnici vo mirovnite operacii,<br />
na organ na dr`avnata uprava-Ministerstvoto za obrazovanie i<br />
nauka, tuku samiot mora da gi utvrdi tie uslovi, a Ministerstvoto potoa<br />
da gi sproveduva zakonskite uslovi vo praktikata na na~in ureden<br />
so svoj podzakonski propis. Ottuka, proizleguva deka ima osnova da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 32 st. 1 vo delot: "pod uslovi<br />
i" od Zakonot so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 68 st. 1 al. 2 i ~l. 96 od<br />
Ustavot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 32<br />
st. 1 vo delot: "pod uslovi i" od Zakonot za posebnite prava na u~esnicite<br />
vo mirovnite operacii i operaciite za kolektivna odbrana nadvor<br />
od teritorijata na Republika Makedonija i na ~lenovite na nivnite<br />
semejstva ("SV RM," br. 67/2009);<br />
3. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 24 st. 1 i ~l. 32 st. 1 vo delot: "na~in utvrdeni od strana na Ministerstvoto<br />
za obrazovanie i nauka" od Zakonot ozna~en vo prethodnata<br />
to~ka od ovoj predlog.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 23 juni 2010<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
32 stav 1 vo delot: "pod uslovi i" od Zakonot za posebnite prava na<br />
u~esnicite vo mirovnite operacii i operaciite za kolektivna odbrana<br />
nadvor od teritorijata na Republika Makedonija i na ~lenovite<br />
na nivnite semejstva ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
67/2009);<br />
571
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 24 stav 1 i ~len 32 stav 1 vo delot: "na~in utvrdeni od strana na<br />
Ministerstvoto za obrazovanie i nauka" od Zakonot ozna~en vo to~kata<br />
1 od ova re{enie.<br />
3. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na zakonskite odredbi ozna~eni vo to~kite 1 i 2 od<br />
ova re{enie.<br />
Vo odnos na ~len 24 stav 1 od Zakonot, podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka zakonodavecot go pre~ekoril svoeto ustavno ovlastuvawe<br />
da go uredi pravoto na semejna penzija taka {to me|u osigurenicite<br />
napravil razlika vo zavisnost od toa dali sklu~ile nov brak<br />
ili ne. Imeno, so odreduvaweto na posebniot uslov za steknuvawe na<br />
pravo na semejna penzija, a toj e bra~niot drugar koj sklu~il nov brak<br />
da mu bide ograni~eno pravoto na semejna penzija, zakonodavecot go<br />
ograni~il toa pravo sozdavaj}i neednakvost, so {to gi povredil ~lenot<br />
8 stav 1 alineite 3 i 8, ~lenovite 9, 30, 34, ~lenot 35 stav 1, ~lenovite<br />
40 i 51 i ~lenot 54 stavovite 1 i 2 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
^lenot 32 stav 1, vo navedeniot del, od Zakonot, pak, go ovlastuval<br />
organot na dr`avnata uprava so podzakonski akti da gi utvrdi<br />
uslovite i na~inot pod koi decata na zaginatite ili po~inatite u~esnici<br />
imaat pravo na stipendija za redovno {koluvawe vo javnite sredni<br />
u~ili{ta i pravo na stipendija za redovno studirawe na javnite visokoobrazovni<br />
ustanovi vo Republika Makedonija, iako taa materija<br />
moralo da ja uredi zakonodavecot so zakon, poradi {to osporenata<br />
odredba ne bila vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~lenovite<br />
44 i 51, ~len 68 stav 1 alineja 2, ~len 95 stav 3 i ~len 96 od<br />
Ustavot.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka Zakonot vo celina se odnesuva<br />
na "posebnite prava na voenite i civilni lica na slu`ba vo<br />
Armijata na Republika Makedonija, vrabotenite vo Ministerstvoto za<br />
odbrana i Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, u~esnici vo mirovni<br />
operacii i operacii za kolektivna odbrana nadvor od teritorijata na<br />
Republika Makedonija (vo natamo{niot tekst: u~esnici vo operaciite)<br />
i na ~lenovite na nivnite semejstva, kako i uslovite i postapkata<br />
za nivnoto ostvaruvawe“ (~len 1 od Zakonot).<br />
Osporenite odredbi na ~len 24 stav 1 i ~len 32 stav 1 od Zakonot<br />
se sistematizirani vo Glava IV od Zakonot - "Prava na semejstvata<br />
na zaginatite i po~inatite u~esnici" (~lenovite 17-37). Pritoa, semejstvata<br />
na zaginatite i po~inatite u~esnici gi imaat slednite prava:<br />
(1) pravo na zakop i pogrebni tro{oci; (2) nadomestok za zadol-<br />
`itelno osiguruvawe; (3) ednokraten pari~en nadomestok; (4) vrabotuvawe<br />
na eden ~len na semejstvoto; (5) semejna penzija; (6) stanbeno<br />
zgri`uvawe; (7) prava od oblasta na obrazovanieto; (8) carinski i<br />
572
dano~ni olesnuvawa; (9) osloboduvawe od pla}awe na administrativni<br />
i sudski taksi; (10) osloboduvawe od u~estvo so li~ni sredstva pri<br />
koristewe na zdravstveni uslugi; (11) smestuvawe vo javni ustanovi za<br />
zgri`uvawe (~len 17 od Zakonot), so toa {to obemot na sekoe od navedenite<br />
prava e razraboten vo ~lenovite 18-37 od Zakonot.<br />
Vo vrska so pravoto na semejna penzija, na {to se odnesuva osporeniot<br />
~len 24 stav 1 od Zakonot, ~lenot 22 od Zakonot opredeluva<br />
deka "bra~niot drugar, decata i roditelite na zaginati odnosno po~inati<br />
u~esnici, koga ne se ispolneti op{tite uslovi za steknuvawe<br />
pravo na semejna penzija, steknuvaat pravo na semejna penzija spored<br />
ovoj zakon, dokolku gi ispolnuvaat posebnite uslovi utvrdeni so propisite<br />
od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe" (stav 1), deka "po<br />
isklu~ok od stavot 1 na ovoj ~len, bra~niot drugar pravoto na semejna<br />
penzija go steknuva bez ogled na navr{enite godini na `ivot, a roditelite<br />
i bez ogled dali se izdr`uvano lice od zaginatiot, odnosno po-<br />
~inatiot u~esnik“ (stav 2), deka "visinata na semejnata penzija od stavot<br />
1 na ovoj ~len, se opredeluva vo procenti od osnovata {to ja so~inuva<br />
poslednata isplatena plata koja zaginatiot, odnosno po~inatiot<br />
u~esnik ja ostvaril vo mesecot pred upatuvaweto vo aktivnostite, i<br />
toa 100% za eden ili pove}e ~lenovi na semejstvoto, no ne pove}e od<br />
visinata na najvisokiot iznos na penzija soglasno so Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe" (stav 3) i deka "penzijata od stavot<br />
3 na ovoj ~len se usoglasuva so procent so koj se usoglasuvaat penziite<br />
ostvareni soglasno so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe“ (stav 4). ^lenot 23 od Zakonot, pak, opredeluva deka<br />
"bra~nite drugari, decata i roditelite na zaginati, odnosno po~inati<br />
u~esnici, koi ostvarile pravo na penzija spored propisite za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, imaat pravo na semejna penzija spored<br />
ovoj zakon, dokolku toa za niv e popovolno."<br />
Osporeniot ~len 24 stav 1 od Zakonot opredeluva deka: "Pravoto<br />
na semejna penzija vo smisla na ovoj zakon ne mo`e da go ostvari,<br />
odnosno prestanuva da go koristi bra~niot drugar dokolku sklu~i nov<br />
brak."<br />
Vo vrska so pravata od oblasta na obrazovanieto, na {to se<br />
odnesuva osporeniot ~len 32 stav 1 od Zakonot, ~lenot 31 od Zakonot<br />
opredeluva deka "decata na zaginatite, odnosno na po~inatite u~esnici<br />
imaat pravo da se zapi{at vo javni sredni u~ili{ta, po niven<br />
izbor, so pravo na upis nadvor od kvotata utvrdena so konkursot za zapi{uvawe<br />
na u~enici vo prva godina vo javnite sredni u~ili{ta, dokolku<br />
gi ispolnuvaat minimum uslovite utvrdeni vo konkursot“ (stav 1)<br />
i deka decata „imaat pravo na upis na javnite visokoobrazovni ustanovi<br />
bez pla}awe na participacija za redovno studirawe na prv ciklus<br />
na studii, nadvor od kvotata utvrdena so konkursot za zapi{uvawe na<br />
studenti vo prva godina na studii pod uslov da gi ispolnat minimum<br />
uslovite utvrdeni so konkursot za zapi{uvawe na javnata visoko-<br />
573
obrazovna ustanova“ (stav 2).<br />
Osporeniot ~len 32 stav 1 od Zakonot opredeluva deka: "Decata<br />
na zaginatite, odnosno po~inatite u~esnici imaat pravo na stipendija<br />
za redovno {koluvawe vo javnite sredni u~ili{ta i pravo na stipendija<br />
za redovno studirawe na javnite visokoobrazovni ustanovi vo Republika<br />
Makedonija, pod uslovi i na~in utvrdeni od strana na Ministerstvoto<br />
za obrazovanie i nauka.“ Osporen e delot: "pod uslovi i na-<br />
~in utvrdeni od strana na Ministerstvoto za obrazovanie i nauka."<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4 od Ustavot, temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija se vladeeweto<br />
na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i<br />
sudska.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, „gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba“ (stav 1) i "gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ednakvi" (stav 2).<br />
Spored ~len 34 od Ustavot, "gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor."<br />
Spored ~len 40 od Ustavot, "Republikata mu obezbeduva posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto" (stav 1).<br />
Spored ~len 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni, a spored ~len 96 od Ustavot, organite<br />
na dr`avnata uprava rabotite od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno<br />
vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite i za svojata rabota<br />
se odgovorni na Vladata, koja, spored ~len 88 od Ustavot, e nositel<br />
na izvr{nata vlast i svoite prava i dol`nosti gi vr{i vrz osnova<br />
i vo ramkite na Ustavot i zakonite.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija se vladeeweto na<br />
pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i<br />
sudska i tie vrednosti se ostvaruvaat, pokraj drugoto, taka {to zakonodavecot<br />
so zakon gi ureduva pravata i dol`nostite na gra|anite vo<br />
ramkite opredeleni so Ustavot, a Vladata i organite na dr`avnata<br />
uprava gi sproveduvaat Ustavot i zakonite. Pritoa, zakonodavecot ima<br />
ustavno ovlastuvawe so zakon da go uredi pravoto na gra|anite na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe, kako i da obezbedi posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto, so toa {to mora da obezbedi ednakvost<br />
na gra|anite vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Imaj}i predvid deka so Zakonot se ureduvaat pra{awa vo vrska<br />
so (1) specifi~na kategorija gra|ani, toa se u~esnici vo mirovni operacii<br />
nadvor od teritorijata na Republika Makedonija i ~lenovite na<br />
574
nivnite semejstva, i toa (2) vo situacija koga u~esnikot }e zagine odnosno<br />
po~ine, Sudot oceni deka zakonodavecot ima ustavna osnova da gi<br />
opredeli pravata i dol`nostite na ovie gra|ani, a vo tie ramki i da<br />
opredeli posebna gri`a i za{tita na semejstvoto, poradi {to pravoto<br />
na semejna penzija mo`e da go ostvaruvaat samo bra~nite drugari, a ne<br />
i onie koi go napu{tile toa semejstvo i sozdale novo semejstvo so<br />
sklu~uvawe na nov brak. Ovie bra~ni drugari steknuvaat pravo na semejna<br />
penzija spored op{tite uslovi za takva penzija utvrdeni so Zakonot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe. Spored toa, Sudot<br />
oceni deka predviduvaweto na razli~ni uslovi za steknuvawe na semejna<br />
penzija za razli~ni situacii, ne go doveduva vo pra{awe ustavnoto<br />
na~elo na ednakvosta, poradi {to ~lenot 24 stav 1 od Zakonot e vo soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~lenovite 9, 34, 40 i 51, a ne se dovedeni<br />
vo pra{awe nitu drugite ustavni odredbi navedeni vo inicijativata.<br />
Vo odnos na osporeniot del od ~len 32 stav 1 na Zakonot, Sudot<br />
oceni deka zakonodavecot nema ustavna osnova da go prenese svoeto<br />
ovlastuvawe, za ureduvawe na uslovite za ostvaruvawe na pravoto na<br />
stipendija na decata na zaginatite i po~inatite u~esnici vo mirovnite<br />
operacii, na organ na dr`avnata uprava - Ministerstvoto za obrazovanie<br />
i nauka, tuku samiot mora da gi utvrdi tie uslovi, a Ministerstvoto<br />
potoa da gi sproveduva zakonskite uslovi vo praktikata na<br />
na~in ureden so svoj podzakonski propis. Poradi toa, pred Sudot se postavi<br />
pra{aweto dali predviduvaweto Ministerstvoto da gi opredeluva<br />
uslovite za ostvaruvawe na pravoto na stipendija na decata na zaginatite<br />
i po~inatite u~esnici vo mirovnite operacii e vo soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len 68 stav 1 alineja 2 i ~len 96<br />
od Ustavot, pa povede postapka za ~len 32 stav 1 vo delot: "na~in utvrdeni<br />
od strana na Ministerstvoto za obrazovanie i nauka" od Zakonot<br />
so navedenite odredbi od Ustavot, Sudot ne go postavi pra{aweto za<br />
soglasnosta.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe po predmetot U. br. 167/2009 so Nacrt-odluka<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, na inicijativa na<br />
Stamen Filipov od Skopje, so Re{enie U. br. 167/2009 od 23. 06. 2010<br />
godina povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 32 st. 1 vo<br />
575
delot: "pod uslovi i" od Zakonot za posebnite prava na u~esnicite vo<br />
mirovnite operacii i operaciite za kolektivna odbrana nadvor od<br />
teritorijata na Republika Makedonija i na ~lenovite na nivnite<br />
semejstva ("SV RM," br. 67/2009).<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot se postavi<br />
pra{aweto dali predviduvaweto Ministerstvoto (za obrazovanie i<br />
nauka) da gi opredeluva uslovite za ostvaruvawe na pravoto na stipendija<br />
na decata na zaginatite i po~inatite u~esnici vo mirovnite<br />
operacii e vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 68 st. 1 al. 2 i<br />
~l. 96 od Ustavot.<br />
2. Sobranieto na Republika Makedonija kako donositel na<br />
osporenata zakonska odredba ne dade odgovor na navodite vo Re{enieto<br />
za poveduvawe na postapkata, tuku vo propratno pismo br. 07-3088/4<br />
od 27. 07. 2010 godina dostavi podnesok, nasloven kako odgovor, bez pe-<br />
~at od Sobranieto i bez potpis od ovlasteno lice.<br />
3. So ogled na toa {to fakti~kata i pravnata sostojba na rabotite<br />
po predmetot se nepromeneti, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe;<br />
2. Sudot da go ukine ~l. 32 st. 1 vo delot: "pod uslovi i“ od Zakonot<br />
za posebnite prava na u~esnicite vo mirovnite operacii i operaciite<br />
za kolektivna odbrana nadvor od teritorijata na Republika<br />
Makedonija i na ~lenovite na nivnite semejstva ("SV RM," br. 67/<br />
2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~lenovite<br />
110 i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~l. 70 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 22<br />
septemvri 2010 godina, donese<br />
576<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVA ~len 32 stav 1 vo delot: "pod uslovi i" od Zakonot<br />
za posebnite prava na u~esnicite vo mirovnite operacii i operaciite<br />
za kolektivna odbrana nadvor od teritorijata na Republika<br />
Makedonija i na ~lenovite na nivnite semejstva ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 67/2009).<br />
2. Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvawe<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, na inicijativa na<br />
Stamen Filipov od Skopje, so Re{enie U. br. 167/2009 od 23. 07. 2010<br />
godina povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata od Zakonot<br />
ozna~ena vo t. 1 od ovaa odluka, zatoa {to pred Sudot se postavi<br />
pra{aweto na nejzinata soglasnost so Ustavot.
4. Sudot na sednicata utvrdi deka ~len 32 stav 1 od Zakonot<br />
opredeluva deka: "Decata na zaginatite, odnosno po~inatite u~esnici<br />
imaat pravo na stipendija za redovno {koluvawe vo javnite sredni<br />
u~ili{ta i pravo na stipendija za redovno studirawe na javnite visokoobrazovni<br />
ustanovi vo Republika Makedonija, pod uslovi i na~in<br />
utvrdeni od strana na Ministerstvoto za obrazovanie i nauka.<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4 od Ustavot, temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija se vladeeweto<br />
na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na<br />
i sudska.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, "gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba" (stav 1) i "gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ednakvi" (stav 2).<br />
Spored ~len 34 od Ustavot, "gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Spored ~len 40 od Ustavot, "Republikata mu obezbeduva posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto" (stav 1).<br />
Spored ~len 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni, a spored ~len 96 od Ustavot,<br />
organite na dr`avnata uprava rabotite od svojata nadle`nost gi<br />
vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite i za<br />
svojata rabota se odgovorni na Vladata, koja, spored ~len 88 od Ustavot,<br />
e nositel na izvr{nata vlast i svoite prava i dol`nosti gi vr{i<br />
vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i zakonite.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija se vladeeweto na<br />
pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska<br />
i tie vrednosti se ostvaruvaat, pokraj drugoto, taka {to zakonodavecot<br />
so zakon gi ureduva pravata i dol`nostite na gra|anite vo<br />
ramkite opredeleni so Ustavot, a Vladata i organite na dr`avnata<br />
uprava gi sproveduvaat Ustavot i zakonite. Pritoa, zakonodavecot ima<br />
ustavno ovlastuvawe so zakon da go uredi pravoto na gra|anite na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe, kako i da obezbedi posebna<br />
gri`a i za{tita na semejstvoto, so toa {to mora da obezbedi ednakvost<br />
na gra|anite vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Imaj}i predvid deka so osporeniot del od ~len 32 stav 1 na Zakonot<br />
se ovlastuva Ministerstvoto da gi utvrduva uslovite pod koi<br />
decata na zaginatite i po~inatite u~esnici vo mirovnite operacii<br />
imaat pravo na stipendija, Sudot oceni deka zakonodavecot nema ustavna<br />
osnova da go prenese svoeto ovlastuvawe, za ureduvawe na uslovite<br />
577
za ostvaruvawe na pravoto na stipendija na decata na zaginatite i<br />
po~inatite u~esnici, na organ na dr`avnata uprava - Ministerstvoto<br />
za obrazovanie i nauka, tuku samiot gi utvrduva kako pravoto takla i<br />
uslovot za koristewe na toa pravo, a Ministerstvoto potoa da gi sproveduva<br />
zakonskite uslovi vo praktikata na na~in ureden so svoj podzakonski<br />
propis. Poradi toa, Sudot oceni deka predviduvaweto Ministerstvoto<br />
da gi opredeluva uslovite za ostvaruvawe na pravoto na<br />
stipendija na decata na zaginatite i po~inatite u~esnici vo mirovnite<br />
operacii ne e vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4, ~len<br />
51, ~len 68 stav 1 alineja 2 i ~len 96 od Ustavot.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
7. Ovaa odluka Sudot ja donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
578
41. U. br. 29/2010 (23. 06. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 2 st. 6 t. g) vo delot: "vonredni okolnosti," ~l. 7 st. 2 vo<br />
delot: pod uslov takviot nadomest da ne pottiknuva zagrozuvawe na bezbednost<br />
na soobra}ajot i pati{tata, ~l. 14 st. 1, ~l. 37 st. 2, ~l. 45 st.<br />
3, ~l. 46 st. 3, ~l. 48 st. 3, od Zakonot za rabotnoto vreme, zadol`itelnite<br />
odmori na mobilnite rabotnici i voza~ite vo patniot soobra}aj<br />
i uredite za zapi{uvawe vo patniot soobra}aj ("SV RM," br. 161/2009).<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi, pri~ini za osporuvawe i pravno<br />
mislewe<br />
1) Vo delot na op{tite odredbi od Zakonot, so ~l. 2 st. 1-5 od<br />
Zakonot e uredena oblasta na primenata na ovoj zakon, a vo st. 6 t. a, b,<br />
v, g, |, e `, z, uredeno e na koi vozila vo patniot soobra}aj ovoj zakon ne<br />
se primenuva.<br />
Spored ~lenot 2 stav 6 to~ka g, ovoj zakon ne se primenuva na<br />
vozila vo patniot soobra}aj:<br />
g) {to vr{at nekomercijalen prevoz na humanitarna pomo{ vo<br />
vonredni okolnosti ili spasuva~ki operacii;<br />
Spored navodite vo inicijativata upotrebeniot termin "vonredni<br />
okolnosti" vo ~l. 2 st. 6 t. g) od ovoj zakon, ne bil soodveten na terminot<br />
"vonredna sostojba" vo ~l. 125 od Ustavot, pa zatoa zakonskiot<br />
termin bil neustaven, odnosno odredbata vo ovoj del ne bila vo soglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 51 i ~l. 125 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 125 st. 1 od Ustavot, vonredna sostojba nastanuva<br />
koga }e nastanat golemi prirodni nepogodi i epidemii.<br />
Me|utoa, intencijata na zakonodavecot pri ureduvaweto na predmetnata<br />
materija vo Zakonot, ne e da vr{i terminolo{ko usoglasuvawe<br />
i sovpa|awe na zborot "vonredni okolnosti" od Zakonot, so zborot<br />
"vonredna sostojba" od Ustavot, nitu razlikata vo upotrebenite<br />
zborovi bi mo`elo da se sfati deka zakonodavecot sprotivno na Ustavot<br />
propi{uval odredeni sostojbi, tuku naprotiv, so odredbata od ~l.<br />
2 st. 6 t. g), od Zakonot e uredena situacija deka pravilata od ovoj Zak-<br />
579
on ne se primenuvat na vozilata vo patniot soobra}aj koga ima ne samo<br />
prirodni nepogodi i epidemii koi se ustavno opredeleni kako vonredni<br />
sostojbi, tuku i drugi vonredni okolnosti vo mir i vojna so koi se<br />
zagrozuvaat `ivotite na lu|eto, prirodnite bogatstva, `ivotinskiot<br />
i rastitelniot svet, dobrata vo op{ta upotreba i predmetite i objektite<br />
od osobeno kulturno i istorisko zna~ewe, {to se poseben predmet<br />
na ureduvawe vo drugi zakoni i propisi vo pravniot poredok. Imeno,<br />
so upotrebata na terminot "vonredni okolnosti" ne se povreduva<br />
~l. 125 st. 1 od Ustavot, nitu drugi ustavni normi na koi se povikuva<br />
podnositelot vo inicijativata, koj o~igledno komleksno ne ja sogleduva<br />
normativata vo pravniot sistem i se sveduva na strogo formalni<br />
aspekti vo osporuvaweto na zakonskite odredbi.<br />
Od ovie pri~ini za osporeniot del od odredbata od ~l. 2 st. 6 od<br />
Zakonot ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto na ustavnosta.<br />
2) Vo delot od Zakonot koj se odnesuva na "Rabotnoto vreme i<br />
zadol`itelen odmor na mobilnite rabotnici“, e predviden ~l. 7 vo koj<br />
e utvrdeno: "Ako mobilnite rabotnici izvr{uvaat no}na rabota, nivnoto<br />
vkupno dnevno rabotno vreme ne smee da trae pove}e od deset<br />
~asa vo period od 24 ~asa."<br />
Na mobilnite rabotnici za no}nata rabota im se pla}a nadomest<br />
utvrden so zakon, odnosno utvrden so kolektivnite dogovori, pod<br />
uslov takviot nadomest da ne pottiknuva zagrozuvawe na bezbednosta<br />
na soobra}ajot na pati{tata“ (osoren e delot od stavot 2).<br />
Vo delot od Zakonot koj se odnesuva na "Odgovornost na prevoznikot"<br />
e predviden ~l. 14, koj vo st. 1 utvrduva deka: "Prevoznikot ne<br />
smee na voza~ite koi gi vrabotuva da im ispla}a nikakov pari~en nadomest,<br />
vo vid na zgolemuvawe na dodatok na plata, a koi se povrzani<br />
so pominato rastojanie i/ili koli~inata na prevezeniot tovar, ako toj<br />
nadomest ja zagrozuva bezbednosta na soobra}ajot na pati{tata i/ili<br />
doveduva do povreda na odredbite od ovoj zakon."<br />
Spored navodite vo inicijativata osporeniot del od ~l. 7 st. 2<br />
kako i ~l. 14 st. 1 od Zakonot nemale ustaven osnov zatoa {to nitu eden<br />
nadomest ne mo`el da pottiknuva zagrozuvawe na bezbednosta na soobra}ajot<br />
i ne mo`el da dovede do povreda na odredbite od ovoj zakon.<br />
Ova poradi toa {to zadol`itelnoto rabotno vreme i odmori na mobilnite<br />
rabotnici i voza~i vo patniot soobra}aj, pridonesuvale bezbedno<br />
rabotewe i nadomestokot ne mo`el toa da go poremeti. Od ovie<br />
pri~ini so inicijativata se predlaga Sudot da povede postapka za ocena<br />
na nivnata soglasnost so pove}e odredbi od Ustavot, i toa: ~l. 8 st. 1<br />
al. 3, ~l. 9, ~l. 32 st. 3, ~l. 51 i ~l. 54 st. 1 i 3.<br />
580<br />
Pravno mislewe<br />
Od analizata na osporenite odredbi od ~l. 7 st. 2 i ~l. 14 st. 1<br />
od Zakonot, proizleguva deka zakonodavecot vo ramki na reguliraweto
na uslovite za bezbedno rabotewe na mobilnite rabotnici i voza~ite<br />
vo patniot soobra}aj, pokraj drugoto, predvidel i deka tempoto i obemot<br />
na raboteweto ne mo`e da bide pottiknuvano na na~in koj }e ja zagrozuva<br />
bezbednosta na soobra}ajot na pati{tata, nitu za taa cel mo`e<br />
da se koristi davaweto na nadomestok ili dodatok na pari~en nadomestok<br />
nadvor od propi{anoto so zakon i kolektivni dogovori. Vakvata<br />
zakonska regulativa ne e na {teta na interesite na rabotnicite i rabotodava~ite,<br />
odnosno na u~esnicite vo vr{eweto na rabotite od mobilen<br />
karakter i voza~ite vo patniot soobra}aj, bidej}i zakonodavecot<br />
go popre~il ona finansisko stimulirawe koe bi predizvikalo zagrozuvawe<br />
na bezbednosta na raboteweto i ostvaruvaweto na pravilata koi<br />
se uredeni so ovoj zakon. Ottuka, vo slu~ajov ne stanuva zbor za skratuvawe<br />
na pravoto na nadomest odnosno zarabotuva~ka na rabotnicite,<br />
kako {to predvidel ~l. 32 st. 3 od Ustavot, nitu drugi ustavni prava na<br />
koi se povikuva podnositelot vo inicijativata, bidej}i vrabotenite<br />
ostvaruvaat zarabotuva~ka soodvetno na propisite i kolektivnite dogovori<br />
so koi taa e uredena, me|utoa se spre~uva pottiknuvawe za rabota<br />
koja bi dovela do naru{uvawe na bezbednosta. So ogled na navedenovo,<br />
smetame deka za osporenite odredbi od ~l. 7 st. 2 vo osporeniot<br />
del i ~l. 14 st. 1 od Zakonot ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto<br />
na soglasnosta so Ustavot.<br />
3) Vo delot od Zakonot, koj se odnesuva na "Memoriskite karti-<br />
~ki," so odredbite od ~l. 27-38 e uredeno deka: memoriskata karti~ka<br />
se koristi so tahograf i mo`e da bide karti~ka na prevoznik, kontrolna<br />
karti~ka, voza~ka karti~ka i rabotni~ka karti~ka (~l. 27 st. 1);<br />
izdavaweto na memoriskata karti~ka ja vr{i ovlasteno pravno lice<br />
kako "javno ovlastuvawe" koe mo`e da go dobie vrz osnova na javen<br />
oglas spored odredbite od ovoj zakon, javnoto ovlastuvawe za izdavawe<br />
na karti~kite e so va`nost od 15 godini i za izvr{uvawe na rabotite<br />
za izdavawe na karti~kite od ~l. 27 na ovoj zakon mo`e da se ovlasti<br />
edno pravno lice kako izdava~ na karti~ki (~l. 28); izdava~ot (koj ima<br />
javno ovlastuvawe) sproveduva postapka za izdavawe ili odzemawe na<br />
karti~ki koja vklu~uva na~in na izdavawe na karti~ki, vodewe evidencija<br />
i izdavawe podatoci od evidencijata, potoa vr{i raboti povrzani<br />
so generirawe na potrebnite elektronski klu~evi potrebni za izrabotka<br />
na memoriskite karti~ki (~l. 29); potoa, memoriskite karti~ki<br />
se izdavaat na barawe, a formata i sodr`inata na baraweto i postapkata<br />
gi propi{uva ministerot za transport i vrski (~l. 30); ministerot<br />
mo`e da go dade "javnoto ovlastuvawe" za vr{ewe na raboti za<br />
izdavawe na memoriski karti~ki na doma{no ili stranko pravno lice<br />
koe gi ispolnuva navedenite uslovi (~l. 31); ponatamu uredeni se kriteriumi<br />
za izbor na pravnoto lice na koe mu se dava javnoto ovlastuvawe,<br />
javniot oglas, za javno ovlastuvawe za izdava~ na memoriski<br />
karti~ki, dogovor za regulirawe na me|usbnite odnosi me|u ministerot<br />
i pravnoto lice, odzemaweto na ovlastuvaweto, nadzorot, cenata<br />
581
na memoriskata karti~ka i tro{oci za izdavawe na podatoci od evidencijata<br />
(~l. 32 -38).<br />
Spored st. 1 na ~l. 37 od Zakonot, cenata na memoriskite karti~ki<br />
i tro{ocite za izdavawe na podatoci od evidencijata koi gi pla-<br />
}aat strankite treba da gi pokrivaat tro{ocite za izvr{uvawe na<br />
rabotite od javnoto ovlastuvawe.<br />
Spored osporeniot st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, cenata na memoriskite<br />
karti~ki i tro{ocite za izdavawe na podatoci od evidencijata<br />
se utvrduva so tarifnik izgotven od strana na ovlastenoto pravno<br />
lice na koj soglasnost dava ministerot za transport i vrski. Visinata<br />
na cenata i tr{ocite od st. 1 na ovoj ~len utvrdeni vo tarifnikot<br />
zavisi od realnite tro{oci za izvr{uvawe na rabotite od javnoto<br />
ovlastuvawe.<br />
Spored navodite vo ininicijativata, vo Zakonot nemalo kriteriumi<br />
i merila vrz osnova na koi ovlastenoto pravno lice bi ja utvrdilo<br />
visinata na cenata i tro{ocite so tarifnik, a na koj }e dal soglasnost<br />
ministerot za transport i vrski. Od ovie pri~ini za osporenata<br />
odredba od ~l. 37 st. 2 od Zakonot se predlaga Sudot da povede postapka<br />
za ocenuvawe na nejzinata soglasnost so pove}e odredbi od Ustavot,<br />
i toa: ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96.<br />
582<br />
Pravno mislewe<br />
Od analizata na osporenata odredba od ~l. 37 st. 2 od Zakonot,<br />
vo kontekst i na ostanatite zakonski odredbi, proizleguva deka zakonodavecot<br />
so Zakonot jasno gi postavil ramkite na cenata i tr{ocite<br />
koi se opredeleni vo tarifnikot na koj soglasnost dava nadle`niot<br />
minister, bidej}i niv gi stavil vo ramki na "realnite tro{oci" za<br />
izvr{uvawe na rabotite od javnoto ovlastuvawe na izdava~ot na memoriskite<br />
karti~ki. So toa cenata na memoriskite karti~ki i podatocite<br />
za davawe na podatoci od evidencijata se opredelivi odnosno se<br />
so zakonot izrazeni kako tro{oci za prevoz, anga`man na lica vo<br />
vr{ewe na rabotite, materijalni tro{oci i drugi potrebni sredstva<br />
za da se obezbedi izvr{uvawe na rabotite koi proizleguvaat od javnoto<br />
ovlastuvawe na izdava~ot i koi se zakonski kriterium za donesuvawe<br />
na tarifnikot na koj soglasnost dava ministerot za transport i<br />
vrski. So ogled na toa, ne mo`e da se prifati navodot vo inicijativata<br />
deka osporenata odredba od ~l. 37 st. 2 dozvoluvala proizvolno da<br />
se utvrduvaat ceni i tro{oci bez zakonski kriteriumi, i so inicijativata<br />
neosnovano se osporuva ustavnosta na navedenata odredba od<br />
Zakonot imaj}i predvid deka se uredeni osnovnite ramki na predmetniot<br />
tarifnik.<br />
4) Vo delot od Zakonot, koj se odnesuva na "Prekr{o~nite odredbi"<br />
(~l. 45-51), me|u drugoto so osporeniot ~l. 45 st. 3 od Zakonot e<br />
uredeno deka:
Za prekr{ocite od st. 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 2000 do<br />
4000 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e na fizi~ko lice<br />
- trgovec poedinec.<br />
Nasproti ova vo inicijativata posebno se naveduva deka vo prethodniot,<br />
st. 2 na ovoj ~len od Zakonot, bilo utvrdeno deka za prekr-<br />
{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 1000 evra vo denarska<br />
protivvrednost }e mu se izre~e i na odgovornoto lice vo pravnoto<br />
lice.<br />
Ponatamu vo osporeniot ~l. 46 st. 3 od Zakonot e uredeno deka:<br />
Za prekr{ocite od st. 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 500 do 1000 evra<br />
vo denarska protivvrednost, }e mu se izre~e na fizi~ko lice trgovecpoedinec.<br />
Me|utoa povtorno vo inicijativata se komparira deka<br />
nasproti ova, spored prethodniot, st. 2 na ovoj ~len od Zakonot, bilo<br />
utvrdeno deka za prekr{ocite od st. 1 na ovoj ~len globa vo iznos od<br />
500 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e i na odgovornoto<br />
lice vo pravnoto lice.<br />
Ponatamu vo osporeniot ~l. 48 st. 3 od Zakonot e uredeno deka:<br />
Za prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 1000 do 3000<br />
evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e na fizi~ko licetrgovec<br />
poedinec. Me|utoa, vo inicijativata povtorno se komparira<br />
deka nasproti ova, spored prethodniot, st. 2 od ovoj ~len od Zakonot,<br />
bilo utvrdeno deka za prekr{ocite od st. 1 na ovoj ~len globa vo iznos<br />
od 500 do 1500 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e i na<br />
odgovornoto lice vo pravnoto lice.<br />
So inicijativata se osporuva ustavnosta na ~l. 45 st. 3, ~l. 46 st.<br />
3 i ~l. 48 st. 3 od Zakonot, bidej}i sporedbeno so prethodnite stavovi<br />
od ovie ~lenovi, se predviduvale pogolemi iznosi na globa za fizi~kite<br />
lica - trgovci poedinci otkolku iznosite na globa koi bile predvideni<br />
za odgovornite lica vo pravnite lica i so ovaa razlika bile<br />
privilegirani odgovornite lica vo pravnite lica. Imeno, se pravela<br />
diskriminacija na fizi~kite lica-trgovci poedinci vo odnos na odgovornite<br />
lica vo pravnite lica, poradi {to se predlaga za osporenite<br />
odredbi Sudot da povede postapka kako nesoglasni so pove}e odredbi<br />
od Ustavot, i toa so: ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9 st. 2 i ~l. 51.<br />
Pravno mislewe<br />
Trgnuvaj}i od analizata na iznesenite zakonski odredbi proizleguva<br />
deka pravo na zakonodavecot e da ja ceni celishodnosta na razli~nite<br />
zakonski re{enija za razli~ni subjekti vo pravoto koi nemaat<br />
ist status, {to e nesporno i vo iznesenite zakonski odredbi vo<br />
odnos na fizi~kite lica - trgovci poedinci i odgovornite lica vo<br />
pravnite lica, za koi zakonodavecot opredelil razliki vo iznosite na<br />
globite po razli~ni osnovi koi se predmet na ureduvawe so Zakonot.<br />
Ottuka, ne postojat ustavni pre~ki za predmetnoto regulirawe vo osp-<br />
583
orenite odredbi od Zakonot, nitu od navodite vo inicijativata mo`e<br />
da se dovede vo pra{awe nivnata soglasnost so Ustavot, poradi {to<br />
smetame deka vo slu~ajov ne mo`e da se problematizira ustavnosta<br />
nitu za osporenite odredbi od ~l. 45 st. 3, ~l. 46 st. 3 i ~l. 48 st. 3 od<br />
Zakonot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 2 st. 6 t. g) vo delot: "vonredni okolnosti," ~l. 7 st. 2 vo delot: "pod<br />
uslov takviot nadomest da ne pottiknuva zagrozuvawe na brzbednosta<br />
na soobra}ajot i pati{tata," ~l. 14 st. 1, ~l. 37 st. 2, ~l. 45 st. 3, ~l. 46<br />
st. 3, ~l. 48 st. 3, od Zakonot za rabotnoto vreme, zadol`itelnite odmori<br />
na mobilnite rabotnici i voza~ite vo patniot soobra}aj i uredite<br />
za zapi{uvawe vo patniot soobra}aj ("SV RM," br. 161/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 30 juni 2010 godina,<br />
donese<br />
584<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 2 stav 6 to~ka g) vo delot: "vonredni okolnosti“, ~len 7 stav 2 vo<br />
delot: "pod uslov takviot nadomest da ne pottiknuva zagrozuvawe na<br />
bezbednosta na soobra}ajot i pati{tata," ~len 14 stav 1, ~len 37 stav 2,<br />
~len 45 stav 3, ~len 46 stav 3, ~len 48 stav 3, od Zakonot za rabotnoto<br />
vreme, zadol`itelnite odmori na mobilnite rabotnici i voza~ite vo<br />
patniot soobra}aj i uredite za zapi{uvawe vo patniot soobra}aj<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 161/2009).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Vo delot na op{tite odredbi od Zakonot, so ~lenot 2 stavovi 1-<br />
5 od Zakonot e uredena oblasta na primenata na ovoj zakon, a vo stavot<br />
6 to~ki a, b, v, g, d, |, e `, z, uredeno e na koi vozila vo patniot<br />
soobra}aj ovoj zakon ne se primenuva.<br />
Spored ~lenot 2 stav 6 to~ka g, ovoj zakon ne se primenuva na<br />
vozila vo patniot soobra}aj: {to vr{at nekomercijalen prevoz na humanitarna<br />
pomo{ vo vonredni okolnosti ili spasuva~ki operacii;<br />
Spored navodite vo inicijativata upotrebeniot termin "vonredni<br />
okolnosti“ vo ~lenot 2 stav 6 to~ka g) od ovoj zakon, ne bil sood-
veten na terminot „vonredna sostojba“ vo ~lenot 125 od Ustavot, pa zatoa<br />
zakonskiot termin bil neustaven, odnosno odredbata vo ovoj del ne<br />
bila vo soglasnost so ~lenot 8 stav 1 alineja 3, ~len 51 i ~len 125 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vrz osnova na ustavno sudskata analiza, Sudot utvrdi deka soglasno<br />
~lenot 125 stav 1 od Ustavot, vonredna sostojba nastanuva koga<br />
}e nastanat golemi prirodni nepogodi i epidemii. Me|utoa, intencijata<br />
na zakonodavecot pri ureduvaweto na predmetnata materija vo<br />
Zakonot, ne e da vr{i terminolo{ko usoglasuvawe i sovpa|awe na zborot<br />
"vonredni okolnosti" od Zakonot, so zborot "vonredna sostojba"<br />
od Ustavot, nitu razlikata vo upotrebenite zborovi bi mo`elo da se<br />
sfati deka zakonodavecot sprotivno na Ustavot propi{uval odredeni<br />
sostojbi, tuku naprotiv, so odredbata od ~lenot 2 stav 6 toka g), od<br />
Zakonot e uredena situacija deka pravilata od ovoj Zakon ne se<br />
primenuvat na vozilata vo patniot soobra}aj koga ima ne samo prirodni<br />
nepogodi i epidemii koi se ustavno opredeleni kako vonredni<br />
sostojbi, tuku i drugi vonredni okolnosti vo mir i vojna so koi se zagrozuvaat<br />
`ivotite na lu|eto, prirodnite bogatstva, `ivotinskiot i<br />
rastitelniot svet, dobrata vo op{ta upotreba i predmetite i objektite<br />
od osobeno kulturno i istorisko zna~ewe, {to se poseben predmet<br />
na ureduvawe vo drugi zakoni i propisi vo pravniot poredok.<br />
Imeno, so upotrebata na terminot „vonredni okolnosti“ ne se povreduva<br />
~lenot 125 stav 1 od Ustavot, nitu drugi ustavni normi na koi se<br />
povikuva podnositelot vo inicijativata, koj o~igledno komleksno ne<br />
ja sogleduva normativata vo pravniot sistem i se sveduva na strogo<br />
formalni aspekti vo osporuvaweto na zakonskite odredbi. Od ovie<br />
pri~ini za osporeniot del od odredbata od ~lenot 2 stav 6 od Zakonot<br />
Sudot oceni deka ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto na ustavnosta.<br />
3. Vo delot od Zakonot koj se odnesuva na "Rabotnoto vreme i<br />
zadol`itelen odmor na mobilnite rabotnici," e predviden ~lenot 7<br />
vo koj e utvrdeno: "Ako mobilnite rabotnici izvr{uvaat no}na rabota,<br />
nivnoto vkupno dnevno rabotno vreme ne smee da trae pove}e od<br />
deset ~asa vo period od 24 ~asa.<br />
Na mobilnite rabotnici za no}nata rabota im se pla}a nadomest<br />
utvrden so zakon, odnosno utvrden so kolektivnite dogovori, pod<br />
uslov takviot nadomest da ne pottiknuva zagrozuvawe na bezbednosta<br />
na soobra}ajot na pati{tata." (osoren e delot od stavot 2).<br />
Vo delot od Zakonot koj se odnesuva na "Odgovornost na prevoznikot"<br />
e predviden ~lenot 14, koj vo stavot 1 utvrduva deka: "Prevoznikot<br />
ne smee na voza~ite koi gi vrabotuva da im ispla}a nikakov pari~en<br />
nadomest, vo vid na zgolemuvawe na dodatok na plata, a koi se povrzani<br />
so pominato rastojanie i/ili koli~inata na prevezeniot tovar,<br />
ako toj nadomest ja zagrozuva bezbednosta na soobra}ajot na pati{tata<br />
i/ili doveduva do povreda na odredbite od ovoj zakon."<br />
585
Spored navodite vo inicijativata osporeniot del od ~lenot 7<br />
stav 2 kako i ~lenot 14 stav 1 od Zakonot nemale ustaven osnov zatoa<br />
{to nitu eden nadomest ne mo`el da pottiknuva zagrozuvawe na bezbednosta<br />
na soobra}ajot i ne mo`el da dovede do povreda na odredbite od<br />
ovoj zakon. Ova poradi toa {to zadol`itelnoto rabotno vreme i odmori<br />
na mobilnite rabotnici i voza~i vo patniot soobra}aj, pridonesuvale<br />
bezbedno rabotewe i nadomestokot ne mo`el toa da go poremeti.<br />
Od ovie pri~ini so inicijativata se predlaga Sudot da povede<br />
postapka za ocenka na nivnata soglasnost so pove}e odredbi od Ustavot,<br />
i toa: ~lenot 8 stav 1 alineja 3, ~lenot 9, ~lenot 32 stav 3, ~lenot<br />
51 i ~lenot 54 stavovi 1 i 3.<br />
Od analizata na osporenite odredbi od ~lenot 7 stav 2 i ~lenot<br />
14 stav 1 od Zakonot, Sudot oceni deka zakonodavecot vo ramki na<br />
reguliraweto na uslovite za bezbedno rabotewe na mobilnite rabotnici<br />
i voza~ite vo patniot soobra}aj, pokraj drugoto, predvidel i<br />
deka tempoto i obemot na raboteweto ne mo`e da bide pottiknuvano na<br />
na~in koj }e ja zagrozuva bezbednosta na soobra}ajot na pati{tata,<br />
nitu za taa cel mo`e da se koristi davaweto na nadomestok ili dodatok<br />
na pari~en nadomestok nadvor od propi{anoto so zakon i kolektivni<br />
dogovori. Vakvata zakonska regulativa ne e na {teta na interesite<br />
na rabotnicite i rabotodava~ite, odnosno na u~esnicite vo vr{eweto<br />
na rabotite od mobilen karakter i voza~ite vo patniot soobra}aj,<br />
bidej}i zakonodavecot go popre~il ona finansisko stimulirawe<br />
koe bi predizvikalo zagrozuvawe na bezbednosta na raboteweto i<br />
ostvaruvaweto na pravilata koi se uredeni so ovoj zakon. Ottuka, vo<br />
slu~ajov ne stanuva zbor za skratuvawe na pravoto na nadomest odnosno<br />
zarabotuva~ka na rabotnicite, {to e predvideno vo ~lenot 32 stav 3 od<br />
Ustavot, nitu drugi ustavni prava na koi se povikuva podnositelot vo<br />
inicijativata, bidej}i vrabotenite ostvaruvaat zarabotuva~ka soodvetno<br />
na propisite i kolektivnite dogovori so koi taa e uredena, me-<br />
|utoa se spre~uva pottiknuvawe za rabota koja bi dovela do naru{uvawe<br />
na bezbednosta. So ogled na navedenovo, Sudot oceni deka za osporenite<br />
odredbi od ~lenot 7 stav 2 vo osporeniot del i ~lenot 14 stav<br />
1 od Zakonot ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto na soglasnosta<br />
so Ustavot.<br />
4. Vo delot od Zakonot, koj se odnesuva na "Memoriskite karti~ki,"<br />
so odredbite od ~lenovite 27-38 e uredeno deka: memoriskata<br />
karti~ka se koristi so tahograf i mo`e da bide karti~ka na prevoznik,<br />
kontrolna karti~ka, voza~ka karti~ka i rabotni~ka karti~ka<br />
(~len 27 stav 1); izdavaweto na memoriskata karti~ka ja vr{i ovlasteno<br />
pravno lice kako „javno ovlastuvawe“ koe mo`e da go dobie vrz<br />
osnova na javen oglas spored odredbite od ovoj zakon, javnoto ovlastuvawe<br />
za izdavawe na karti~kite e so va`nost od 15 godini i za izvr{uvawe<br />
na rabotite za izdavawe na karti~kite od ~lenot 27 na ovoj<br />
zakon mo`e da se ovlasti edno pravno lice kako izdava~ na karti~ki<br />
586
(~len 28); izdava~ot (koj ima javno ovlastuvawe) sproveduva postapka<br />
za izdavawe ili odzemawe na karti~ki koja vklu~uva na~in na izdavawe<br />
na karti~ki, vodewe evidencija i izdavawe podatoci od evidencijata,<br />
potoa vr{i raboti povrzani so generirawe na potrebnite elektronski<br />
klu~evi potrebni za izrabotka na memoriskite karti~ki (~len<br />
29); potoa, memoriskite karti~ki se izdavaat na barawe, a formata i<br />
sodr`inata na baraweto i postapkata gi propi{uva ministerot za<br />
transport i vrski (~len 30); ministerot mo`e da go dade "javnoto ovlastuvawe“<br />
za vr{ewe na rabotite za izdavawe na memoriski karti~ki<br />
na doma{no ili stranko pravno lice koe gi ispolnuva navedenite<br />
uslovi (~len 31); ponatamu uredeni se kriterimi za izbor na pravnoto<br />
lice na koe mu se dava javnoto ovlastuvawe, javniot oglas, za javno<br />
ovlastuvawe za izdava~ na memoriski karti~ki, dogovor za regulirawe<br />
na me|usbnite odnosi me|u ministerot i pravnoto lice, odzemaweto na<br />
ovlastuvaweto, nadzorot, cenata na memoriskata karti~ka i tro{oci<br />
za izdavawe na podatoci od evidencijata (~lenovi od 32 -38).<br />
Spored stavot 1 na ~lenot 37 od Zakonot, cenata na memoriskite<br />
karti~ki i tro{ocite za izdavawe na podatoci od evidencijata koi<br />
gi pla}aat strankite treba da gi pokrivaat tro{ocite za izvr{uvawe<br />
na rabotite od javnoto ovlastuvawe.<br />
Spored osporeniot stav 2 od ovoj ~len od Zakonot, cenata na<br />
memoriskite karti~ki i tro{ocite za izdavawe na podatoci od evidencijata<br />
se utvrduva so tarifnik izgotven od strana na ovlastenoto<br />
pravno lice na koj soglasnost dava ministerot za transport i vrski.<br />
Visinata na cenata i tr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len utvrdeni vo tarifnikot<br />
zavisi od realnite tro{oci za izvr{uvawe na rabotite od<br />
javnoto ovlastuvawe.<br />
Spored navodite vo ininicijativata, vo Zakonot nemalo kriteriumi<br />
i merila vrz osnova na koi ovlastenoto pravno lice bi ja utvrdilo<br />
visinata na cenata i tro{ocite so tarifnik, a na koj }e dal soglasnost<br />
ministerot za transport i vrski. Od ovie pri~ini za osporenata<br />
odredba od ~lenot 37 stav 2 od Zakonot se predlaga Sudot da<br />
povede postapka za ocenuvawe na nejzinata soglasnost so pove}e odredbi<br />
od Ustavot, i toa: ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~len 51, ~len 95 stav 3<br />
i ~len 96.<br />
Sudot od analizata na osporenata odredba od ~lenot 37 stav 2 od<br />
Zakonot, vo kontekst i na ostanatite zakonski odredbi, oceni deka zakonodavecot<br />
so Zakonot jasno gi postavil ramkite na cenata i tr{ocite<br />
koi se opredeleni vo tarifnikot na koj soglasnost dava nadle`niot<br />
minister, bidej}i niv gi stavil vo ramki na "realnite tro{oci"<br />
za izvr{uvawe na rabotite od javnoto ovlastuvawe na izdava~ot na memoriskite<br />
karti~ki. So toa cenata na memoriskite karti~ki i podatocite<br />
za davawe na podatoci od evidencijata se opredelivi odnosno<br />
se so zakonot izrazeni kako tro{oci za prevoz, anga`man na lica vo<br />
vr{ewe na rabotite, materijalni tro{oci i drugi potrebni sredstva<br />
587
za da se obezbedi izvr{uvawe na rabotite koi proizleguvaat od javnoto<br />
ovlastuvawe na izdava~ot i koi se zakonski kriterium za donesuvawe<br />
na tarifnikot na koj soglasnost dava ministerot za transport<br />
i vrski. So ogled na toa, ne mo`e da se prifati navodot vo inicijativata<br />
deka osporenata odredba od ~lenot 37 stav 2 dozvoluvala proizvolno<br />
da se utvrduvaat ceni i tro{oci bez zakonski kriteriumi i so<br />
inicijativata neosnovano se osporuva ustavnosta na navedenata odredba<br />
od Zakonot imaj}i predvid deka se uredeni osnovnite ramki na<br />
predmetniot tarifnik.<br />
5. Vo delot od Zakonot, koj se odnesuva na "Prekr{o~nite odredbi"<br />
(~lenovi 45-51), me|u drugoto so osporeniot ~len 45 stav 3 od Zakonot<br />
e uredeno deka:<br />
"Za prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 2000<br />
do 4000 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e na fizi~ko<br />
lice - trgovec poedinec."<br />
Nasproti ova, vo inicijativata posebno se naveduva deka vo<br />
prethodniot, stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot, bilo utvrdeno deka za<br />
prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 1000 evra vo denarska<br />
protivvrednost }e mu se izre~e i na odgovornoto lice vo pravnoto<br />
lice.<br />
Ponatamu vo osporeniot ~len 46 stav 3 od Zakonot e uredeno<br />
deka:<br />
"Za prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 500<br />
do 1000 evra vo denarska protivvrednost, }e mu se izre~e na fizi~ko<br />
lice trgovec-poedinec."<br />
Me|utoa, povtorno vo inicijativata se komparira deka nasproti<br />
ova, spored prethodniot, stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot, bilo<br />
utvrdeno deka za prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos<br />
od 500 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e i na odgovornoto<br />
lice vo pravnoto lice.<br />
Ponatamu vo osporeniot ~len 48 stav 3 od Zakonot e uredeno<br />
deka:<br />
"Za prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos od 1000<br />
do 3000 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e na fizi~ko<br />
lice-trgovec poedinec."<br />
Me|utoa, vo inicijativata povtorno se komparira deka nasproti<br />
ova, spored prethodniot, stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, bilo<br />
utvrdeno deka za prekr{ocite od stavot 1 na ovoj ~len globa vo iznos<br />
od 500 do 1500 evra vo denarska protivvrednost }e mu se izre~e i na<br />
odgovornoto lice vo pravnoto lice.<br />
So inicijativata se osporuva ustavnosta na ~len 45 stav 3, ~len<br />
46 stav 3 i ~len 48 stav 3 od Zakonot, bidej}i sporedbeno so prethodnite<br />
stavovi od ovie ~lenovi, se predviduvale pogolemi iznosi na<br />
globa za fizi~kite lica - trgovci poedinci otkolku iznosite na globa<br />
koi bile predvideni za odgovornite lica vo pravnite lica i so ovaa<br />
588
azlika bile privilegirani odgovornite lica vo pravnite lica. Imeno,<br />
se pravela diskriminacija na fizi~kite lica-trgovci poedinci vo<br />
odnos na odgovornite lica vo pravnite lica, poradi {to se predlaga za<br />
osporenite odredbi Sudot da povede postapka kako nesoglasni so pove}e<br />
odredbi od Ustavot, i toa so: ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9 stav 2<br />
i ~len 51.<br />
Sudot, trgnuvaj}i od analizata na iznesenite zakonski odredbi<br />
oceni deka pravo na zakonodavecot e da ja ceni celishodnosta na razli~nite<br />
zakonski re{enija za razli~ni subjekti vo pravoto koi nemaat<br />
ist status, {to e nesporno i vo iznesenite zakonski odredbi vo<br />
odnos na fizi~kite lica - trgovci poedinci i odgovornite lica vo<br />
pravnite lica, za koi zakonodavecot opredelil razliki vo iznosite na<br />
globite po razli~ni osnovi koi se predmet na ureduvawe so Zakonot.<br />
Ottuka, ne postojat ustavni pre~ki za predmetnoto regulirawe vo<br />
osporenite odredbi od Zakonot, nitu od navodite vo inicijativata<br />
mo`e da se dovede vo pra{awe nivnata soglasnost so Ustavot, poradi<br />
{to Sudot oceni deka vo slu~ajov ne mo`e da se problematizira ustavnosta<br />
nitu za osporenite odredbi od ~lenot 45 stav 3, ~lenot 46 stav 3<br />
i ~lenot 48 stav 3 od Zakonot.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
589
590
42. U. br. 287/2009 (7. 07. 2010)<br />
Akt {to se osporuva<br />
- Odluka za davawe soglasnost na Odlukata za organizrawe na<br />
podru`nici na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Parkinzi"<br />
na op{tina Centar - Skopje, br. 07-3333/25 donesena od Sovetot na<br />
op{tina Centar na 29 dekemvri 2008 godina, i<br />
- Odluka za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomest<br />
br. 07-1931/26 donesena od Sovetot na op{tina Centar na 15 juli 2009<br />
godina.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot izneseni vo prviot podnesok<br />
se istaknuva deka so vospostavuvawe na naplatni rampi, ogradi i druga<br />
oprema izvr{eno e ograduvawe na ~etiri gradski kvarta vo t.n. Golem<br />
Ring so cel da se vr{i naplata za parkirawe na ovie prostori koi se<br />
nare~eni "parkirali{ta" ili podru`nici. Pred da bidat vospostaveni<br />
podru`nicite, odnosno parkirali{tata na Trgotekstil, Zelen pazar,<br />
Avtomakedonija i Dom na grade`nite rabotnici, ovie prostori<br />
bile potpolno izgradeni na zemji{te vo sopstvenost na Republika Makedonija,<br />
vo razli~ni vremenski periodi i od razli~ni investitori<br />
koga bile gradeni zgradi, detskite igrali{ta, pristapni ulici i drugo.<br />
Pritoa, sredstvata za izgradba na ovie povr{ini bile obezbedeni<br />
od op{tinata, gradot ili dr`avata kako i od samite gra|ani koi `iveat<br />
na teritorijata na ovie objekti, poradi {to te{ko bi mo`elo da<br />
se oceni deka op{tina Centar e sopstvenik na ovie prostori, a javnoto<br />
pretprijatie ne mo`e da se nare~e sopstvenik koe mo`e da im nametne<br />
obvrska na gra|anite za pla}awe nadomestok za koristewe na<br />
ovie parkirali{ta.<br />
Spored podnositelot edinstvena cel za voveduvawe na vakviot<br />
nadomestok ne bilo voveduvawe na red vo evidentniot haos vo parkiraweto<br />
na vozilata, tuku pribirawe na sredstva. Pri{to spored podnositelot<br />
problemati~enot bil na~inot na odreduvawe na visinata na<br />
nadomestokot za sekoj izminat ~as, a posebno mese~nata pretplata.<br />
Ili poto~no re~eno, kaj mese~nata pretplata spored koja stanarite<br />
pla}ale 200 den. mese~no, a ostanatite gra|ani za istata usluga 1.500<br />
den. mese~no gra|anite bile dovedeni vo neednakva polo`ba. So ogled<br />
591
na navedenoto podnositelot bara Sudot da odgovori dali e ustavno i<br />
zakonito da se voveduva nadomestok za parkirawe kako i dali e ustavno<br />
i zakonito toj nadomestok da bide neramnopraven, za edni gra|ani ponizok,<br />
a za drugi povisok.<br />
Voedno, podnositelot bara Sudot da gi ocenuva i site drugi<br />
odluki koi gi donel Sovetot na op{tina Centar, a koi se odnesuvale<br />
na vospostavuvawe na navedenite parkirali{ta.<br />
Od podnositelot na inicijativata e pobarano da ja dopolni i<br />
precizira inicijativata. Vo dopolnuvaweto na inicijativata, podnositelot<br />
ostanuva na navodite izneseni vo prviot podnesok pri {to gi<br />
osporuva odlukite br. 07-3333/25 od 29. 12. 2007 i 07-1931/26 od 15. 07.<br />
2008 godina, doneseni od Sovetot na op{tina Centar od pri~ini {to<br />
so niv bile povredeni ~l. 8, ~l. 9, ~l. 12, ~l. 27, ~l. 30, ~l. 55, ~l. 114 i<br />
110 od Ustavot kako i ~l. 15 od Zakonot za gradot Skopje.<br />
Spored navodite na podnositelot izneseni vo dopolnuvaweto<br />
na inicijativata so donesuvawe na osporenite odluki Sovetot na op{-<br />
tinata gi pre~ekoril zakonskite ovlastuvawa bidej}i izvr{il ograduvawe<br />
i na povr{ini koi spored urbanisti~kite planovi imale druga<br />
namena, odnosno op{tinata ne bila ovlastena da stopanisuva, odnosno<br />
da naplatuva nadomestok za parkirawe na ovie povr{ini koi ne gi izgradila.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Vo prethodnata postapka e utvrdeno deka vrz osnova na oddelni<br />
odredbi od Statutot na op{tina Centar, Zakonot za lokalnata samouprava,<br />
Zakonot za gradot Skopje, Zakonot za javnite pretprijatija i<br />
Zakonot za komunalni dejnosti, Sovetot na op{tina Centar na 18 dekemvri<br />
2006 godina donelo Odluka za osnovawe na Javno pretprijatie<br />
za javni parkirali{ta "JP Parkinzi na op{tina Centar" - Skopje<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Centar," br. 10/2006).<br />
Na 27 fevruari 2008 godina Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie<br />
za javni parkirali{ta "Parkinzi na op{tina Centar" donel<br />
Odluka za formirawe na cenite na parkiraweto na parkinzite koi se<br />
vo nadle`nost na Javnoto pretprijatie na koja odluka Sovetot na op{-<br />
tina Centar na 11. 03. 2008 godina dal soglasnost i istata bila objavena<br />
vo "Slu`ben glasnik na op{tina Centar," br. 3/2008.<br />
Na 23 dekemvri 2008 godina, a vrz osnova na ~l. 26 od Statutot<br />
na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Parkinzi na op{tina<br />
Centar" Upravniot odbor na pretprijatieto donel Odluka za organizirawe<br />
podru`nica na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta<br />
"Parkinzi na op{tina Centar" Skopje.<br />
Spored ~l. 1 od navedenata odluka Javnoto pretprijatie za potrebite<br />
na svoeto rabotewe organizira podru`nici i toa: Trgotekstil,<br />
592
Zelen Pazar i Avtomakedonija so nazna~uvawe na dejnost, nazivot na<br />
sedi{teto i opredeluvawe na ovlasteno lice.<br />
Vrz osnova na ~l. 26 st. 1 od t. 12 od Statutot na op{tina Centar<br />
- Skopje, i ~l. 11 st. 1 t. 2 od Zakonot za javni pretprijatija, Sovetot<br />
na op{tina Centar na 29 dekemvri 2008 godina donel Odluka za<br />
davawe na soglasnost na Odlukata za organizirawe podru`nici na<br />
op{tina Centar br. 07-3333/25.<br />
Spored ~l. 1 od navedenata odluka, se dava soglasnost na Odlukata<br />
za organizirawe podru`nici na javnoto pretprijatie za javni<br />
parkirali{ta "Parkinzi na op{tina Centar" Skopje br. 38/08 donesena<br />
od Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie ("Slu`ben glasnik na<br />
op{tina Centar," br. 13/2008) - osporena so inicijativata)<br />
Na 23 dekemvri 2008 godina, Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie<br />
"Parkinzi na op{tina Centar" - Skopje, donel Odluka za formirawe<br />
na cenite na parkiraweto na podru`nicite i Odluka za formirawe<br />
na ceni na mese~en nadomestok na parkin karta na podru-<br />
`nicite.<br />
Na 5 fevruari 2009 godina, Javnoto pretprijatie doneselo Cenovnik<br />
na uslugite na javnite parkirali{ta so koi upravuva JP "Parkinzi<br />
na op{tina centar," br. 18/2009.<br />
Na 15 juli 2009 godina Sovetot na op{tina Centar donel Odluka<br />
za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomestok br .07-<br />
1931/26. So ovaa odluka op{tinata Centar dava na koristewe bez nadomestok<br />
na javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Parkinzi” na<br />
op{tina Centar" osnovni sredstva - ~etiri parking sistemi za registrirawe,<br />
regulirawe i evidencija na naplatata na uslugi za koristewe<br />
na parkirali{tata.<br />
Vkupnata nabavna vrednost na osnovnite sredstva iznesuva<br />
9.670.500,00 denari, odnosno poedine~no:<br />
- parking sistem kaj "Trgotekstil" - 2.200.650,50<br />
- parking sistem kaj "Zelen Pazar" - 2.421.689,00<br />
- parking sistem kaj "Avtomakedonija" - 2.272.069,50<br />
- parking sist. kaj "Dom na grade`nicite" - 2.776.091,00<br />
Osnovnite sredstva {to so ovaa odluka se prenesuvaat na koristewe<br />
na javnoto pretprijatie ostanuvaat vo sopstvenost na op{tina<br />
Centar, a tro{ocite za osiguruvawe i amortizacija na navedenite osnovni<br />
sredstva pa|aat na tovar na ostvarenite prihodi na JP za javni<br />
parkirali{ta "Parkinzi” na op{tina Centar" Skopje, od denot na<br />
stavawe vo funkcija na istite. (osporena so inicijativata).<br />
Vo natamo{nata postapka, isto taka e utvrdeno deka Upravniot<br />
odbor na Javnoto pretprijatie ima doneseno Odluka za formirawe na<br />
cenite na parkiraweto na parkinzite br. 9/08 koi se vo nadle`nost na<br />
Javnoto pretprijatie na koja odluka Sovetot na op{tina Centar ima<br />
dadeno soglasnost ("Slu`ben glasnik na op{tina Centar," br. 3/2008)<br />
i Odluka za formirawe na ceni za univerzalni karti~ki na JP od 13.<br />
593
08. 2009 godina na koja soglasnost dal sovetot na op{tina Centar<br />
("Slu`ben glasnik na op{tina Centar, br. 8/2009)<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
- dali aktot so koj se dava soglasnost na aktot so koj se osnovaat<br />
odru`nici e podoben za ustavno sudska ocena,<br />
- dali odlukata so koja op{tinata kako osnova~ na javnoto pretprijatie<br />
mu dala na koristewe osnovni sredstva na ova pretprijatie e<br />
akt podoben za ustavno sudska ocenka.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglanosta<br />
na drugi propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i so<br />
zakonot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 1 od Delolovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle`en<br />
da odlu~uva za baraweto.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za javnite pretprijatija ("SV RM," br.<br />
38/06, 6/2002, 40/2003, 49/2006, 22/2007 i 83/2009) javnite pretprijatija se<br />
osnovaat zaradi vr{ewe na stopanski dejnosti od javen interes.<br />
Vo ~l. 15 t. 4 al. 6 od Zakonot za gradot Skopje ("SV RM," br.<br />
55/2004) e predvideno deka nadle`nosta, odnosno raboti od javen interes<br />
od lokalno zna~ewe na op{tinite vo gradot se izgradba, odr`uvawe<br />
i koristewe na javni parkirali{ta od zna~ewe za op{tinata utvrdeni<br />
so urbanisti~ki plan.<br />
Imaj}i gi predvid navedenite ustavni i delovni~ki odredbi,<br />
kako karakterot i sodr`inata na osporenata odluka, smeatme deka vo<br />
konkretniov slu~aj Ustavniot sud ne e nadle`en da odlu~uva po baraweto<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za davawe<br />
na soglasnost osporena so inicijativata od pri~ina {to osporenata<br />
odluka ne pretstavuva propis vo smisla na ~l. 110 od Ustavot. Ova od<br />
tamu {to odlukata za davawe soglasnost vo su{tina pretstavuva instrument<br />
so koj se potvrduva deka aktot za koj se dava soglasnost, ili<br />
poto~no re~eno Odlukata za organizirawe podru`nici na JP za javni<br />
parkinzi donesena od Upravniot odbor na javnoto pretprijatie e donesena<br />
vo postapka predvidena so zakon i duri po dadenata soglasnost od<br />
osnova~ot na javnoto pretprijatie, a toa e sovetot na op{tinata taa<br />
stanala polnova`na.<br />
So ogled na navedenoto, smetame deka vo smisla na ~l. 28 al. 1 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud, inicijaitvata treba da se otfrli vo<br />
odnos na Odlukata za davawe na soglasnost na Odlukata za organizi-<br />
594
awe na podru`nici na JP za javni parkirali{ta "Parkinzi na<br />
op{tina Centar - Skopje.<br />
2. Vo odnos na navodite od inicijativata za osporuvawe na<br />
Odlukata za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomest, donesena<br />
od Sovetot na op{tina Centar, isto taka smetame deka se<br />
ispolneti uslovite od ~l. 28 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija za otfrlawe na inicijativata.<br />
Ova od pri~ina {to so osporenata odluka donesena od Sovetot<br />
na op{tina Centar se vr{i otstapuvawe na to~no utvrdeni osnovni<br />
sredstva na javnoto pretprijatie osnovano od op{tinata - Centar,<br />
odnosno davawe na koristewe na parking sitemi koi ostanuvaat vo<br />
sopstvenost na op{tinata. Imeno, spored na{e mislewe, so osporenata<br />
odluka ne se utvrduvaat prava i obvrski od op{t karakter, tuku so<br />
nea se davaat na koristewe osnovni sredstva na podru`nicite na javnoto<br />
komunalno pretprijatie "Parkinzi" koi sredstva ostanuvaat vo<br />
sopstvenost na op{tinata.<br />
So ogled na toa {to vo konkretniov slu~aj osporenata odluka<br />
ne pretstavuva propis podoben za ustavno sudska ocena, smetame deka<br />
ne postojat procesni pretpostavki za odlu~uvawe i po odnos na navedenata<br />
odluka od inicijativata.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
i zakonitosta na:<br />
Odlukata za davawe soglasnost na Odlukata za organizirawe na<br />
podru`nici na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Parkinzi"<br />
na op{tina Centar-Skopje, br. 07-3333/25, donesena od Sovetot na<br />
op{tina Centar na 29 dekemvri 2008 godina, i<br />
Odlukata za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomest<br />
br. 07-1931/26 donesena, od Sovetot na op{tina Centar na 15 juli<br />
2009 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 7<br />
juli 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na:<br />
- Odlukata za davawe soglasnost na Odlukata za organizrawe na<br />
podru`nici na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Park-<br />
595
inzi" na op{tina Centar-Skopje, br. 07-3333/25 donesena od Sovetot na<br />
op{tina Centar na 29 dekemvri 2008 godina; ("Slu`ben glasnik na<br />
op{tina Centar," br. 13/2008) i<br />
- Odlukata za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomest<br />
br. 07-1931/26 donesena od Sovetot na op{tina Centar na 15 juli<br />
2009 godina ("Slu`ben glasnik na op{tina Centar," br. 6/2009).<br />
2. Strezo Strezovski od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na odlukite ozna~eni vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata izneseni vo<br />
prviot podnesok se istaknuva deka so vospostavuvawe na naplatni rampi,<br />
ogradi i druga oprema izvr{eno e ograduvawe na ~etiri gradski<br />
kvarta vo t.n. Golem Ring so cel da se vr{i naplata za parkirawe na<br />
ovie prostori koi se nare~eni "parkirali{ta" ili podru`nici. Pred<br />
da bidat vospostaveni podru`nicite, odnosno parkirali{tata na<br />
Trgotekstil, Zelen pazar, Avtomakedonija i Dom na grade`nite<br />
rabotnici, ovie prostori bile potpolno izgradeni na zemji{te vo<br />
sopstvenost na Republika Makedonija, vo razli~ni vremenski periodi<br />
i od razli~ni investitori koga bile gradeni zgradi, detskite<br />
igrali{ta, pristapni ulici i drugo. Pritoa, sredstvata za izgradba na<br />
ovie povr{ini bile obezbedeni od op{tinata, gradot ili dr`avata<br />
kako i od samite gra|ani koi `iveat na teritorijata na ovie objekti,<br />
poradi {to te{ko bi mo`elo da se oceni deka op{tina Centar e<br />
sopstvenik na ovie prostori, a javnoto pretprijatie ne mo`e da se<br />
nare~e sopstvenik koe mo`e da im nametne obvrska na gra|anite za<br />
pla}awe nadomestok za koristewe na ovie parkirali{ta.<br />
Spored podnositelot na inicijativata edinstvena cel za voveduvawe<br />
na vakviot nadomestok ne bilo voveduvawe na red vo evidentniot<br />
haos vo parkiraweto na vozilata, tuku pribirawe na sredstva,<br />
pri{to, spored podnositelot problemati~en bil na~inot na odreduvawe<br />
na visinata na nadomestokot za sekoj izminat ~as, a posebno mese~nata<br />
pretplata. Kaj mese~nata pretplata spored koja stanarite pla-<br />
}ale 200 den. mese~no, a ostanatite gra|ani za istata usluga se pla}a<br />
1.500 den. mese~no gra|anite bile dovedeni vo neednakva polo`ba. So<br />
ogled na navedenoto podnositelot bara Sudot da odgovori dali e ustavno<br />
i zakonito da se voveduva nadomestok za parkirawe, kako i dali e<br />
ustavno i zakonito toj nadomestok da bide neramnopraven, za edni gra-<br />
|ani ponizok, a za drugi povisok.<br />
Voedno, podnositelot bara Sudot da gi ocenuva i site drugi<br />
odluki koi gi donel Sovetot na op{tina Centar, a koi se odnesuvale<br />
na vospostavuvawe na navedenite parkirali{ta.<br />
Od podnositelot na inicijativata e pobarano da ja dopolni i<br />
precizira inicijativata. Vo dopolnuvaweto na inicijativata, podnositelot<br />
ostanuva na navodite izneseni vo prviot podnesok pri {togi<br />
596
osporuva odlukite br. 07-3333/25 od 29. 12. 2007 i 07-1931/26 od 15. 07.<br />
2008 godina, doneseni od Sovetot na op{tina Centar od pri~ini {to<br />
so niv bile povredeni ~len 8, ~len 9, ~len 12, ~len 27, ~len 30, ~len 55,<br />
~len 114 od Ustavot, kako i ~len 15 od Zakonot za gradot Skopje.<br />
Spored navodite na podnositelot izneseni vo dopolnuvaweto<br />
na inicijativata, so donesuvawe na osporenite odluki Sovetot na op{-<br />
tinata gi pre~ekoril zakonskite ovlastuvawa bidej}i izvr{il ograduvawe<br />
i na povr{ini koi spored urbanisti~kite planovi imale druga<br />
namena, odnosno op{tinata ne bila ovlastena da stopanisuva, odnosno<br />
da naplatuva nadomestok za parkirawe na ovie povr{ini koi ne gi<br />
izgradila.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Statutot na op{tina Centar,Zakonot<br />
za lokalnata samouprava, Zakonot za gradot Skopje, Zakonot<br />
za javnite pretprijatija i Zakonot za komunalni dejnosti, Sovetot<br />
na op{tina Centar na 18 dekemvri 2006 godina donelo Odluka za<br />
osnovawe na Javno pretprijatie za javni parkirali{ta "JP Parkinzi<br />
na op{tina Centar" - Skopje ("Slu`ben glasnik na op{tina Centar"<br />
br. 10/2006).<br />
Na 27 fevruari 2008 godina Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie<br />
za javni parkirali{ta "Parkinzi na op{tina Centar" donel<br />
Odluka za formirawe na cenite na parkiraweto na parkinzite koi se<br />
vo nadle`nost na Javnoto pretprijatie na koja odluka sovetot na op{-<br />
tina Centar na 11. 03. 2008 godina dal soglasnost i istata bila objavena<br />
vo "Slu`ben glasnik na op{tina Centar" br. 3/2008.<br />
Na 23 dekemvri 2008 godina, a vrz osnova na ~len 26 od Statutot<br />
na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Parkinzi na op{tina<br />
Centar" Upravniot odbor na pretprijatieto donel Odluka za organizirawe<br />
podru`nica na Javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta<br />
"Parkinzi na op{tina Centar" Skopje.<br />
Spored ~len 1 od navedenata odluka Javnoto pretprijatie za potrebite<br />
na svoeto rabotewe organizira podru`nici i toa: Trgotekstil,<br />
Zelen Pazar i Avtomakedonija so nazna~uvawe na dejnost, nazivot<br />
na sedi{teto i opredeluvawe na ovlasteno lice.<br />
Vrz osnova na ~len 26 stav 1 to~ka 12 od Statutot na op{tina<br />
Centar - Skopje, i ~len 11 stav 1 to~ka 2 od Zakonot za javni pretprijatija,<br />
Sovetot na op{tina Centar na 29 dekemvri 2008 godina donel<br />
Odluka za davawe na soglasnost na Odlukata za organizirawe podru`nici<br />
na op{tina Centar br. 07-3333/25.<br />
Spored ~len 1 od navedenata odluka, se dava soglasnost na Odlukata<br />
za organizirawe podru`nici na javnoto pretprijatie za javni<br />
parkirali{ta "Parkinzi na op{tina Centar" Skopje br. 38/08 donesena<br />
od Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie („Slu`ben glasnik<br />
na op{tina Centar" br. 13/2008) - osporena so inicijativata)<br />
Na 23 dekemvri 2008 godina, Upravniot odbor na Javnoto pretprijatie<br />
"Parkinzi na op{tina Centar" - Skopje, donel Odluka za fo-<br />
597
mirawe na cenite na parkiraweto na podru`nicite i Odluka za formirawe<br />
na ceni na mese~en nadomestok na parkin karta na podru-<br />
`nicite.<br />
Na 5 fevruari 2009 godina, Javnoto pretprijatie doneselo Cenovnik<br />
na uslugite na javnite parkirali{ta so koi upravuva JP<br />
"Parkinzi na op{tina centar," br. 18/09.<br />
Na 15 juli 2009 godina Sovetot na op{tina Centar donel Odluka<br />
za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomestok br. 07-<br />
1931/26. So ovaa odluka op{tinata Centar dava na koristewe bez nadomestok<br />
na javnoto pretprijatie za javni parkirali{ta "Parkini” na<br />
op{tina Centar" osnovni sredstva - ~etiri parking sistemi za registrirawe,<br />
regulirawe i evidencija na naplatata na uslugi za koristewe<br />
na parkirali{tata.<br />
Vkupnata nabavna vrednost na osnovnite sredstva iznesuva<br />
9.670.500,00 denari, odnosno poedine~no:<br />
- parking sistem kaj "Trgotekstil" - 2.200.650,50<br />
- parking sistem kaj "Zelen Pazar" - 2.421.689,00<br />
- parking sistem kaj "Avtomakedonija" - 2..272.069,50<br />
- parking sistem kaj "Dom na grade`nicite" - 2.776.091,00<br />
Osnovnite sredstva {to so ovaa odluka se prenesuvaat na koristewe<br />
na Javnoto pretprijatie ostanuvaat vo sopstvenost na op{tina<br />
Centar, a tro{ocite za osiguruvawe i amortizacija na navedenite<br />
osnovni sredstva pa|aat na tovar na ostvarenite prihodi na JP za javni<br />
parkirali{ta "Parkinzi” na op{tina Centar" Skopje, od denot na<br />
stavawe vo funkcija na istite (osporena so inicijativata).<br />
Vo natamo{nata postapka, isto taka e utvrdeno deka Upravniot<br />
odbor na Javnoto pretprijatie ima doneseno Odluka za formirawe na<br />
cenite na parkiraweto na parkinzite br.9/08 koi se vo nadle`nost na<br />
Javnoto pretprijatie na koja odluka Sovetot na op{tina Centar ima<br />
dadeno soglasnost ("Slu`ben glasnik na op{tina Centar" br. 3/2008) i<br />
Odluka za formirawe na ceni za univerzalni karti~ki na JP od 13. 08.<br />
2009 godina, na koja soglasnost dal Sovetot na op{tina Centar ("Slu-<br />
`ben glasnik na op{tina Centar," br. 8/2009).<br />
4. Spored ~len 110 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglanosta<br />
na drugi propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i so<br />
zakonot.<br />
Soglasno ~len 28 alinea 1 od Delolovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija Sudot }e ja otfrli inicijativata kao ne e nadle`en<br />
da odlu~uva za baraweto.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za javnite pretprijatija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 38/06, 6/2002, 40/2003, 49/2006, 22/<br />
2007 i 83/2009) javnite pretprijatija se osnovaat zaradi vr{ewe na stopanski<br />
dejnosti od javen interes.<br />
598
Vo ~len 15 to~ka 4 alinea 6 od Zakonot za gradot Skopje ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 55/2004) e predvideno deka<br />
nadle`nosta, odnosno raboti od javen interes od lokalno zna~ewe na<br />
op{tinite vo gradot se izgradba, odr`uvawe i koristewe na javni parkirali{ta<br />
od zna~ewe za op{tinata utvrdeni so urbanisti~ki plan.<br />
Imaj}i gi predvid navedenite ustavni i delovni~ki odredbi,<br />
karakterot i sodr`inata na osporenata odluka, Sudot oceni deka vo<br />
konkretniov slu~aj toj ne e nadle`en da odlu~uva po baraweto za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za davawe na soglasnost<br />
osporena so inicijativata od pri~ina {to osporenata odluka ne<br />
pretstavuva propis vo smisla na ~len 110 od Ustavot. Ova od tamu {to<br />
odlukata za davawe soglasnost vo su{tina pretstavuva instrument so<br />
koj se potvrduva deka aktot za koj se dava soglasnost, odnosno Odlukata<br />
za organizirawe podru`nici na JP za javni parkinzi donesena od<br />
Upravniot odbor na javnoto pretprijatie e donesena vo postapka<br />
predvidena so zakon i duri po dadenata soglasnost od osnova~ot na<br />
javnoto pretprijatie, a toa e sovetot na op{tinata taa stanala<br />
polnova`na.<br />
So ogled na navedenoto, a vo smisla na ~len 28 alinea 1 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud, inicijaitvata vo odnos na Odlukata za davawe<br />
na soglasnost na Odlukata za organizirawe na podru`nici na JP<br />
za javni parkirali{ta Parkinzi na op{tina Centar - Skopje, se<br />
otfrla.<br />
Vo odnos na navodite od inicijativata za osporuvawe na Odlukata<br />
za davawe na koristewe osnovni sredstva bez nadomest, donesena<br />
od Sovetot na op{tina Centar, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite<br />
od ~len 28 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
za otfrlawe na inicijativata. Ova od pri~ina {to so osporenata<br />
odluka donesena od Sovetot na op{tina Centar se vr{i otstapuvawe<br />
na to~no utvrdeni osnovni sredstva na javnoto pretprijatie osnovano<br />
od op{tinata - Centar, odnosno davawe na koristewe na parking<br />
sistemi koi ostanuvaat vo sopstvenost na op{tinata. Imeno, spored<br />
Sudot mislewe, so osporenata odluka ne se utvrduvaat pra{awa i<br />
odnosi od op{t karakter, tuku so nea se davaat na koristewe osnovni<br />
sredstva na podru`nicite na javnoto komunalno pretprijatie "Parkinzi"<br />
koi sredstva ostanuvaat vo sopstvenost na op{tinata.<br />
So ogled na toa {to vo konkretniov slu~aj osporenata odluka<br />
ne pretstavuva propis podoben za ustavno sudska ocenka, Sudot oceni<br />
deka ne postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe i po odnos na navedenata<br />
odluka od inicijativata .<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
599
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
600
43. U. br. 45/2010 (15. 09. 2009)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 18 st. 1 od Zakonot za domuvawe ("SV RM," br. 99/2009 i<br />
57/2010).<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
Spored osporeniot ~l. 18 st. 1 od Zakonot, ako vo stanbena zgrada<br />
ima pove}e od dvajca sopstvenici na posebni delovi i pove}e od<br />
osum posebni delovi, sopstvenicite na posebnite delovi mo`at da<br />
opredelat so stanbenata zgrada da upravuva upravitel. Odlukata za<br />
opredeluvawe na upravitel se smeta za donesena koga za nea glasale<br />
pove}e od polovinata od sopstvenicite na posebnite delovi.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
~len ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 6, ~l. 9, ~l. 30 i ~l. 51 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, zatoa {to gra|anite sopstvenici na<br />
posebnite delovi ne bile tretirani ednakvo. Imeno osporenata odredba<br />
se odnesuvala samo ako vo stanbenata zgrada imalo pove}e od dvajca<br />
sopstvenici na posebni delovi i pove}e od osum posebni delovi, a ne i<br />
na onie vo stanbenta zgrada kade imalo pomalku od dvajca sopstvenici<br />
na posebni delovi i pomalku od osum posebni delovi. Prvite trebalo<br />
da imaat upravitel na stanbenata zgrada i istiot da go pla}aat i toa<br />
ne samo nego, tuku i drugite pet vraboteni (~l. 10 st. 4 al. 2 od Zakonot),<br />
dodeka pak vtorite, takva obvrska nemale, so {to se doveduvalo<br />
vo pra{awe postoeweto na upravitel na stanbena zgrada i zagarantirano<br />
pravo na sopstvenost.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali so davaweto na mo`nosta upravitel da mo`e da se opredeli<br />
za stanbena zgrada samo ako vo stanbena zgrada ima pove}e od dvajca<br />
sopstvenici na posebni delovi i pove}e od osum posebni delovi, a<br />
ne i na onie kade se pomalku od dvajca, odnosno pomalku od osum posebni<br />
delovi se doveduva vo pra{awe na~eloto na vladeeweto na pravoto<br />
i pravnata za{tita na sopstvenosta.<br />
601
602<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 i 6 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
i pravnata za{tita na sopstvenosta se temelni vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 9 st. 1 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i<br />
verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba, a spored st. 2,<br />
pak, gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 30 st. 1 od Ustavot, se garantira pravoto na sopstvenost<br />
i pravoto na nasleduvawe. Sopstvenosta sozadava prava i obvrski<br />
i treba da slu`i za dobroto na poedinecot i zaednicata (st. 2).<br />
Spored st. 3 na navedeniot ~len, nikomu ne mo`at da mu bidat odzemeni<br />
ili ograni~eni sopstvenosta i pravata koi proizleguvaat od nea,<br />
osven koga se raboti za javen interes utvrden so zakon.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Zakonot za domuvawe, pokraj drugoto se ureduva upravuvaweto<br />
so stanbenite zgradi, odnosite me|u sopstvenicite na posebnite<br />
delovi i treti lica, zaednicata na sopstvenicite, na~inot na upravuvawe<br />
i odr`uvawe na objektite i drugo.<br />
Spored ~l. 10 od Zakonot za domuvawe, upravuvaweto so stanbenite<br />
zgradi pretstavuva sledewe i sproveduvawe na odlukite doneseni<br />
od sobirot na sopstvenicite na posebnite delovi vo zgradata, zastapuvawe<br />
vo pravniot promet i vo postapkite pred nadle`nite organi so<br />
cel za funkcionirawe, odr`uvawe i za~uvuvawe na zaedni~kite delovi<br />
na stanbenata zgrada (st. 1).<br />
Rabotite na upravuvawe od st. 1 na ovoj ~len mo`e da gi vr{i<br />
upravitel ili zaednicata na sopstvenici, vrz osnova na odluka na sobir<br />
na sopstvenici (st. 2).<br />
Upravitelot za vr{ewe na dejnostite na upravuvaweto so stanbenata<br />
zgrada treba da poseduva licenca {to ja izdava Regulatornata<br />
komisija za domuvawe (st. 3), a licenca dobiva pravno ili fizi~ko<br />
lice ako gi ispolnuva propi{anite uslovi od st. 4 na istata odredba<br />
od Zakonot. Licencata se izdava so rok na va`ewe od pet godini (st. 5).<br />
Spored ~l. 18 st. 1 od Zakonot, ako vo stanbena zgrada ima pove}e<br />
od dvajca sopstvenici na posebni delovi i pove}e od osum posebni<br />
delovi, sopstvenicite na posebnite delovi mo`at da opredelat so stanbenata<br />
zgrada da upravuva upravitel. Odlukata za opredeluvawe na<br />
upravitel se smeta za donesena koga za nea glasale pove}e od polovina<br />
od sopstvenicite na posebnite delovi .<br />
Upravitelot na stanbenata zgrada gi zastapuva sopstvenicite<br />
na posebnite delovi vo rabotite {to se odnesuvaat na upravuvaweto so
stanbenata zgrada i vodi smetka za ostvaruvawe na pravata i obvrskite<br />
{to proizleguvaat od dogovorot za upravuva~ki uslugi (st. 2).<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na Zakonot<br />
za domuvawe kako i sodr`inata na osporeniot ~len, sprema navodite<br />
od inicijativata, smetame deka istite ne se osnovani.<br />
Ova od pri~ina {to osporenata odredba ne mo`e da se gleda<br />
izolirano samo za sebe, tuku vo korelacija na celinata na ~l. 18 i celinata<br />
na Zakonot. Imeno, so osporeniot st. 1 na ~l. 18 e dadena mo`nost<br />
so stanbenata zgrada vo koja ima pove}e od dvajca sopstvenici na<br />
posebni delovi i pove}e od osum posebni delovi so stanbenata zgrada<br />
da upravuva upravitel, pri{to odlukata za upravuvawe se smeta za donesena<br />
ako se nea glasale pove}e od polovinata od sopstvenicite, pri<br />
{to mnozinstvo mo`e da se obezbedi dokolku ima pove}e od dvajca. Dokolku,<br />
pak, vo stanbenata zgrada ne e opredeleno, odnosno ne e donesena<br />
odluka so stanbenata zgrada da upravuva upravitel, nitu e registrirana<br />
zaednica na sopstvenici, sopstvenicite na posebnite delovi se<br />
dol`ni samite da obezbedat izr{uvawe na raboti koi spa|aat vo delokrugot<br />
na upravuva~kite uslugi do opredeluvawe na upravitel ili<br />
registrirawe na zaednica na sopstvenici.<br />
Ponatamu, spored na{e mislewe ne e osnovan nitu navodot od<br />
inicijativata deka sopstvenicite vo konkretniov slu~aj treba da go<br />
platat ne samo upravitelot, tuku i drugite pet vraboteni.<br />
Vakvoto na{e stanovi{te proizleguva od faktot {to Zakonot<br />
pri opredeluvawe na sodr`inata na dogovorot za vr{ewe na upravuva-<br />
~ki uslugi, predvidel mese~en nadomestok {to mu pripa|a na upravitelot<br />
za vr{ewe na uslugi i rok na isplata, a ne i za pette vraboteni<br />
lica {to pretstavuva samo eden od uslovite upravitelot da dobie licenca<br />
za vr{ewe na dejnostite na upravuvawe so stanbena zgrada.<br />
So ogled na iznesenoto, smetame deka ne postojat osnovi za<br />
izrazuvawe na somnenie za nesoglasnosta na osporeniot ~l. 18 st. 1 od<br />
Zakonot so odredbite od Ustavot na koi se povikuva podnositelot na<br />
inicijativata, poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 18 st. 1 od Zakonot za domuvawe ("SV RM," br. 99/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 15 septemvri 2010<br />
godina, donese<br />
603
604<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 18 stav 1 od Zakonot za domuvawe ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 99/2009 i 57/2010).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 18 stav 1 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
~len ne bil vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineite 3 i 6, ~len 9, ~len<br />
30 i ~len 51 od Ustavot na Republika Makedonija, zatoa {to gra|anite<br />
sopstvenici na posebnite delovi na zgradi ne bile tretirani ednakvo.<br />
Imeno osporenata odredba se odnesuvala samo ako vo stanbenata zgrada<br />
imalo pove}e od dvajca sopstvenici na posebni delovi i pove}e od<br />
osum posebni delovi,a ne i na onie vo stanbenata zgrada kade imalo pomalku<br />
od dvajca sopstvenici na posebni delovi i pomalku od osum posebni<br />
delovi. Prvite trebalo da imaat upravitel na stanbenata zgrada<br />
i istiot da go pla}aat i toa ne samo nego, tuku i drugite pet vraboteni<br />
(~len 10 stav 4 alineja 2 od Zakonot), dodeka pak vtorite, takva obvrska<br />
nemale,so {to se doveduvalo vo pra{awe postoeweto na upravitel<br />
na stanbena zgrada i zagarantirano pravo na sopstvenost.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 18<br />
stav 1 od Zakonot, ako vo stanbena zgrada ima pove}e od dvajca sopstvenici<br />
na posebni delovi i pove}e od osum posebni delovi, sopstvenicite<br />
na posebnite delovi mo`at da opredelat so stanbenata<br />
zgrada da upravuva upravitel. Odlukata za opredeluvawe na upravitel<br />
se smeta za donesena koga za nea glasale pove}e od polovinata od sopstvenicite<br />
na posebnite delovi.<br />
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alinei 3 i 6 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto i pravnata za{tita na sopstvenosta se temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 9 stav 1 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i<br />
verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba, a spored stavot<br />
2, pak, gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~len 30 stav 1 od Ustavot, se garantira pravoto na sopstvenost<br />
i pravoto na nasleduvawe. Sopstvenosta socadava prava i obvrski<br />
i treba da slu`i za dobroto na poedinecot i zaednicata (stav 2).<br />
Spored stavot 3 na navedeniot ~len, nikomu ne mo`at da mu bidat<br />
odzemeni ili ograni~eni sopstvenosta i pravata koi proizleguvaat od<br />
nea, osven koga se raboti za javen interes utvrden so zakon.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Zakonot za domuvawe, pokraj drugoto se ureduva upravuvaweto<br />
so stanbenite zgradi,odnosite me|u sopstvenicite na posebnite<br />
delovi i treti lica, zaednicata na sopstvenicite, na~inot na upravuvawe<br />
i odr`uvawe na objektite i drugo.<br />
Spored ~len 10 od Zakonot za domuvawe, upravuvaweto so stanbenite<br />
zgradi pretstavuva sledewe i sproveduvawe na odlukite doneseni<br />
od sobirot na sopstvenicite na posebnite delovi vo zgradata, zastapuvawe<br />
vo pravniot promet i vo postapkite pred nadle`nite organi<br />
so cel za funkcionirawe, odr`uvawe i za~uvuvawe na zaedni~kite delovi<br />
na stanbenata zgrada (stav 1).<br />
Rabotite na upravuvawe od stavot 1 na ovoj ~len mo`e da gi<br />
vr{i upravitel ili zaednicata na sopstvenici, vrz osnova na odluka<br />
na sobir na sopstvenici (stav 2).<br />
Upravitelot za vr{ewe na dejnostite na upravuvaweto so stanbenata<br />
zgrada treba da poseduva licenca {to ja izdava Regulatornata<br />
komisija za domuvawe (stav 3), a licenca dobiva pravno ili fizi~ko<br />
lice ako gi ispolnuva propi{anite uslovi od stavot 4 na istata odredba<br />
od Zakonot. Licencata se izdava so rok na va`ewe od pet godini<br />
(stav 5).<br />
Spored ~len 18 stav 1 od Zakonot, ako vo stanbena zgrada ima<br />
pove}e od dvajca sopstvenici na posebni delovi i pove}e od osum posebni<br />
delovi, sopstvenicite na posebnite delovi mo`at da opredelat<br />
so stanbenata zgrada da upravuva upravitel. Odlukata za opredeluvawe<br />
na upravitel se smeta za donesena koga za nea glasale pove}e od polovina<br />
od sopstvenicite na posebnite delovi .<br />
Upravitelot na stanbenata zgrada gi zastapuva sopstvenicite<br />
na posebnite delovi vo rabotite {to se odnesuvaat na upravuvaweto so<br />
stanbenata zgrada i vodi smetka za ostvaruvawe na pravata i obvrskite<br />
{to proizleguvaat od dogovorot za upravuva~ki uslugi (stav 2).<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na Zakonot<br />
za domuvawe, kako i od sodr`inata na osporeniot ~len, nasprema<br />
navodite od inicijativata, Sudot oceni deka istite se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to osporenata odredba ne mo`e da se gleda izolirano<br />
samo za sebe, tuku vo korelacija na celinata na ~len 18 i celinata na<br />
Zakonot. Imeno, so osporeniot stav 1 na ~lenot 18 e dadena mo`nost so<br />
stanbenata zgrada vo koja ima pove}e od dvajca sopstvenici na posebni<br />
delovi i pove}e od osum posebni delovi so stanbenata zgrada da<br />
upravuva upravitel, pri {to odlukata za upravuvawe se smeta za donesena<br />
ako za nea glasale pove}e od polovinata od sopstvenicite, pri<br />
{to mnozinstvo mo`e da se obezbedi dokolku ima pove}e od dvajca.<br />
Dokolku, pak, vo stanbenata zgrada ne e opredeleno, odnosno ne e donesena<br />
odluka so stanbenata zgrada da upravuva upravitel, nitu e registrirana<br />
zaednica na sopstvenici, sopstvenicite na posebnite delovi<br />
se dol`ni samite da obezbedat izr{uvawe na raboti koi spa|aat vo de-<br />
605
lokrugot na upravuva~kite uslugi do opredeluvawe na upravitel ili<br />
registrirawe na zaednica na sopstvenici.<br />
Voedno, Sudot smeta deka ne e osnovan nitu navodot od inicijativata<br />
deka sopstvenicite vo konkretniov slu~aj treba da go pla}aat<br />
ne samo upravitelot tuku i drugite pet vraboteni. Ova od pri~ini {to<br />
{to Zakonot pri opredeluvawe na sodr`inata na dogovorot za vr{ewe<br />
na upravuva~ki uslugi, predvidel mese~en nadomestok {to mu pripa|a<br />
na upravitelot za vr{ewe na uslugi i rok na isplata, a ne i za pette<br />
vraboteni lica {to pretstavuva samo eden od uslovite upravitelot da<br />
dobie licenca za vr{ewe na dejnostite na upravuvawe so stanbena<br />
zgrada.<br />
So ogled na iznesenoto, Sudot oceni deka ne postojat osnovi za<br />
izrazuvawe na somnenie za nesoglasnosta na osporeniot ~len 18 stav 1<br />
od Zakonot so odredbite od Ustavot na koi se povikuva podnositelot<br />
na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
606
44. U. br. 61/2010 (22. 09. 2010)<br />
Osporena odredba<br />
^len 374 t. v) od Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot<br />
zakon („SV RM," br. 66/2005, 73/2006, 40/2007, 62/2007, 42/2009 i 38/2010)<br />
Sodr`ina na osporenata odredba<br />
^len 374<br />
Rokovite za zavr{uvawe na postapkite na privremen uvoz se:<br />
. . . .<br />
v) za sredstva za paten transport koi privatno se upotrebuvaat:<br />
- od studenti: periodot vo koj studentot ostanuva na carinskoto<br />
podra~je edinstveno za studirawe;<br />
- od lica koi izvr{uvaat zada~i koi imaat opredeleno traewe:<br />
periodot vo koj ova lice ostanuva vo carinskoto podra~je edinstveno<br />
za izvr{uvawe na svojata zada~a;<br />
- vo drugi slu~ai, vklu~uvaj}i `ivotni za javawe ili vle~ewe i<br />
vozila vle~eni od niv: {est meseci vo period od dvanaeset meseci.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenata odredba bila<br />
sprotivna na ~l. 11 st. 3, ~l. 27 st. 1 i 2, ~l. 30 st. 1 i 3, ~l. 49 st. 1, ~l. 51<br />
st. 1 i 2, ~l. 54 st. 3, ~l. 1 od Protokolot kon Evropskata konvencija za<br />
za{tita na ~ovekovite prava i osnovnite slobodi i sprotivna na potpi{anoto<br />
i ratifikuvano asocijativno ~lenstvo na Republika Makedonija<br />
so Evropskata unija.<br />
Podnositelot smeta deka so osporenata odredba bile najpogodeni<br />
makedonskite iselenici, penzioneri, biznismeni i studenti koi<br />
privremeno `iveat vo Republika Makedonija, a imaat reguliran prestoj<br />
i rabotat vo zemjite na Evropskata unija i koi vo tekot na godinata<br />
pove}e pati doa|aat vo Republika Makedonija, odnosno zaminuvaat<br />
vo stranstvo zaradi najrazli~ni pri~ini (investirawe, poseta na<br />
rodnini i prijateli, zdravstveno lekuvawe) pri {to tie gi koristat<br />
sopstvenite prevozni sredstva, odnosno avtomobili za privatna upotreba.<br />
Toj smeta deka so osporenata odredba im e ograni~ena slobodata<br />
na dvi`ewe, im se odzema sopstvenosta na privatnite vozila, taka {to<br />
proizleguva deka tie bi trebalo na sekoi {est meseci da kupuvaat<br />
drugi sredstva za privatna upotreba vo patniot transport, bidej}i po-<br />
607
vtorno ne im se dozvoluva vlez vo tatkovinata so istoto prevozno sredstvo.<br />
Vakov diskriminatorski zakon bil vo upotreba za vreme na porane{nata<br />
SFRJ i toj ne bil evropski zakon, bidej}i nikade vo Evropa<br />
ne se vodela evidencija za toa kolku sredstvata za privatna upotreba<br />
vo transportot prestojuvale na teritorija na druga ~lenka na Unijata<br />
vo tekot na edna godina, tuku slobodno ja pominuvale granicata bez kakva<br />
i da bilo evidencija.<br />
Vo odnos na posebno ozna~enite ustavni odredbi, vo inicijativata<br />
se davaat slednite argumenti:<br />
Vo odnos na ~len 11 stav 3 od Ustavot – osporenata odredba pretstavuvala<br />
ozakoneta prisila na dr`avjani na Republika Makedonija<br />
protiv sopstvenata volja da ja napu{taat sopstvenata dr`ava so svoite<br />
sredstva za privatna upotreba vo patniot transport koi poteknuvaat<br />
od zemjite kade {to `iveat i rabotat.<br />
Vo odnos na ~l. 27 st. 1 i 2 od Ustavot - slobodata na dvi`eweto<br />
im bila vremenski ograni~ena na {est meseci vo t. na 12 meseci, bidej}i<br />
posle 6 meseci slobodno dvi`ewe vo sopstvenata dr`ava so sopstvenoto<br />
vozilo mora da ja napu{tat Republika Makedonija, so {to im<br />
bilo ograni~eno dvi`eweto vo sopstvenata zemja na ovaa kategorija na<br />
gra|ani (biznismeni, penzioneri i sl.) so dvojno dr`avjanstvo.<br />
Vo odnos na ~l. 30 st. 1 i 3 od Ustavot – sopstvenosta vrz vozilata<br />
{to se upotrebuvaat za privatni celi im bila ograni~ena bidej}i<br />
dokolku tie ostanat podolg period od 6 meseci vo tekot na 12 meseci,<br />
sredstvoto za transport }e im bilo odzemeno, odnosno istite }e<br />
bile tretirani kako carinski prekr{iteli vo sopstvenata dr`ava.<br />
Vo odnos na ~l. 49 st. 1 od Ustavot – Republika Makedonija namesto<br />
da go pomaga kulturniot razvoj i da gi unapreduva vrskite so<br />
iselenicite, postapuva sprotivno i im ja odzema sopstvenosta vrz vozilata<br />
{to bila edna od pri~inite zo{to makedonskite iselenici ne<br />
investirale vo sopstvenata dr`ava.<br />
Vo odnos na ~l. 51 st. 1 i 2 od Ustavot – osporeniot ~len od Uredbata<br />
bil sprotiven na Ustavot i na zakonite, na Evropskata konvencija<br />
za ~ovekovi prava i na asocijativnoto ~lenstvo na Republika<br />
Makedonija so Evropskata unija.<br />
Vo odnos na ~l. 54 st. 3 od Ustavot - osporenata odredba bila diskriminira~ka<br />
sprema makedonskite iselenici i nivnite semejstva<br />
vrz osnova na socijalnoto poteklo i imotnata polo`ba.<br />
Vo odnos na ~l. 1 st. 1 od Protokolot kon Evropskata konvencija<br />
za za{tita na ~ovekovite prava i osnovnite slobodi - Republika<br />
Makedonija preku nejzinite carinski organi javno i svesno gi kr{ela<br />
~ovekovite prava propi{ani so dogovorite ratifikuvani od nejzina<br />
strana, bidej}i so osporenata odredba im bilo popre~eno i ograni~eno<br />
slobodnoto u`ivawe na sopstvenosta.<br />
Vo odnos na Spogodbata za stabilizacija i asocija - Republika<br />
Makedonija so ve}e potpi{anoto asocijativno ~lenstvo vo Evropskata<br />
608
unija se obvrzala da gi po~ituva, sproveduva, usoglasuva i primenuva<br />
evropskite zakoni i regulativi so cel zapo~nuvawe pregovori za polnopravno<br />
~lenstvo vo EU. Namesto Carinata so svoite zakoni da ja<br />
ovozmo`uva slobodata na dvi`ewe na stoki, lu|e, idei, sredstva i kapital,<br />
so osporeniot ~len bila ograni~ena slobodata na dvi`ewe na<br />
lu|e i sredstva, {to bilo sprotivno na osnovite na Evropskata unija<br />
koja po~ivala na slobodata na dvi`eweto na lu|e, stoki, kapital i<br />
idei.<br />
Na krajot od inicijativata podnositelot predlaga Ustavniot<br />
sud da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na na osporeniot ~l.<br />
374 t. v) od Uredbata i istiot da go poni{ti.<br />
Ustavno sudska praktika<br />
Vo ustavnosudskata praktika ne naidovme na primer vo koj predmet<br />
na ocenka bile odredbite za privremen uvoz. Kako najsli~en primer,<br />
od gledna to~ka na aspektot na osporuvawe – pravoto na sopstvenost,<br />
go naveduvame Re{enieto U. br. 81/1998 od 15. 07 1998 godina<br />
so koe Ustavniot sud ne povel postapka za ocenuvawe ustavnosta na ~l.<br />
29 st. 2 od Zakonot za carinite ("SV RM," br. 20/1993).<br />
Od obrazlo`enieto na re{enieto: Re`imot na osloboduvawe od<br />
pla}awe carina e ureden vo posebna glava od ovoj zakon ("Osloboduvawe<br />
od pla}awe carina"), vo negovite odredbi od ~l. 25 do ~l. 34. Pritoa,<br />
decidno se utvrdeni uslovite i na~inot pod koi opredelenite<br />
subjekti se oslobodeni od pla}awe carina, a so ovoj zakon, isto taka, e<br />
predvideno (~l. 28) ovlastuvawe za Vladata na Republika Makedonija<br />
da go propi{e vidot i koli~estvoto na stokite za koi mo`e da se koristi<br />
osloboduvaweto od pla}awe carina, kako i koi predmeti mo`at<br />
da bidat oslobodeni od pla}awe carina.<br />
Poa|aj}i od ustavnata garancija za sopstvenosta gra|aninot so<br />
nejzinoto steknuvawe go steknuva i pravoto na raspolagawe. Me|utoa,<br />
ova pravo ne e apsolutno pravo zatoa {to i sopstvenosta sozdava prava<br />
i obvrski i treba da slu`i za dobro na poedinecot i na zaednicata. Vo<br />
taa smisla i sopstvenosta e ograni~ena ako se raboti za javen interes<br />
utvrden so zakon. Spored misleweto na Sudot, i pokraj toa {to so Zakonot<br />
izri~no ne e proklamiran javniot interes, so ovoj zakon se ureduva<br />
sistemot na carinskata za{tita na stopanstvoto na Republika<br />
Makedonija {to nesomneno pretstavuva javen interes za dr`avata.<br />
Ottuka, Sudot smeta deka i koga bi se problematizirala osporenata<br />
odredba od aspekt na sopstvenosta i pravata {to proizleguvaat od nea<br />
ne se postavuva pra{awe dali mo`e da se ograni~uva sopstvenosta ako<br />
nejzinoto raspolagawe e usloveno so doveduvawe na predmetite<br />
oslobodeni od carina vo ramkite na op{tiot re`im za pla}awe carina<br />
pri uvoz na stoka.<br />
609
Isto taka, spored misleweto na Sudot so osporenata odredba ne<br />
se odzema, nitu se ograni~uva pravoto na sopstvenost odnosno pravoto<br />
na koristewe i raspolagawe, tuku se usoglasuvaat uslovite za koristewe<br />
i raspolagawe so predmetite so povolnostite {to gi propi{ala<br />
dr`avata pri nivniot uvoz.<br />
Od druga strana re`imot na carinite treba da se gleda od aspekt<br />
na obvrskata na gra|anite za pla}awe javni dava~ki kako ustavna<br />
kategorija zatoa {to carinite pretstavuvaat javna dava~ka. Vo taa<br />
smisla, vo ~l. 33 od Ustavot e predvideno deka sekoj e dol`en da pla}a<br />
danok i drugi javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite<br />
rashodi na na~in utvrden so zakon.<br />
Vrz osnova na vakvata ustavna opredelba, dr`avata so zakon<br />
mo`e da ja utvrduva fiskalnata politika, vo ovoj slu~aj niz politikata<br />
na re`imot na carinite, mo`e da gi utvrduva i povlasticite pri<br />
uvozot, no istovremeno mo`e da prezema i merki da go ograni~i prometot<br />
na stokite uvezeni so osloboduvawe na carini dokolku e toa potrebno<br />
zaradi utvrduvawe i obezbeduvawe na usoglasenosta so uslovite<br />
utvrdeni za osloboduvawe od pla}awe carina, {to za krajna cel ima za-<br />
{tita na stopanstvoto vo Republika Makedonija ili, dokolku ne se<br />
pridr`uva gra|aninot kon uslovite za osloboduvawe od carina, predmetot<br />
mo`e da go otu|i so namiruvawe na obvrskite, kon dr`avata,<br />
odnosno pla}awe na carina i danok.<br />
So ogled na toa {to so zakon se ureduva na~inot na pla}awe na<br />
danok i drugi javni dava~ki, a so osporenata odredba se ureduva na-<br />
~inot na pla}awe carina i drugi carinski dava~ki dokolku uvoznikot<br />
pred istekot na rokot go otu|uva predmetot osloboden od carina pri<br />
uvozot, Sudot smeta deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporena odredba i od ovoj aspekt.<br />
Sudot, isto taka, smeta deka osporenata odredba ne ja ograni-<br />
~uva slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto, zatoa {to taa ne sodr`i<br />
zabrana za promet na predmetite uvezeni bez carina, tuku vospostavuva<br />
obvrska za negovo vklu~uvawe na pazarot da se izmirat obvrskite<br />
za pla}awe carina i drugi carinski dava~ki, odnosno negovo izedna~uvawe<br />
so predmetite koi slobodno se vo promet no za koi u{te pri<br />
uvozot se pla}aat carinite i drugite carinski dava~ki“.<br />
2. Sli~no obrazlo`enie Sudot dal i vo Re{enieto U. br.<br />
143/1998 od 23. 09. 1998 godina.<br />
3. Ustavniot sud so Re{enie U.br. 189/1999 od 29. 12. 1999 godina<br />
ja otfrlil inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe zakonitosta<br />
na ~l. 14 vo Glava 4 na Protokolot br. 2 od Zakonot za ratifikacija<br />
na Spogodbata za sorabotka pome|u Republika Makedonija i<br />
Evropskata zaednica ("SV RM," br. 37/1997).<br />
So inicijativata se baralo ocenuvawe na soglasnosta na ozna-<br />
~eniot ~len od ratifikuvanata spogodba ozna~ena vo to~ka 1 od ova<br />
re{enie, so Carinskiot zakon ("SV RM," br. 21/1998) i so Uredbata za<br />
610
vra}awe na carina za uvezeni stoki upotrebeni vo proizvodstvoto na<br />
stoki za izvoz ("SV RM," br. 59/1996 i 67/1997), zatoa {to so nego se<br />
ograni~uvalo pravoto na vra}awe na carina na uvezeni stoki od Evropskata<br />
zaednica upotrebeni vo proizvodstvo za izvoz, {to bilo utvrdeno<br />
so Carinskiot zakon i ozna~enata uredba.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Soglasno ~l. 110 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot i za soglasnosta na kolektivnite dogovori i drugite<br />
propisi so Ustavot i zakonite, kako i za drugi pra{awa utvrdeni<br />
vo toj ~len i vo drugi ~lenovi od Ustavot, no ne i za me|usebnata soglasnost<br />
na zakonite odnosno me|usebnata soglasnost na drugite propisi<br />
od ist rang vo hierarhijata na pravnite akti.<br />
Vrz osnova na toa, bez ogled na toa {to Zakonot za ratifikacija<br />
na Spogodbata za sorabotka pome|u Republika Makedonija i Evropskata<br />
zaednica soglasno ~l. 118 od Ustavot na Republika Makedonija<br />
e del od vnatre{niot poredok na Republika Makedonija, Ustavniot sud<br />
ne e nadle`en da odlu~uva za negovata soglasnost so carinskiot zakon,<br />
a u{te pomalku so ozna~enata uredba.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Pri izgotvuvaweto na referatot kako sporno se postavi slednoto<br />
pravno pra{awe: Dali so odredbata koja predviduva deka privatnite<br />
vozila {to se predmet na privremen uvoz mo`at da prestojuvaat<br />
na podra~jeto na privremeniot uvoz vo period od {est meseci za<br />
period od 12 meseci, se povreduva ustavnoto na~elo na ednakvost na<br />
gra|anite, slobodata na dvi`ewe i pravoto na sopstvenost.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 9 od Ustavot na Republika Makedonija, gra|anite<br />
na Republika Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno<br />
od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo,<br />
politi~koto i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata<br />
polo`ba i gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~l. 27 sekoj gra|anin na Republika Makedonija ima<br />
pravo slobodno da se dvi`i na teritorijata na Republikata i slobodno<br />
da go izbira mestoto na svoeto `iveali{te. Sekoj gra|anin ima pravo<br />
da ja napu{ti teritorijata na Republikata i da se vrati vo Republikata.<br />
Ostvaruvaweto na ovie prava mo`e da se ograni~i so zakon<br />
edinstveno vo slu~aite koga toe e potrebno zaradi za{tita na bezbednosta<br />
na Republikata, vodewe na krivi~na postapka ili za{tita na<br />
zdravjeto na lu|eto.<br />
So ~l. 30 st. 1 i 3 od Ustavot, se garantira pravoto na sops -<br />
tvenost i pravoto na nasleduvawe i nikomu ne mo`at da mu bidat odze-<br />
611
meni ili ograni~eni sopstvenosta i pravata koi proizleguvaat od nea,<br />
osven koga se raboti za javen interes utvrden so zakon.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 54 st. 1 od Ustavot, slobodata i pravata na ~ovekot i<br />
gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so Ustavot.<br />
Soglasno st. 3 od ~l. 54 od Ustavot, ograni~uva-weto na slobodite i<br />
pravata ne mo`e da bide diskriminatorsko po osnov na pol, rasa, boja<br />
na ko`a, jazik, vera, nacionalno ili socijalno poteklo, imotna ili<br />
op{testvena polo`ba.<br />
Privremeniot uvoz e reguliran so Carinskiot zakon ("SV RM,"<br />
br. 39/2005 i 4/2008), vo koj vo ~len 151 e opredeleno deka so postapkata<br />
na privremen uvoz se ovozmo`uva upotreba na stranska stoka vo carinskoto<br />
podra~je, so celosno ili delumno osloboduvawe od pla}awe na<br />
uvozni dava~ki i bez primena na merki na trgovska politika, ako istata<br />
e nameneta za povtoren izvoz vo nepromeneta sostojba, osven voobi~aenoto<br />
namaluvawe na vrednosta zaradi nejzinata upotreba.<br />
Soglasno ~l. 151 od ovoj zakon, odobrenie za privremen uvoz se<br />
dava na barawe na lice koe ja upotrebuva stokata ili ja organizira<br />
nejzinata upotreba.<br />
Soglasno ~l. 153 od Zakonot, carinskiot organ go opredeluva<br />
rokot vo koj uvoznata stoka mora da bide povtorno izvezena ili za nea<br />
da bide odredeno novo carinski dozvoleno postapuvawe ili upotreba<br />
na stoka. Toj rok mora da e dovolno dolg za da se ispolni celta na privremeniot<br />
uvoz. Stokata mo`e da ostane vo postapka na privremen<br />
uvoz najdolgo 24 meseca. Carinskiot organ, vo zavisnost od slu~aite,<br />
mo`e da odredi i pokus rok. Odredbite od ovoj stav ne ja isklu~uvaat<br />
primenata na posebnite rokovi propi{ani vo soglasnost so ~l. 154 od<br />
ovoj zakon. Vo zavisnost od isklu~itelni okolnosti, carinskiot organ<br />
mo`e, vrz osnova na obrazlo`eno i opravdano barawe na strankata, da<br />
gi prodol`i rokovite navedeni vo st. 1 i 2 na ovoj ~len zaradi ispolnuvawe<br />
na celta na privremeniot uvoz.<br />
Soglasno ~l. 154 t. 1 od Zakonot, celosno osloboduvawe od pla-<br />
}awe na uvozni dava~ki vo postapkata na privremen uvoz, vo soglasnost<br />
so posebnite uslovi i rokovite opredeleni so propisot od ~l. 257 na<br />
ovoj zakon se odobruva, me|u drugite predmeti navedeni vo ovoj ~len, i<br />
za transportni sredstva.<br />
Ovie odredbi od Carinskiot zakon, ponatamu se razraboteni vo<br />
Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot zakon, soglasno ~ij ~len 370,<br />
celosno osloboduvawe od uvozni dava~ki se dava za sredstva za paten,<br />
`elezni~ki, vozdu{en i voden transport koga tie:<br />
a) se registrirani nadvor od carinskoto podra~je na ime na<br />
lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor od carinskoto podra~je; Me|utoa,<br />
dokolku transportnite sredstva ne se registrirani, gorenavede-<br />
612
niot uslov mo`e da se smeta za ispolnet koga tie se sopstvenost na<br />
lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor od carinskoto podra~je;<br />
b) se upotrebuvaat od lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor<br />
od carinskoto podra~je.<br />
Soglasno osporenata odredba na ~l. 374 t. v) od Uredbata, rokovite<br />
za zavr{uvawe na postapkite na privremen uvoz se:<br />
v) za sredstva za paten transport koi privatno se upotrebuvaat:<br />
- od studenti: periodot vo koj studentot ostanuva na carinskoto<br />
podra~je edinstveno za studirawe;<br />
- od lica koi izvr{uvaat zada~i koi imaat opredeleno traewe:<br />
periodot vo koj ova lice ostanuva vo carinskoto podra~je edinstveno<br />
za izvr{uvawe na svojata zada~a;<br />
- vo drugi slu~ai, vklu~uvaj}i `ivotni za javawe ili vle~ewe i<br />
vozila vle~eni od niv: {est meseci vo period od dvanaeset meseci.<br />
Od navedenite odredbi proizleguva deka privremeniot uvoz<br />
pretstavuva posebna carinska postapka so koja se ovozmo`uva stranska<br />
stoka, vklu~itelno i vozila {to se registrirani nadvor od Makedonija,<br />
na ime na lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor od Makedonija<br />
da se vnesat i upotrebuvaat na teritorijata na Republika Makedonija<br />
bez pla}awe na uvozni dava~ki. Vakvata stoka, vklu~uvaj}i gi i<br />
transportnite sredstva, odnosno vozilata mora da bide uvezena za<br />
odredena cel i mora da bide nameneta za povtoren izvoz vo odreden rok<br />
vo nepromeneta sostojba, osven voobi~aenata amortizacija poradi nejzinoto<br />
tro{ewe pri koristeweto. Na ovoj na~in privremeniot uvoz<br />
prakti~no ovozmo`uva i dr`avjanite na Republika Makedonija, koi se<br />
istovremeno i dr`avjani na drugi dr`avi vo koi rabotat i prestojuvaat<br />
da doa|aat vo Republika Makedonija so sopstvenite vozila kupeni<br />
i registrirani vo taa dr`ava, bez pritoa da podle`at na uvozni<br />
dava~ki za tie vozila, (koi inaku bi bile predmet na redoven uvoz,<br />
soglasno carinskite zakoni na Republika Makedonija) i so istite<br />
vozila povtorno da se vratat vo zemjata kade {to rabotat i `iveat.<br />
Od navodite vo inicijativata proizleguva deka podnositelot<br />
ne go osporuva samiot privremen uvoz, tuku rokot od {est meseci, za<br />
period od 12 meseci, kolku {to maksimum mo`e da prestojuvaat vozilata<br />
za privatna upotreba na teritorijata na Republika Makedonija.<br />
Od odredbite na Uredbata odredbite na Carinskiot zakon proizleguva<br />
deka ovoj rok ne se odnesuva za site slu~ai i deka toj mo`e i da se prodol`i.<br />
Imeno, vo samata osporena odredba e predvideno deka vo slu~aj<br />
koga sredstvata za privaten transport se upotrebuvaat od strana na<br />
studenti, toj period e vsu{nost vremeto vo koe studentot ostanuva na<br />
carinskoto podra~je edinstveno za studirawe; koga pak transportnite<br />
sredstva se upotrebuvaat od strana na lica koi izvr{uvaat zada~i koi<br />
imaat opredeleno traewe, periodot vo koj treba da zavr{i privremeniot<br />
uvoz se vrzuva za periodot vo koj ovie lica ostanuvaat vo carinskoto<br />
podra~je edinstveno za izvr{uvawe na svojata zada~a, dodeka pak<br />
613
okot od {est meseci za period od 12 meseci se odnesuva na drugi, neopredeleni<br />
slu~ai. Od ovie odredbi mo`e da se zaklu~i deka donositelot<br />
na Uredbata pri opredeluvaweto na posebnite rokovi za zavr{uvawe<br />
na postapkata za privremen uvoz, sepak vodel smetka za celta poradi<br />
koja se vnesuvaat sredstvata za transport {to privatno se upotrebuvaat<br />
i licata {to gi upotrebuvaat, {to pak e vo soglasnost so navedenata<br />
odredba od ~l. 153 od Carinskiot zakon, spored koj rokot za<br />
povtoren izvoz na stokata mora da e dovolno dolg za da se ispolni celta<br />
na privremeniot uvoz i deka vo zavisnost od isklu~itelni okolnosti,<br />
carinskiot organ mo`e, vrz osnova na obrazlo`eno i opravdano<br />
barawe na strankata, da gi prodol`i rokovite navedeni vo ovoj ~len<br />
zaradi ispolnuvawe na celta na privremeniot uvoz.<br />
Ottuka za nas se neprifatlivi navodite vo inicijativata deka<br />
osporenata odredba pretstavuvala ozakoneta prisilba na dr`avjanite<br />
na Republika Makedonija protiv sopstvenata volja da ja napu{tat sopstvenata<br />
dr`ava, a osobeno navodite deka so niv im bilo ograni~ena<br />
slobodata na dvi`eweto, od pri~ina {to ova pra{awe voop{to ne e<br />
predmet na regulativata od oblasta na carinite, tuku podle`i na sosema<br />
drugi pravila i propisi.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenata odreba na gra|anite<br />
im bilo ograni~eno pravoto na sopstvenost, isto taka, za nas se<br />
neprifatlivi. Imeno, ustavno zagarantiranoto pravo na sopstvenost<br />
ne e apsolutno pravo zatoa {to i sopstvenosta sozdava prava i obvrski<br />
i treba da slu`i za dobro na poedinecot i na zaednicata. Vo taa smisla<br />
i sopstvenosta e ograni~ena ako se raboti za javen interes utvrden so<br />
zakon. Spored na{e mislewe, iako vo Carinskiot zakon, izri~no ne e<br />
proklamiran javniot interes, so ovoj zakon se ureduva sistemot na carinskata<br />
za{tita na stopanstvoto na Republika Makedonija {to nesomneno<br />
pretstavuva javen interes za dr`avata. So osporenata odredba<br />
ne se ograni~uva pravoto na sopstvenost vrz sredstvata za paten transport,<br />
tuku naprotiv so utvrdeniot re`im na privremen uvoz tokmu se<br />
ovozmo`uva tie da se koristat soglasno nivnata namena – prevoz za<br />
privatni potrebi – i na teritorijata na Republika Makedonija, bez<br />
pritoa da se pla}aat uvozni dava~ki na koi, ovie sredstva, soglasno nivnata<br />
namena i nivnoto stransko poteklo, inaku bi podle`ele dokolku<br />
ne postoi ovoj vid na carinska postapka.<br />
Vrz osnova na navedenoto, smetame deka ne mo`e osnovano da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata odredba od ~l. 374 t.<br />
v) od Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot zakon so odredbite od<br />
Ustavot na koi se povikuva podnositelot na inicijativata, poradi<br />
{to se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
614
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 374 t. v) od Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot zakon („SV<br />
RM," br. 66/2005, 73/2006, 40/2007, 62/2007, 42/2009 i 38/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len<br />
110 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 22<br />
septemvri 2010 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 374 to~ka v) od Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot zakon<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 66/2005, 73/2006, 40/<br />
2007, 62/2007, 42/2009 i 38/2010).<br />
2. Aco Pavloski od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Uredbata navedena vo to~kata 1 na ova<br />
re{enie.<br />
Podnositelot smeta deka so osporenata odredba bile pogodeni<br />
makedonskite iselenici, penzioneri, biznismeni i studenti koi privremeno<br />
`iveat vo Republika Makedonija, a imaat reguliran prestoj i<br />
rabotat vo zemjite na Evropskata unija i koi vo tekot na godinata pove}e<br />
pati doa|aat vo Republika Makedonija, odnosno zaminuvaat vo<br />
stranstvo zaradi najrazli~ni pri~ini (investirawe, poseta na rodnini<br />
i prijateli, zdravstveno lekuvawe) pri {to tie gi koristat sopstvenite<br />
prevozni sredstva, odnosno avtomobili za privatna upotreba.<br />
Toj smeta deka so osporenata odredba im e ograni~ena slobodata na<br />
dvi`ewe, im se odzema sopstvenosta na privatnite vozila, taka {to<br />
proizleguva deka tie bi trebalo na sekoi {est meseci da kupuvaat<br />
drugi sredstva za privatna upotreba vo patniot transport, bidej}i<br />
povtorno ne im se dozvoluva vlez vo tatkovinata so istoto prevozno<br />
sredstvo. Vakov diskriminatorski zakon bil vo upotreba za vreme na<br />
porane{nata SFRJ i toj ne bil evropski zakon, bidej}i nikade vo<br />
Evropa ne se vodela evidencija za toa kolku sredstvata za privatna<br />
upotreba vo transportot prestojuvale na teritorija na druga ~lenka na<br />
Unijata vo tekot na edna godina, tuku slobodno ja pominuvale<br />
granicata bez kakva i da bilo evidencija. Ponatamu vo inicijativata<br />
se naveduva deka osporenata odredba pretstavuvala ozakoneta prisila<br />
na dr`avjani na Republika Makedonija protiv sopstvenata volja da ja<br />
napu{taat sopstvenata dr`ava so svoite sredstva za privatna upotreba<br />
vo patniot transport koi poteknuvaat od zemjite kade {to `iveat i<br />
rabotat i deka so istata na makedonskite iselenici vremenski im se<br />
ograni~uva slobodata na dvi`eweto na 12 meseci, bidej}i posle 6<br />
615
meseci slobodno dvi`ewe vo sopstvenata dr`ava so sopstvenoto<br />
vozilo mora da ja napu{tat Republika Makedonija. So osporenata<br />
odredba na gra|anite im bila ograni~ena sopstvenosta vrz vozilata<br />
{to se upotrebuvaat za privatni celi, bidej}i dokolku tie ostanele<br />
podolg period od 6 meseci vo tekot na 12 meseci, sredstvoto za<br />
transport }e im bilo odzemeno, odnosno istite }e bile tretirani kako<br />
carinski prekr{iteli vo sopstvenata dr`ava.<br />
Podnositelot isto taka, smeta deka osporenata odredba bila<br />
sprotivna i na ve}e potpi{anoto asocijativno ~lenstvo vo Evropskata<br />
unija so {to Republika Makedonija se obvrzala da gi po~ituva,<br />
sproveduva, usoglasuva i primenuva evropskite zakoni i regulativi so<br />
cel zapo~nuvawe pregovori za polnopravno ~lenstvo vo EU. Namesto<br />
Carinata da ja ovozmo`uva slobodata na dvi`ewe na stoki, lu|e, idei,<br />
sredstva i kapital, so osporeniot ~len bila ograni~ena slobodata na<br />
dvi`ewe na lu|e i sredstva, {to bilo sprotivno na osnovite na Evropskata<br />
unija koja po~ivala na slobodata na dvi`eweto na lu|e, stoki,<br />
kapital i idei.<br />
Poradi navedenite pri~ini osporenata odredba bila sprotivna<br />
na ~len 11 stav 3, ~len 27 stavovi 1 i 2, ~len 30 stav 1 i 3, ~len 49 stav 1,<br />
~len 51 stav 1 i 2, ~len 54 stav 3, ~len 1 od Protokolot kon Evropskata<br />
konvencija za za{tita na ~ovekovite prava i osnovnite slobodi i<br />
sprotivna na potpi{anoto i ratifikuvano asocijativno ~lenstvo na<br />
Republika Makedonija so Evropskata unija, poradi {to podnositelot<br />
na inicijativata predlaga Ustavniot sud da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na osporeniot ~len 374 to~ka v) od Uredbata i<br />
istiot da go poni{ti.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 374 od Uredbata<br />
za sproveduvawe na Carinskiot zakon, rokovite za zavr{uvawe na<br />
postapkite na privremen uvoz se:<br />
. . . .<br />
v) za sredstva za paten transport koi privatno se upotrebuvaat:<br />
- od studenti: periodot vo koj studentot ostanuva na carinskoto<br />
podra~je edinstveno za studirawe;<br />
- od lica koi izvr{uvaat zada~i koi imaat opredeleno traewe:<br />
periodot vo koj ova lice ostanuva vo carinskoto podra~je edinstveno<br />
za izvr{uvawe na svojata zada~a;<br />
- vo drugi slu~ai, vklu~uvaj}i `ivotni za javawe ili vle~ewe i<br />
vozila vle~eni od niv: {est meseci vo period od dvanaeset meseci.<br />
4. Soglasno ~lenot 9 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
gra|anite na Republika Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata<br />
nezavisno od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto<br />
poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata<br />
polo`ba i gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~len 27 od Ustavot, sekoj gra|anin na Republika Makedonija<br />
ima pravo slobodno da se dvi`i na teritorijata na Repub-<br />
616
likata i slobodno da go izbira mestoto na svoeto `iveali{te. Sekoj<br />
gra|anin ima pravo da ja napu{ti teritorijata na Republikata i da se<br />
vrati vo Republikata. Ostvaruvaweto na ovie prava mo`e da se ograni~i<br />
so zakon edinstveno vo slu~aite koga toa e potrebno zaradi za{tita<br />
na bezbednosta na Republikata, vodewe na krivi~na postapka ili<br />
za{tita na zdravjeto na lu|eto.<br />
So ~lenot 30 stavovi 1 i 3 od Ustavot, se garantira pravoto na<br />
sopstvenost i pravoto na nasleduvawe i nikomu ne mo`at da mu bidat<br />
odzemeni ili ograni~eni sopstvenosta i pravata koi proizleguvaat od<br />
nea, osven koga se raboti za javen interes utvrden so zakon.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~len 54 stav 1 od Ustavot, slobodata i pravata na ~ovekot<br />
i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so<br />
Ustavot. Soglasno stavot 3 od ~lenot 54 od Ustavot, ograni~uvaweto<br />
na slobodite i pravata ne mo`e da bide diskriminatorsko po osnov na<br />
pol, rasa, boja na ko`a, jazik, vera, nacionalno ili socijalno poteklo,<br />
imotna ili op{testvena polo`ba.<br />
Privremeniot uvoz e reguliran so Carinskiot zakon ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 39/2005 i 4/2008), vo koj vo<br />
~len 151 e opredeleno deka so postapkata na privremen uvoz se ovozmo`uva<br />
upotreba na stranska stoka vo carinskoto podra~je, so celosno<br />
ili delumno osloboduvawe od pla}awe na uvozni dava~ki i bez primena<br />
na merki na trgovska politika, ako istata e nameneta za povtoren<br />
izvoz vo nepromeneta sostojba, osven voobi~aenoto namaluvawe na vrednosta<br />
zaradi nejzinata upotreba.<br />
Soglasno ~lenot 151 od ovoj zakon, odobrenie za privremen uvoz<br />
se dava na barawe na lice koe ja upotrebuva stokata ili ja organizira<br />
nejzinata upotreba.<br />
Soglasno ~lenot 153 od Zakonot, carinskiot organ go opredeluva<br />
rokot vo koj uvoznata stoka mora da bide povtorno izvezena ili za<br />
nea da bide odredeno novo carinski dozvoleno postapuvawe ili upotreba<br />
na stoka. Toj rok mora da e dovolno dolg za da se ispolni celta na<br />
privremeniot uvoz. Stokata mo`e da ostane vo postapka na privremen<br />
uvoz najdolgo 24 meseca. Carinskiot organ, vo zavisnost od slu~aite,<br />
mo`e da odredi i pokus rok. Odredbite od ovoj stav ne ja isklu~uvaat<br />
primenata na posebnite rokovi propi{ani vo soglasnost so ~lenot 154<br />
od ovoj zakon. Vo zavisnost od isklu~itelni okolnosti, carinskiot<br />
organ mo`e, vrz osnova na obrazlo`eno i opravdano barawe na strankata,<br />
da gi prodol`i rokovite navedeni vo stavovite 1 i 2 na ovoj<br />
~len zaradi ispolnuvawe na celta na privremeniot uvoz.<br />
Soglasno ~lenot 154 to~ka 1 od Zakonot, celosno osloboduvawe<br />
od pla}awe na uvozni dava~ki vo postapkata na privremen uvoz, vo soglasnost<br />
so posebnite uslovi i rokovite opredeleni so propisot od<br />
617
~lenot 257 na ovoj zakon se odobruva, me|u drugite i za predmeti<br />
navedeni vo ovoj ~len, i za transportni sredstva.<br />
Ovie odredbi od Carinskiot zakon, ponatamu se razraboteni vo<br />
Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot zakon, koja vo ~len 370 predviduva<br />
celosno osloboduvawe od uvozni dava~ki za sredstva za paten,<br />
`elezni~ki, vozdu{en i voden transport koga tie:<br />
a) se registrirani nadvor od carinskoto podra~je na ime na<br />
lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor od carinskoto podra~je; Me|utoa,<br />
dokolku transportnite sredstva ne se registrirani, gorenavedeniot<br />
uslov mo`e da se smeta za ispolnet koga tie se sopstvenost na lice<br />
so sedi{te ili `iveali{te nadvor od carinskoto podra~je;<br />
b) se upotrebuvaat od lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor<br />
od carinskoto podra~je.<br />
Soglasno osporenata odredba na ~lenot 374 to~ka v) od Uredbata,<br />
rokovite za zavr{uvawe na postapkite na privremen uvoz se:<br />
v) za sredstva za paten transport koi privatno se upotrebuvaat:<br />
- od studenti: periodot vo koj studentot ostanuva na carinskoto<br />
podra~je edinstveno za studirawe;<br />
- od lica koi izvr{uvaat zada~i koi imaat opredeleno traewe:<br />
periodot vo koj ova lice ostanuva vo carinskoto podra~je edinstveno<br />
za izvr{uvawe na svojata zada~a;<br />
- vo drugi slu~ai, vklu~uvaj}i `ivotni za javawe ili vle~ewe i<br />
vozila vle~eni od niv: {est meseci vo period od dvanaeset meseci.<br />
Od navedenite odredbi proizleguva deka privremeniot uvoz<br />
pretstavuva posebna carinska postapka so koja se ovozmo`uva stranska<br />
stoka, vklu~itelno i vozila {to se registrirani nadvor od Makedonija,<br />
na ime na lice so sedi{te ili `iveali{te nadvor od Makedonija<br />
da se vnesat i upotrebuvaat na teritorijata na Republika Makedonija<br />
bez pla}awe na uvozni dava~ki. Vakvata stoka, vklu~uvaj}i gi i transportnite<br />
sredstva, odnosno vozilata mora da bide uvezena za odredena<br />
cel i mora da bide nameneta za povtoren izvoz vo odreden rok vo<br />
nepromeneta sostojba, osven voobi~aenata amortizacija poradi nejzinoto<br />
tro{ewe pri koristeweto. Na ovoj na~in privremeniot uvoz<br />
prakti~no ovozmo`uva i dr`avjanite na Republika Makedonija, koi se<br />
istovremeno i dr`avjani na drugi dr`avi vo koi rabotat i prestojuvaat<br />
da doa|aat vo Republika Makedonija so sopstvenite vozila kupeni<br />
i registrirani vo taa dr`ava, bez pritoa da podle`at na uvozni<br />
dava~ki za tie vozila (koi inaku, bi bile predmet na redoven uvoz, soglasno<br />
carinskite zakoni na Republika Makedonija) i so istite vozila<br />
povtorno da se vratat vo zemjata kade {to rabotat i `iveat.<br />
Od navodite vo inicijativata proizleguva deka podnositelot<br />
ne go osporuva samiot privremen uvoz, tuku rokot od {est meseci, za<br />
period od 12 meseci, kolku {to maksimum mo`e da prestojuvaat vozilata<br />
za privatna upotreba na teritorijata na Republika Makedonija.<br />
Od odredbite na Uredbata i odredbite na Carinskiot zakon proizle-<br />
618
guva deka ovoj rok ne se odnesuva za site slu~ai i deka toj mo`e i da se<br />
prodol`i. Imeno, vo samata osporena odredba e predvideno deka vo<br />
slu~aj koga sredstvata za privaten transport se upotrebuvaat od<br />
strana na studenti, toj period e vsu{nost vremeto vo koe studentot<br />
ostanuva na carinskoto podra~je edinstveno za studirawe; koga pak<br />
transportnite sredstva se upotrebuvaat od strana na lica koi<br />
izvr{uvaat zada~i koi imaat opredeleno traewe, periodot vo koj<br />
treba da zavr{i privremeniot uvoz se vrzuva za periodot vo koj ovie<br />
lica ostanuvaat vo carinskoto podra~je edinstveno za izvr{uvawe na<br />
svojata zada~a, dodeka pak rokot od {est meseci za period od 12 meseci<br />
se odnesuva na drugi, neopredeleni slu~ai. Od ovie odredbi mo`e da se<br />
zaklu~i deka donositelot na Uredbata pri opredeluvaweto na<br />
posebnite rokovi za zavr{uvawe na postapkata za privremen uvoz,<br />
sepak vodel smetka za celta poradi koja se vnesuvaat sredstvata za<br />
transport {to privatno se upotrebuvaat i licata {to gi<br />
upotrebuvaat, {to pak e vo soglasnost so navedenata odredba od ~len<br />
153 od Carinskiot zakon, spored koj rokot za povtoren izvoz na<br />
stokata mora da e dovolno dolg za da se ispolni celta na privremeniot<br />
uvoz i deka vo zavisnost od isklu~itelni okolnosti, carinskiot organ<br />
mo`e, vrz osnova na obrazlo`eno i opravdano barawe na strankata, da<br />
gi prodol`i rokovite navedeni vo ovoj ~len zaradi ispolnuvawe na<br />
celta na privremeniot uvoz.<br />
Za Sudot, spored toa, se neprifatlivi navodite vo inicijativata<br />
deka osporenata odredba pretstavuvala ozakoneta prisilba na dr`avjanite<br />
na Republika Makedonija protiv sopstvenata volja da ja napu-<br />
{tat sopstvenata dr`ava, a osobeno navodite deka so niv im bilo ograni~ena<br />
slobodata na dvi`eweto, od pri~ina {to ova pra{awe voop{to<br />
ne e predmet na regulativata od oblasta na carinite, tuku podle`i na<br />
sosema drugi pravila i propisi.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenata odreba na gra|anite<br />
im bilo ograni~eno pravoto na sopstvenost, za Sudot isto taka,<br />
se neprifatlivi. Imeno, ustavno zagarantiranoto pravo na sopstvenost<br />
ne e apsolutno pravo zatoa {to i sopstvenosta sozdava prava i obvrski<br />
i treba da slu`i za dobro na poedinecot i na zaednicata. Vo taa<br />
smisla i sopstvenosta e ograni~ena ako se raboti za javen interes utvrden<br />
so zakon. Spored misleweto na Sudot, iako vo Carinskiot zakon,<br />
izri~no ne e proklamiran javniot interes, so ovoj zakon se ureduva sistemot<br />
na carinskata za{tita na stopanstvoto na Republika Makedonija<br />
{to nesomneno pretstavuva javen interes za dr`avata. So osporenata<br />
odredba ne se ograni~uva pravoto na sopstvenost vrz sredstvata za<br />
sredstvata za paten transport, tuku naprotiv so utvrdeniot re`im na<br />
privremen uvoz ovozmo`uvaj}i tie da se koristat soglasno nivnata<br />
namena - prevoz za privatni potrebi - i na teritorijata na Republika<br />
Makedonija, bez pri toa da se pla}aat uvozni dava~ki na koi, ovie<br />
619
sredstva, soglasno nivnata namena i nivnoto stransko poteklo, inaku<br />
bi podle`ele dokolku ne postoi ovoj vid na carinska postapka.<br />
Vrz osnova na navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e osnovano<br />
da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata odredba od ~len<br />
374 to~ka v) od Uredbata za sproveduvawe na Carinskiot zakon so<br />
odredbite od Ustavot na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
620
45. U. br.77/2010 (29.09. 2010)<br />
Osporen akt<br />
Podnaslovot "Nesovesno rabotewe vo slu`bata" i ~l. 353-v od<br />
Krivi~niot zakonik („SV RM," br. 37/1996, 80/1999, 4/2002, 43/2003,<br />
19/2004, 81/2005, 60/2006, 73/2006, 7/2008, 139/2008 i 114/2009).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
^len 353-v<br />
(1) Slu`beno lice ili odgovorno lice vo javno pretprijatie<br />
ili javna ustanova koe so povreda na zakonskite propisi za sudir na<br />
interesite ili za sovesno postapuvawe pri vr{eweto na diskreciono<br />
ovlastuvawe, so propu{tawe na dol`en nadzor ili na drug na~in o~igledno<br />
nesovesno postapuva vo vr{eweto na svoite ovlastuvawa i dol-<br />
`nosti i so toa }e pribavi za sebe ili za drug nekakva korist ili na<br />
drug }e mu nanese {teta, }e se kazni so zatvor od tri meseci do tri<br />
godini.<br />
(2) Ako storitelot na deloto od stav 1 pribavi pogolema imotna<br />
korist ili predizvika pogolema imotna {teta ili pote{ko gi povredi<br />
pravata na drug, }e se kazni so zatvor od {est meseci do pet<br />
godini.<br />
(3) Ako storitelot na deloto od stav 1 pribavi zna~itelna imotna<br />
korist ili nanese zna~itelna {teta, }e se kazni so zatvor od najmalku<br />
3 godini.<br />
(4) So kaznata od stavovite 1, 2 i 3 }e se kazni i odgovorno lice,<br />
odgovorno lice vo stransko pravno lice koe ima pretstavni{tvo vo<br />
Republika Makedonija ili lice koe vr{i raboti od javen interes, ako<br />
deloto e storeno vo vr{ewe na negovoto posebno ovlastuvawe ili dol-<br />
`nost, opredeleno so zakon.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata i pokraj toa {to Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 10/2008 godina od 27<br />
fevruari 2008 godina, ne povel postapka za osporeniot ~len od Zakonot,<br />
postoele osnovi za poinakvo odlu~uvawe. Imeno, so osporeniot<br />
~len od Krivi~niot zakonik se sozdaval neednakov tretman na subjektite<br />
pome|u st. 1 i st. 4 i so toa gra|anite ne bile tretirani ednakvo<br />
621
pred Ustavot i zakonite, so {to se povreduvale ednakvosta na gra|anite<br />
od ~l. 9 na Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Ponatamu vo inicijativata se naveduva deka osporeniot ~l. 353-<br />
v od Krivi~niot zakonik bil vo sprotivnost so ~l. 14 st. 1 od Ustavot,<br />
bidej}i ne postoela jasna i precizna granica pome|u zabranetoto i<br />
dozvolenoto, so {to se sozdavala pravna nesigurnost kaj gra|anite.<br />
Navedenata zakonska odredba bila proizvolna, pau{alna bidej-<br />
}i ne mo`elo da se utvrdi precizno kazneno - pravnata odgovornost na<br />
storitelot za negovoto protivpravno povedenie.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka ne bi mo`elo da se<br />
propi{uvaat krivi~ni dela so blanketni normi, kako {to e vo slu-<br />
~ajov.<br />
Poradi navedenoto smetame deka so osporenata zakonska odredba<br />
se povreduval ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3, ~l. 9, ~l. 13 st. 1, ~l. 51 i ~l. 54 st.<br />
4 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Na krajot od inicijativata, podnositelot istaknuva deka pri<br />
odlu~uvaweto Sudot treba da go ima vo vid i faktot {to po prethodnoto<br />
Re{enie U. br. 10/2008 od 27. 02. 2008 godina so koe ne e povedena<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na sega povtorno osporeniot ~len<br />
od Krivi~niot zakonik, Sudot odlu~uvaj}i vo nepotpoln sostav od 5<br />
sudii, namesto od 9 sudii, iako bilo toa propi{ano so Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
Istovremeno, se predlaga i donesuvawe na Zakonot za vremena<br />
merka so koe }e se zabranat od izvr{uvawe site poedine~ni akti i dejstvija<br />
doneseni, odnosno prezemeni vrz osnova na osporenata odredba.<br />
622<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 10/<br />
2008 od 27. 02. 2008 godina ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na podnaslovot: "Nesovesno rabotewe vo slu`bata" i na ~l. 353-v<br />
od Krivi~niot zakonik ("SV RM," br. 37/1996, 80/1999, 4/2002, 43/2003,<br />
19/2004, 81/2005, 60/2006, 73/2006 i 7/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: ^lenot 353-v od Krivi~niot<br />
zakonik, koj e osporen so inicijativata, e sistematiziran vo Posebniot<br />
del od Zakonikot, vo koj se propi{uvaat konkretnite krivi~ni<br />
dela i sankciite koi mo`at da se izre~at za sekoe krivi~no delo, vo<br />
Glava triesetta, vo koja se propi{uvaat krivi~nite dela protiv slu`benata<br />
dol`nost. Vo osporeniot ~l. 353-v e sankcionirano nesovesnoto<br />
rabotewe vo slu`bata.<br />
Osnovniot oblik na deloto i site negovi elementi, vklu~uvaj}i<br />
go i dejstvieto na izvr{uvawe e propi{an vo st. 1 od ovoj ~len, spored<br />
koj slu`beno lice ili odgovorno lice vo javno pretprijatie ili javna<br />
ustanova koe so povreda na zakonskite propisi za sudir na interesite<br />
ili za sovesno postapuvawe pri vr{eweto na diskreciono ovlastu-
vawe, so propu{tawe na dol`en nadzor ili na drug na~in o~igledno<br />
nesovesno postapuva vo vr{eweto na svoite ovlastuvawa i dol`nosti<br />
i so toa }e pribavi za sebe ili za drug nekakva korist ili na drug }e<br />
mu nanese {teta, }e se kazni so zatvor od tri meseci do tri godini.<br />
Vo st. 2 i 3 od ovoj ~len od Zakonikot sankcionirani se pote{-<br />
kite odnosno kvalificiranite oblici na ova delo koi se sostojat vo<br />
pribavuvawe na pogolema imotna korist ili predizvikuvawe pogolema<br />
imotna {teta ili pote{ka povreda na pravata na drug (st. 2) za {to e<br />
predvidena pote{ka kazna (zatvor od {est meseci do pet godini). Vo<br />
st. 3 pote{kiot oblik na deloto se sostoi vo pribavuvawe zna~itelna<br />
imotna korist ili nanesuvawe na zna~itelna {teta, za {to propi{anata<br />
kazna e zatvor od edna do deset godini.<br />
Vo st. 4 na osporeniot ~len od Zakonot e predvidena krivi~no<br />
pravna odgovornost za delata od prethodnite stavovi za odgovorno<br />
lice, odgovorno lice vo stransko pravno lice koe ima pretstavni{tvo<br />
vo Republika Makedonija ili lice koe vr{i raboti od javen interes,<br />
ako deloto e storeno vo vr{ewe na negovoto posebno ovlastuvawe ili<br />
dol`nost, opredeleno so zakon.<br />
Iako so inicijativata se osporuva ~l. 353-v od Krivi~niot zakonik<br />
vo celost, vo su{tina navodite se odnesuvaat na na~inot na koj<br />
zakonodavecot go propi{al dejstvieto na izvr{uvawe na krivi~noto<br />
delo nesovesno rabotewe vo slu`bata. Imeno za podnositelot na inicijativata<br />
problemati~no e utvrduvaweto na kaznena odgovornost i<br />
koga liceto od izvr{itelskiot krug deloto }e go stori na drug na~in.<br />
Poa|aj}i od analizata na sodr`inata na osporeniot ~len, a od<br />
aspekt na ovie navodi vo inicijativata, proizleguva deka vo ovoj ~len<br />
zakonodavecot se opredelil za alternativno odreduvawe na dejstvieto<br />
na ova krivi~no delo. Imeno od opisot na bitieto na deloto (st. 1)<br />
proizleguva deka ova delo mo`e da se izvr{i so: 1) povreda na<br />
zakonskite propisi za sudir na interesite ili za sovesno postapuvawe<br />
pri vr{eweto na diskreciono ovlastuvawe, 2) so propu{tawe na dol-<br />
`en nadzor ili 3) so o~igledno nesovesno postapuvawe na drug na~in.<br />
Posledniot na~in na izvr{uvawe na deloto vsu{nost se sostoi<br />
vo svesno nepravilno vr{ewe na slu`bata koe mo`e da se manifestira<br />
na razli~ni na~ini, odnosno so postapuvawe sprotivno na zakonskite<br />
propisi za rabotewe vo slu`bata, nepridr`uvawe na tehni~kite i drugite<br />
pravila pri raboteweto, neprezemawe na soodvetni merki za efikasno<br />
obavuvawe na slu`bata, propu{tawe na slu`beni dol`nosti i<br />
sli~no. Od samiot opis na deloto me|utoa proizleguva deka ne sekoe<br />
nesovesno vr{ewe na slu`bata pretstavuva krivi~no delo, kako {to<br />
smeta podnositelot na inicijativata. Imeno, samiot zakon utvrduva<br />
opredelen kvalifikativ, odnosno stepen na nesovesnost koj mora da<br />
bide ispolnet za da postoi krivi~no-pravna odgovornost. Imeno, Zakonikot<br />
bara takvoto nesovesno postapuvawe vo vr{eweto na slu`benite<br />
ovlastuvawa i dol`nosti da bide o~igledno. Toa prakti~no<br />
623
zna~i deka sekoe nesovesno vr{ewe na slu`bata seu{te ne zna~i krivi~no<br />
delo, tuku samo ona odnesuvawe koe spored okolnostite na slu-<br />
~ajot, mo`e da se smeta za o~igledno nesovesno postapuvawe na slu-<br />
`benoto lice. Ottuka za opredeluvawe na ovoj oblik na dejstvieto na<br />
krivi~noto delo nesovesno rabotewe vo slu`bata od zna~ewe e opredeluvaweto<br />
na toa {to se podrazbira pod poimot "o~igledno“, {to e<br />
isto taka zna~ajno i za razgrani~uvawe na ova delo od nesovesnoto<br />
postapuvawe za koe postoi disciplinska odgovornost. Odreduvaweto<br />
na ovoj poim pak e zada~a na sudot, koj vo sekoj konkreten slu~aj, so<br />
ogled na site objektivni i subjektivni okolnosti na deloto procenuva<br />
dali stanuva zbor za o~igledno nesovesno postapuvawe na slu`benoto<br />
lice.<br />
Pokraj toa, kaj ova krivi~no delo zakonski kriminalizirano ne<br />
e samo dejstvieto na izvr{uvawe. Pokraj dejstvieto (storuvawe, propu-<br />
{tawe) za postoeweto na deloto potrebno e da nastapi i opredelena<br />
posledica koja se sostoi vo pribavuvawe, za sebesi ili za drug, na<br />
nekakva korist ili nanesuvawe na {teta (obi~na, pogolema ili zna~itelna<br />
korist odnosno {teta ili pote{ka povreda na pravata na drug).<br />
Zna~i stanuva zbor za slo`eno delo, so kombiniran zakonski opis<br />
opredelen preku pove}e oblici (dejnosten i posledi~en opis).<br />
Ottuka proizleguva deka zakonodavecot, iako pravnotehni~ki<br />
go propi{al dejstvieto na izvr{uvawe taka {to toa opfa}a, pokraj<br />
izre~no i precizno opredelenite, i dejstvija koi se nedefinirani, sepak<br />
na precizen na~in opredelil koga }e se smeta deka e izvr{eno krivi~noto<br />
delo nesovesno rabotewe vo slu`bata, poradi {to za Sudot se<br />
neprifatlivi navodite vo inicijativata deka odredbata bila neprecizna,<br />
nepodobna za primena i deka ovozmo`uvala diskreciono pravo<br />
na javniot obvinitel vo nejzinata primena.<br />
Argumentite za razli~no tolkuvawe i primena na osporenata<br />
odredba od slu~aj do slu~aj istaknati vo inicijativata, za Sudot se neprifatlivi,<br />
od pri~ina {to primenata na odredbite od Posebniot del<br />
na Krivi~niot zakonik vo konkretni slu~ai sekoga{ e fakti~ko pra-<br />
{awe, odnosno ocenka na sudot koj ja vodi krivi~nata postapka e dali<br />
vo konkretniot slu~aj se ostvareni zakonskite elementi na krivi~noto<br />
delo za koe se tovari obinetiot od {to }e zavisi i negovata krivi~na<br />
odgovornost. Spored misleweto na Sudot, za primenata na odredbata,<br />
od ustaven aspekt e zna~ajno dali taa gi sodr`i jasno i precizno<br />
site elementi vrz osnova na koi mo`e da se utvrdi kazneno-pravnata<br />
odgovornost na storitelot za negovoto protivpravno povedenie. Ova<br />
osobeno se odnesuva na dejstvieto na izvr{uvaweto koe, soglasno na-<br />
~eloto na zakonitost, mora da bide utvrdeno vo zakonskiot opis. So<br />
toa se obezbeduva samo povedenie {to e soodvetno so zakonskiot opis<br />
da mo`e da se podvede pod taa odredba i da se smeta za krivi~no delo.<br />
Izborot na zakonodavno-pravnata tehnika pri utvrduvawe na opisot<br />
na dejstvieto na izvr{uvawe pak, e pra{awe za {to odlu~uva zakono-<br />
624
davecot, a ne Ustavniot sud. Vpro~em, vakov kombiniran opis na zakonskite<br />
bitija se sretnuva vo golem broj na drugi krivi~ni dela predvideni<br />
vo Krivi~niot zakonik (pr. protivpravno li{uvawe od sloboda<br />
- ~l. 140; povreda na tajnosta na pismata - ~l. 147; neovlasteno snimawe<br />
- ~l. 152; spre~uvawe ili sme}avawe javen sobir - ~l. 155; povreda<br />
na avtorsko pravo - ~l. 157; spre~uvawe na izbori i glasawe - ~l. 158;<br />
povreda na izbira~ko pravo - ~l. 159; uni{tuvawe na izborni ispravi -<br />
~l. 164; promena na semejna sostojba - ~l. 199; prenesuvawe zarazna bolest<br />
- ~l. 205 i mnogu drugi).<br />
Ottuka, spored Sudot, vo osporenata odredba od ~l. 353-v od<br />
Krivi~niot zakonik nesomneno se sodr`ani osnovnite elementi na<br />
krivi~noto delo nesovesno rabotewe vo slu`bata (storitelot na deloto,<br />
dejstvieto na izvr{uvawe, posledicata i kaznata) poradi {to Sudot<br />
utvrdi deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nejzinata soglasnost<br />
so odredbite od Ustavot na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 al. 1 od Ustavot Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Spored ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako za<br />
istata rabota ve}e odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 10/<br />
2008 od 27. 02. 2008 godina ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na podnaslovot: "Nesovesno rabotewe vo slu`bata" i ~l. 353-v od<br />
Krivi~niot zakonik. Ova zatoa {to, spored Sudot, od osporenata zakonska<br />
odredba proizleguvalo deka zakonodavecot, iako pravno-tehni~ki<br />
go propi{al dejstvieto na izvr{uvawe taka {to toa opfa}a, pokraj<br />
izre~no i precizno opredelenite, i dejstvija koi se nedefinirani, sepak<br />
na precizen na~in opredelil koga }e se smeta deka e izvr{eno krivi~noto<br />
delo nesovesno rabotewe vo slu`bata, poradi {to za Sudot se<br />
neprifatlivi navodite vo inicijativata deka odredbata bila neprecizna,<br />
nepodobna za primena i deka ovozmo`uvala diskreciono pravo<br />
na javniot obvinitel vo nejzinata primena.<br />
Argumentite za razli~no tolkuvawe i primena na osporenata<br />
odredba od slu~aj do slu~aj istaknati vo inicijativata, za Sudot se neprifatlivi,<br />
od pri~ina {to primenata na odredbite od Posebniot del<br />
na Krivi~niot zakonik vo konkretni slu~ai sekoga{ e fakti~ko pra-<br />
{awe, odnosno ocenka na sudot koj ja vodi krivi~nata postapka e dali<br />
vo konkretniot slu~aj se ostvareni zakonskite elementi na krivi~noto<br />
delo za koe se tovari obinetiot od {to }e zavisi i negovata krivi~na<br />
odgovornost. Spored misleweto na Sudot, za primenata na odredbata,<br />
od ustaven aspekt e zna~ajno dali taa gi sodr`i jasno i precizno<br />
625
site elementi vrz osnova na koi mo`e da se utvrdi krivi~nopravnata<br />
odgovornost na storitelot za negovoto protivpravno povedenie. Ova<br />
osobeno se odnesuva na dejstvieto na izvr{uvaweto koe, soglasno na~eloto<br />
na zakonitost, mora da bide utvrdeno vo zakonskiot opis. So toa<br />
se obezbeduva samo povedenie {to e soodvetno so zakonskiot opis da<br />
mo`e da se podvede pod taa odredba i da se smeta za krivi~no delo.<br />
Izborot na zakonodavno-pravnata tehnika pri utvrduvawe na opisot<br />
na dejstvieto na izvr{uvawe pak, e pra{awe za {to odlu~uva zakonodavecot,<br />
a ne Ustavniot sud.<br />
So novopodnesenata inicijativa, povtorno od istiot podnositel<br />
Stamen Filipov od Skopje, se osporuva podnaslovo "Nesovesno rabotewe<br />
vo slu`bata" i ~l. 353-v od Krivi~niot zakonik, od istite pri-<br />
~ini poradi koi bil osporen navedeniot podnaslov i ~lenot od Zakonot<br />
vo prethodnata inicijativata, po koja Sudot raspraval, a koja bez<br />
ogled na brojot na sudiite e legitimna i po koja ocenil deka nema<br />
elementi na neustavnost.<br />
Spored na{e mislewe, pri~inite i argumentite izneseni vo novopodnesenata<br />
inicijativa ne se od vlijanie za poinakvo odlu~uvawe<br />
na Sudot od ona {to ve}e odlu~il so Re{enie U. br. 10/2008, poradi<br />
{to smetame deka nema osnovi povtorno da odlu~uva za istata rabota<br />
inicirana so sega podnesenata inicijativa poradi {to vo slu~ajov se<br />
ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata vo smisla na citiranata<br />
delovni~ka odredba.<br />
Soglasno napravenata ustavnosudska analiza, se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot, zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na podnaslovot "Nesovesno rabotewe vo slu`bata"<br />
i ~l. 353-v od Krivi~niot zakonik („SV RM," br.37/1996, 80/1999,<br />
4/2002, 43/2003, 19/2004, 81/2005, 60/2006, 73/2006, 7/2008, 139/2008 i<br />
114/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 2 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 29<br />
septemvri 2010 godina, donese<br />
626<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na podnaslovot "Nesovesno rabotewe vo slu`bata"<br />
i ~len 353-v od Krivi~niot zakonik ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 37/1996, 80/1999, 4/2002, 43/2003, 19/2004, 81/2005, 60/<br />
2006, 73/2006, 7/2008, 139/2008 i 114/2009).
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata i pokraj toa {to Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 10/2008 godina od 27<br />
fevruari 2008 godina, ne povel postapka za osporeniot ~len od Zakonot,<br />
postoele osnovi za poinakvo odlu~uvawe. Imeno, so osporeniot<br />
~len od Krivi~niot zakonik se sozdaval neednakov tretman na subjektite<br />
pome|u stavot 1 i stavot 4 i so toa gra|anite ne bile tretirani<br />
ednakvo pred Ustavot i zakonite, so {to se povreduvale ednakvosta na<br />
gra|anite od ~len 9 na Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Ponatamu vo inicijativata se naveduva deka osporeniot ~len<br />
353-v od Krivi~niot zakonik bil vo sprotivnost so ~len 14 stav 1 od<br />
Ustavot, bidej}i ne postoela jasna i precizna granica pome|u zabranetoto<br />
i dozvvolenoto, so {to se sozdavala pravvna nesigurnost kaj<br />
gra|anite.<br />
Navedenata zakonska odredba bila proizvolna, pau{alna bidej}i<br />
ne mo`elo da se utvrdi precizno kazneno - pravnata odgovornost na<br />
storitelot za negovoto protivpravno povedenie.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka ne bi mo`elo da se<br />
propi{uvaat krivi~ni dela so blanketni normi, kako {to e vo slu-<br />
~ajov.<br />
Poradi navedenoto smetame deka so osporenata zakonska odredba<br />
se povreduval ~len 8 stav 1 alinei 1 i 3, ~len 9, ~len 13 stav 1, ~len<br />
51 i ~len 54 stav 4 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Na krajot od inicijativata, podnositelot istaknuva deka pri<br />
odlu~uvaweto Sudot treba da go ima vo vid i faktot {to po prethodnoto<br />
Re{enie U. br. 10/2008 od 27 fevruari 2008 godina so koe ne e povedena<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na sega povtorno osporeniot<br />
~len od Krivi~niot zakonik, Sudot odlu~uvaj}i vo nepotpoln sostav<br />
od 5 sudii, namesto od 9 sudii, iako bilo toa propi{ano so Ustavot<br />
na Republika Makedonija.<br />
Istovremeno, se predlaga i donesuvawe na Zakonot za vremena<br />
merka so koe }e se zabranat od izvr{uvawe site poedine~ni akti i dejstvija<br />
doneseni, odnosno prezemeni vrz osnova na osporenata odredba.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 353-v od Krivi~niot<br />
zakonik se predviduva:<br />
(1) Slu`beno lice ili odgovorno lice vo javno pretprijatie<br />
ili javna ustanova koe so povreda na zakonskite propisi za sudir na<br />
interesite ili za sovesno postapuvawe pri vr{eweto na diskreciono<br />
ovlastuvawe, so propu{tawe na dol`en nadzor ili na drug na~in o~igledno<br />
nesovesno postapuva vo vr{eweto na svoite ovlastuvawa i dol`nosti<br />
i so toa }e pribavi za sebe ili za drug nekakva korist ili na<br />
drug }e mu nanese {teta, }e se kazni so zatvor od tri meseci do tri<br />
627
godini.<br />
(2) Ako storitelot na deloto od stav 1 pribavi pogolema imotna<br />
korist ili predizvika pogolema imotna {teta ili pote{ko gi povredi<br />
pravata na drug, }e se kazni so zatvor od {est meseci do pet godini.<br />
(3) Ako storitelot na deloto od stav 1 pribavi zna~itelna<br />
imotna korist ili nanese zna~itelna {teta, }e se kazni so zatvor od<br />
najmalku 3 godini.<br />
(4) So kaznata od stavovite 1, 2 i 3 }e se kazni i odgovorno lice,<br />
odgovorno lice vo stransko pravno lice koe ima pretstavni{tvo vo<br />
Republika Makedonija ili lice koe vr{i raboti od javen interes, ako<br />
deloto e storeno vo vr{ewe na negovoto posebno ovlastuvawe ili dol-<br />
`nost, opredeleno so zakon.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 1 od Ustavot Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Spored ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako za<br />
istata rabota ve}e odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 10/<br />
2008 od 27 fevruari 2008 godina ne povel postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na podnaslovot: „Nesovesno rabotewe vo slu`bata“ i ~lenot<br />
353-v od Krivi~niot zakonik. Ova zatoa {to, spored Sudot, od<br />
osporenata zakonska odredba proizleguvalo deka zakonodavecot, iako<br />
pravno-tehni~ki go propi{al dejstvieto na izvr{uvawe taka {to toa<br />
opfa}a, pokraj izre~no i precizno opredelenite, i dejstvija koi se nedefinirani,<br />
sepak na precizen na~in opredelil koga }e se smeta deka e<br />
izvr{eno krivi~noto delo nesovesno rabotewe vo slu`bata, poradi<br />
{to za Sudot se neprifatlivi navodite vo inicijativata deka odredbata<br />
bila neprecizna, nepodobna za primena i deka ovozmo`uvala diskreciono<br />
pravo na javniot obvinitel vo nejzinata primena.<br />
Argumentite za razli~no tolkuvawe i primena na osporenata<br />
odredba od slu~aj do slu~aj istaknati vo inicijativata, za Sudot se neprifatlivi,<br />
od pri~ina {to primenata na odredbite od Posebniot del<br />
na Krivi~niot zakonik vo konkretni slu~ai sekoga{ e fakti~ko pra-<br />
{awe, odnosno ocenka na sudot koj ja vodi krivi~nata postapka e dali<br />
vo konkretniot slu~aj se ostvareni zakonskite elementi na krivi~noto<br />
delo za koe se tovari obinetiot od {to }e zavisi i negovata krivi~na<br />
odgovornost. Spored misleweto na Sudot, za primenata na odredbata,<br />
od ustaven aspekt e zna~ajno dali taa gi sodr`i jasno i precizno<br />
site elementi vrz osnova na koi mo`e da se utvrdi kazneno-pravnata<br />
odgovornost na storitelot za negovoto protivpravno povedenie. Ova<br />
osobeno se odnesuva na dejstvieto na izvr{uvaweto koe, soglasno na-<br />
~eloto na zakonitost, mora da bide utvrdeno vo zakonskiot opis. So<br />
toa se obezbeduva samo povedenie {to e soodvetno so zakonskiot opis<br />
da mo`e da se podvede pod taa odredba i da se smeta za krivi~no delo.<br />
628
Izborot na zakonodavno-pravnata tehnika pri utvrduvawe na opisot<br />
na dejstvieto na izvr{uvawe pak, e pra{awe za {to odlu~uva zakonodavecot,<br />
a ne Ustavniot sud.<br />
So novopodnesenata inicijativa, povtorno od istiot podnositel<br />
Stamen Filipov od Skopje, se osporuva podnaslovo "Nesovesno rabotewe<br />
vo slu`bata“ i ~lenot 353-v od Krivi~niot zakonik, od istite<br />
pri~ini poradi koi bil osporen navedeniot podnaslov i ~lenot od Zakonot<br />
vo prethodnata inicijativata, po koja Sudot raspraval, a koja<br />
bez ogled na brojot na sudiite e legitimna i po koja ocenil deka nema<br />
elementi na neustavnost.<br />
Spored Sudot, pri~inite i argumentite izneseni vo novopodnesenata<br />
inicijativa ne se od vlijanie za poinakvo odlu~uvawe na Sudot<br />
od ona {to ve}e odlu~il so Re{enie U. br. 10/2008, poradi {to Sudot<br />
oceni deka nema osnovi povtorno da odlu~uva za istata rabota inicirana<br />
so sega podnesenata inicijativa poradi {to vo slu~ajov se<br />
ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata vo smisla na citiranata<br />
delovni~ka odredba.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
629
630
46. U. br. 279/2009 (6. 10. 2010)<br />
Osporeni odredbi<br />
^len 33 st. 1, ~l. 89 st. 10 i 11 ~l. 90 st. 5 od Zakonot za prevoz<br />
vo patniot soobra}aj ("SV RM," br. 68/2004, 127/2006, 114/2009 i 83/<br />
2010).<br />
Sodr`ina na osporeni odredbi<br />
^len ZZ<br />
(pred negovata izmena)<br />
Prevoznikot mora da prodava vozni bileti na organizirani mesta<br />
za prodavawe kako {to se avtobuski stanici, agencii i pretstavni-<br />
{tva.<br />
Po isklu~ok od stavot 1 na ovoj ~len prevoznikot mo`e da prodava<br />
vozni bileti i vo avtobusot, tamu kade {to nema organizirani mesta<br />
za proda`ba.<br />
Prevoznikot, avtobuskata stanica, agencijata i pretstavni{tvoto<br />
mo`at da prodavaat vozni bileti samo za odobrenite linii vo soglasnost<br />
so odobreniot vozen red i cenata.<br />
Prevoznikot mo`e na celata linija da vr{i prevoz i so pove}e<br />
vozila.<br />
^len 33<br />
(po negovata izmena koj se osporuva)<br />
1) Prevoznikot mora da prodava vozni bileti na organizirani<br />
mesta za prodavawe kako {to se avtobuskite stanici.<br />
2) Po isklu~ok od stavot 1 na ovoj ~len prevoznikot mo`e da<br />
prodava vozni bileti i vo avtobusot, tamu kade {to nema organizirani<br />
mesta za proda`ba pri {to e dol`en da izdade fiskalna smetka za prodadenite<br />
bileti.<br />
3) Prevoznikot i avtobuskata stanica mo`at da prodavaat vozni<br />
bileti samo za odobrenite linii za koi e izdadena dozvola vo soglasnost<br />
so odobreniot vozen red i cenata.<br />
4) Vozniot bilet {to go izdava prevoznikot sodr`i:<br />
- naziv na prevoznikot;<br />
- mesto na trgnuvawe i pristignuvawe, odnosno zona na vr{ewe<br />
za op{tinskiot liniski prevoz;<br />
- period na va`ewe na biletot i<br />
631
- cena na prevozot.<br />
5) Prevoznikot mo`e na celata linija da vr{i prevoz i so pove}e<br />
vozila (bis vozewe).<br />
^len 89<br />
(1) Dr`avniot inspektor za paten soobra}aj ima pravo da donese<br />
re{enie za:<br />
10) Odzemawe na soobra}ajnata dozvola posle vtoriot pat od<br />
stavot 1 alineja 1 na ovoj ~len dr`avniot inspektor donesuva re{enie<br />
so koe go odzema voziloto. (osporen i izbri{an so izmenite)<br />
11) Postapkata za odzemawe na vozilo ja propi{uva ministerot<br />
za transport i vrski. (osporen i izbri{an so izmenite)<br />
^len 90<br />
(1) Ovlasteniot inspektor za paten soobra}aj na op{tinata ili<br />
ovlasteniot inspektor za paten soobra}aj na gradot Skopje ima pravo<br />
da donese re{enie za:<br />
(5) Dokolku soobra}ajnata dozvola od stavot 1 alineja 1 na ovoj<br />
~len e odzemena po vtor pat, inspektorite za paten soobra}aj }e donesat<br />
re{enie za odzemawe na voziloto. (osporen i izbri{an so<br />
izmenite)<br />
632<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite od podnositelot na inicijativata Stamen Filipov<br />
koj go osporuva ~l. 33 st. 1 od Zakonot, ovoj ~len pred da bide<br />
izmenet ureduval deka prevoznikot mora da prodava vozni bileti na<br />
organizirani mesta za prodavawe kako {to se avtobuski stanici, agencii<br />
i pretstavni{tva, a so izmenite na Zakonot prevoznikot moral da<br />
prodava vozni bileti na organizirani mesta za prodavawe samo na<br />
avtobuskite stanici, {to spored podnositelot na inicijativata bilo<br />
protivustavno bidej}i agenciite i pretstavni{tvata kako prevoznici<br />
pove}e ne mo`ele da gi koristat ve}e steknatite prava so prethodno<br />
normiranata odredba od Zakonot, odnosno ne mo`ele da prodavaat vozni<br />
bileti kako {to toa go pravele avtobuskite stanici. Na toj na~in,<br />
tie bile dovedeni vo neramnopravna polo`ba na pazarot vo odnos na<br />
avtobuskite stanici i se doveduvale vo pra{awe nivnite legitimni<br />
o~ekuvawa, odnosno nivnite prava koi gi imale do momentot na vleguvawe<br />
vo sila na izmenite na Zakonot, a istoto pretstavuvalo i povreda<br />
na pravnata sigurnost na gra|anite kako element na vladeeweto na<br />
pravoto od ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot. So osporenoto zakonsko re{enie<br />
avtobuskite stanici, spored podnositelot imale monopolska polo-<br />
`ba i monopolsko odnesuvawe na pazarot, so {to se povreduval ~l. 55<br />
od Ustavot, na {teta na agenciite i pretstavni{tvata, odnosno so<br />
osporenata odredba od Zakonot, ne bila obezbedena ednakva pravna po-
lo`ba na site subjekti na pazarot. Naveduva i deka so samoto toa im<br />
bile odzemeni i ograni~eni ustavno zagarantiranite prava na sopstvenost<br />
i na rabota na agenciite i pretstavni{tvata i pravata koi proizleguvale<br />
od sopstvenosta, so {to se povreduvale i odredbite od ~l. 30<br />
st. 1 i 32 st. 1 i 2 od Ustavot, zatoa {to se doveduvale vo pra{awe nivnata<br />
rabota i opstanok vo op{testvoto, so {to se povreduvale i odredbite<br />
od ~l. 9 od Ustavot. Podnositelot naveduva i deka pri normiraweto<br />
na osporenata zakonska odredba, zakonodavecot ne gi zemal predvid<br />
odredbite od ~l. 12 t. 1, 3, 4, 5 i 6 od Zakonot za turisti~kata dejnost<br />
spored koi turisti~kite agencii vr{ele usluga na organizirawe<br />
proda`ba na bileti, prifa}awe i prevoz na patnici i proda`ba i<br />
posreduvawe vo proda`ba na bileti ili rezervacija na mesta za site<br />
vidovi prevozni sredstva. Od tie pri~ini predlaga da se povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 33 od Zakonot kako sprotiven<br />
na ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 6 i 7, ~l. 9 st. 2, ~l. 30 st. 1 i 3, ~l. 32 st. 1 i 2, ~l. 51,<br />
~l. 54 st. 1 i ~l. 55 od Ustavot na Republika Makedonija, kako i donesuvawe<br />
na re{enie za vremena merka za zapirawe od izvr{uvawe na<br />
poedine~nite akti i dejstvija, doneseni, odnosno prezemeni vrz osnova<br />
na osporenata zakonska odredba, bidej}i so nejzinoto izvr{uvawe bi<br />
mo`ele da nastanat te{ko otstranlivi posledici.<br />
Podnositelot na vtorata inicijativa Euro Turing od Skopje,<br />
go osporuva ~l. 33 st. 1 od Zakonot naveduvaj}i deka toj bil sprotiven<br />
na ~l. 55 st. 2 od Ustavot, bidej}i turisti~kite agencii so ova zakonsko<br />
re{enie ne mo`ele da prodavaat vozni bileti, a so toa se ovozmo`uvala<br />
monopolska pozicija na avtobuskite stanici, koi spored podnositelot<br />
tie bile i prevoznici, a gi diskriminiralo drugite prevoznici<br />
koi so vakvoto ureduvawe bile prinudeni nivnite ekonomski<br />
mo`nosti da gi dobijat preku drugi.<br />
Podnositelite na tretata inicijativa TD Rasim turizam od s.<br />
Vele{ta i drugi 28 podnositeli, go osporuvaat ~l. 33 st. 1 od Zakonot,<br />
bidej}i so ova zakonsko re{enie edinstveno avtobuskite stanici bile<br />
legitimni mesta kade mo`elo da se prodavaat i kupuvaat avtobuski<br />
bileti, dodeka vozni bileti ne mo`ele da se prodavaat vo turisti~kite<br />
agencii i pretstavni{tvata na istite, na koj na~in se ovozmo`uvala<br />
monopolska pozicija na prevoznicite koi istovremeno se i sopstvenici<br />
na avtobuski stanici na {teta na turisti~kite agencii i ne<br />
se obezbeduvala ednakva pravna polo`ba na ekonomskite subjekti na<br />
pazarot, {to bilo sprotivno na ~l. 55 od Ustavot. Podnositelite na<br />
inicijativata gi osporuvaat i ~l. 89 st. 10 i 11 i 90 st. 5 od Zakonot<br />
koi predviduvaat deka dr`avniot ili ovlasteniot inspektor za paten<br />
soobra}aj mo`at da donesat re{enie za odzemawe na vozilo dokolku<br />
soobra}ajnata dozvola e odzemena po vtor pat, bidje}i tie odredbi<br />
bile sprotivni na ~l. 30 od Ustavot so koj se garantira sopstvenosta i<br />
zabranata za odzemawe ili ograni~uvawe na sopstvenosta i pravata<br />
633
koi proizleguvaat od nea, so isklu~ok koga se raboti za javen interes<br />
utvrden so zakon.<br />
Podnositelot na ~etvrtata inicijativa Slobodan Nova~ki od<br />
Skopje, go osporuva ~l. 33 st. 1 vo delot: "kako {to se avtobuskite stanici"<br />
od Zakonot so identi~ni navodi kako i prvata inicijativa.<br />
634<br />
Fakti~ka sostojba i pravno milsewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 i 7, od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
i slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto se edni od temelnite<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
So ~l. 9 st. 2 od Ustavot, e opredeleno deka gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~l. 32 st. 1 i 2 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
bezbednost za vreme na privremena nevrabotenost i sekomu, pod<br />
ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon i sekoj e dol`en da gi po~ituva ustavot i zakonite.<br />
So ~l. 55 od Ustavot se garanitira slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto,<br />
ustavnata opredelba deka Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot koja prezema merki<br />
protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto odnesuvawe na pazarot,<br />
kako i ustavnata opredelba deka slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto<br />
mo`at da se ograni~at so zakon edinstveno zaradi odbranata<br />
na Republikata, za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata sredina<br />
ili zdravjeto na lu|eto.<br />
So Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj propi{ani se uslovite<br />
i na~inot vrz osnova na koi mo`e da se vr{i prevoz na patnici i<br />
stoka vo vnatre{niot i me|unarodniot paten soobra}aj.<br />
Vo Glava IV. t. 1 od Zakonot, se opredeleni i uslovite i na~inot<br />
pod koi prevoznikot mo`e da vr{i me|uop{tinski liniski prevoz<br />
na patnici.<br />
Soglasno ~l. 25 st. 1 od Zakonot, e opredeleno deka prevoznikot<br />
so vr{ewe na me|uop{tinski liniski prevoz na patnici mo`e da otpo-<br />
~ne po dobivawe na dozvola za opredelena linija izdadena od Ministerstvoto<br />
za transport i vrski.<br />
So osporeniot ~l. 33 st. 1 od Zakonot, e opredelena obvrska za<br />
prevoznikot da prodava vozni bileti na organizirani mesta za prodavawe<br />
kako {to se avtobuski stanici. Vo st. 2 od ovoj ~len e opredelen e<br />
isklu~ok od st. 1, odnosno opredelena e mo`nost prevoznikot da prodava<br />
vozni bileti i vo avtobusot vo slu~ai koga nema organizirani mesta<br />
za proda`ba i obvrska za prevoznikot za izdavawe na fiskalna smetka<br />
za prodadenite bileti. Vo st. 3 od istiot ~len od Zakonot, e opredel-
eno deka prevoznikot i avtobuskata stanica mo`at da prodavaat vozni<br />
bileti samo za odobreni linii za koi e izdadena dozvola vo soglasnost<br />
so odobreniot vozen red i cenata.<br />
Spored ~l. 56 st. 2 od Zakonot, na avtobuskite stanici, mo`e da<br />
se vr{i rezervacija i proda`ba na bileti samo za linii za koi e izdadena<br />
dozvola i registriran vozen red. Avtobuskata stanica soglasno<br />
~l. 60 st. 1 od Zakonot, e dol`na da vodi dnevnik za doa|aweto i poa|aweto<br />
na avtobusite.<br />
Od analizata na zakonskite odredbi se utvrdi deka za vr{eweto<br />
na dejnosta me|uop{tinski liniski prevoz na patnici, zakonodavecot<br />
utvrdil opredeleni uslovi i obvrski za prevoznicite koi treba da gi<br />
ispolnat i na koi treba da se pridr`uvaat vo vr{eweto na ovaa dejnost.<br />
Imeno, prevoznikot za da otpo~ne so me|uop{tinski liniski<br />
prevoz na patnici potrebno e da poseduva dozvola za opredelena linija<br />
izdadena od Ministerstvoto za transport i vrski. Isto taka,<br />
zakonodavecot so ~l. 33 st. 1 od Zakonot, koj se osporuva, opredlil deka<br />
avtobuskite stanici pretstavuvaat organizirani mesta za proda`ba na<br />
vozni bileti i obvrska za prevoznikot da gi prodava voznite bileti na<br />
ovie mesta, a vo st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, opredelena e mo`nosta<br />
za prodavawe na vozni bileti i vo avtobusot, no vo slu~ai kade nema<br />
organizirani mesta za proda`ba, za {to prevoznikot e dol`en da izdade<br />
fiskalna smetka za prodadenite bileti. Na ovoj na~in zakonodavecot<br />
opredelil deka samo prevoznikot i avtobuskite stanici mo`at da<br />
prodavaat vozni bileti za me|uop{tinski liniski prevoz, no samo za<br />
odobreni linii za koi e izdadena dozvola vo soglasnost so odobreniot<br />
vozen red i cenata (st. 3 od ~l. 33 od Zakonot).<br />
Zakonskoto re{enie od ~l. 33 od Zakonot, pretstavuva nova sodr`ina,<br />
koja zakonodavecot ja uredil so ~l. 23 od izmenite na Zakonot<br />
("SV RM," br. 114/2009) so toa {to so ~l. 23 od izmenite, ukinata e mo-<br />
`nosta, pokraj avtobuskite stanici, voznite bileti da mo`at da se<br />
prodavaat i vo agenciite i pretstavni{tvata, odnosno agenciite i<br />
pretstavni{tvata, pove}e ne pretstavuvaat organizirani mesta za proda`ba<br />
na vozni bileti i prevoznicite so ovaa zakonska izmena, voznite<br />
bileti mora da gi prodavaat samo na avtobuskite stanici, a po isklu~ok<br />
i vo avtobusite. Avtobuskite stanici kako organizirani mesta<br />
za proda`ba na vozni bileti, zakonski se obvrzani da vr{at rezervacija<br />
i proda`ba na bileti samo za linii za koi e izdadena dozvola i<br />
registriran vozen red, kako i da vodat dnevnik za doa|aweto i poa-<br />
|aweto na avtobusite. So ovaa izmena, intencijata na zakonodavecot<br />
bila {to e mo`no pove}e da se za{titat patnicite od mo`nite gre{-<br />
ki pri izdavaweto na vozni bileti, kako na primer duplirawe na bileti,<br />
drugi malverzacii, kako i poradi faktot {to voznite bileti moraat<br />
da bidat unificirani zaradi izbegnuvawe na slu~ai za edna linija<br />
da se izdavaat razli~ni bileti. Celta na ova zakonsko re{enie,<br />
pome|u drugoto bila i evidencija na subjektite koi legalno vr{at pre-<br />
635
voz, a i eliminirawe na nelegalnite prevoznici i namaluvawe na nelojalnata<br />
konkurencija koja negativno se odrazuva na finansiskoto<br />
rabotewe na legalnite prevoznici. Na ovoj na~in celta na ovie izmeni<br />
e obezbeduvawe na na~elata na zakonitost, obezbeduvawe na ednakvi<br />
ulovi na pravnite i fizi~kite lica koi se zanimavaat so ovaa dejnost<br />
i transparentnost i efikasnost vo postapkata za raspredelba na vozni<br />
redovi za liniski prevoz na patnici.<br />
Podnositelite na inicijativite, stavaj}i gi vo ednakva pravna<br />
polo`ba od edna strana prevoznicite i avtobuskite stanici i od druga<br />
strana agenciite i pretstavni{tvata go osporuvaat novoto zakonsko<br />
re{enie od ~l. 33 st. 1 od Zakonot i spored navodite vo site inicijativi,<br />
protivustavno bilo voznite bileti da se prodavaat samo vo avtobuskite<br />
stanici, a ne i vo turisti~kite agencii i nivni pretstavni-<br />
{tva, bidej}i so toa se ovozmo`uvala monopolska pozicija na avtobuskite<br />
stanici i prevoznicite koi istovremeno bile i sopstvenici na<br />
avtobuski stanici na {teta na turisti~kite agencii i ne se obezbeduvala<br />
ednakva pravna polo`ba na ekonomskite subjekti na pazarot,<br />
sprotivno na ~l. 55 od Ustavot, {to smetame deka e neosnovana takvata<br />
kategorizacija na ovie subjekti bidej}i tie pripa|aat na razli~ni kategorii<br />
na vr{iteli na dejnost uredena so razli~ni zakoni, a ottuka i<br />
neosnovanost na nivnite navodi za povreda na citiranata ustavna<br />
odredba.<br />
So Zakonot so prevoz vo patniot soobra}aj propi{ani se uslovite<br />
i na~inot vrz osnova na koi mo`e da se vr{i prevoz na patnici i<br />
stoka vo vnatre{niot i me|unarodniot paten soobra}aj, {to zna~i<br />
deka ovoj zakon ne ureduva pra{awa od oblasta na turisti~kata dejnost<br />
so koja vsu{nost se zanimavaat turisti~kite agencii pod uslovi i na-<br />
~in uredeni so Zakonot za turisti~kata dejnost ("SV RM," br. 62/2004,<br />
89/2008 i 12/2009). Vo ~l. 12 st. 6 od ovoj zakon utvrdeni se vidovite na<br />
uslugi koi gi vr{at turisti~kite agencii, pome|u drugoto i posreduvawe<br />
i davawe na uslugi na patuvawe i prestoj i drugi uslugi vrzani<br />
so niv, organizirawe proda`ba na bileti i sproveduvawe na izletni~ki<br />
programi, prifa}awe i prevoz na patnici i proda`ba na bileti za<br />
site vidovi prevozni sredstva i drugo. Vo ~l. 15 st. 1 t. 7 od Zakonot,<br />
utvrdena e obvrska na agenciite da sklu~uva dogovori samo so soobra}ajni<br />
pretprijatija ~ii prevozni sredstva gi ispolnuvaat uslovite<br />
opredeleni so propis od oblasta na javniot paten soobra}aj. Vo Glava<br />
IV t. 2 od Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj, sodr`ani se odredbi<br />
koi se odnesuvaat na slobodniot prevoz na patnici (a ne za liniskiot<br />
prevoz koj e ureden so Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj), {to<br />
pretstavuva prevoz na odnapred organizirana grupa na patnici, bez popatno<br />
ka~uvawe i sleguvawe na patnici, za koi relacijata, cenata na<br />
prevozot i drugite uslovi se utvrduvaat so dogovor me|u prevoznikot i<br />
nara~atelot na prevozot kako pravno lice, pritoa slobodniot prevoz<br />
na patnici ne smee da ima elementi na liniski i poseben liniski pre-<br />
636
voz kako {to se relacija, vreme na poa|awe i pristignuvawe i mesta za<br />
vleguvawe i izleguvawe na patnici (~l. 46 st. 3 i 4).<br />
Od analizata na pogore iznesenite zakonski odredbi, se utvrdi<br />
deka osporenata odredba se odnesuva za me|uop{tinskiot liniski prevoz<br />
na patnici, odnosno za vr{ewe na ovoj vid na prevoz i istite ne zadiraat<br />
vo slobodniot prevoz na patnici koj e ureden na poinakov na-<br />
~in i na turisti~kite patuvawa i aran`mani, uredeni so Zakonot za<br />
turisti~kata dejnost. Slobodniot prevoz na patnici se ureduva so dogovor<br />
koj se sklu~uva pome|u prevoznikot i nara~atelot na prevozot<br />
kako pravno lice, koe mo`e da bide turisti~ka agencija koja organizira<br />
vakov tip na prevoz pri vr{eweto na turisti~kata dejnost i istiot<br />
ne smee da ima elemneti na liniski i poseben liniski prevoz. Turisti~kata<br />
agencija, pak, e obvrzana da sklu~uva dogovori samo so soobra}ajni<br />
pretprijatija ~ii prevozni sredstva gi ispolnuvaat uslovite<br />
opredeleni so propis od oblasta na javniot paten soobra}aj. Pri<br />
vr{eweto na turisti~kata dejnost, na agencijata so Zakonot za turisti~kata<br />
dejnost i e dadena mo`nost de vr{i uslugi na posreduvawe i<br />
davawe na uslugi na patuvawe i prestoj i drugi uslugi vrzani so niv,<br />
organizirawe proda`ba na bileti i sproveduvawe na izletni~ki programi,<br />
prifa}awe i prevoz na patnici i proda`ba na bileti za site vidovi<br />
prevozni sredstva, no isklu~ivo vo vrska so turisti~ki patuvawa<br />
i aran`mani, no ne i da vr{i proda`ba na vozni bileti za me|uop-<br />
{tinski liniski prevoz, koj prevoz e ureden so Zakonot za prevoz vo<br />
patniot soobra}aj.<br />
Poradi iznesenoto, smetame deka se neprifatlivi navodite vo<br />
dve inicijativi, deka pri normiraweto na osporenata zakonska odredba<br />
zakonodavecot ne gi zel predvid odredbite od ~l. 12 od Zakonot za<br />
turisti~kata dejnost spored koi turisti~kata agencija vr{i uslugi i<br />
na proda`ba na vozni bileti, a so osporenata odredba toa pravo i e<br />
odzemeno, od pri~ini {to vo konkretniot slu~aj stanuva zbor za vozni<br />
bileti, isklu~ivo koi se odnesuvaat samo za me|uop{tinskiot liniski<br />
prevoz, a ne i za vozni bileti vo vrska so turisti~ki patuvawa i prevoz.<br />
Od druga strana legitimno pravo na zakonodavecot e da gi utvrdi<br />
uslovite i na~inot na vr{ewe me|uop{tinski liniski prevoz na patnici<br />
vo vnatre{niot paten soobra}aj, vo koja smisla i da go uslovi<br />
vr{eweto na ovoj prevoz so opredeluvawe na organizirani mesta za<br />
kupuvawe na vozni bileti pod uslovi utvrdeni so zakon. Toa, istovremeno,<br />
zna~i i ovlastuvawe na zakonodavecot da ceni i po potreba da<br />
gi menuva, dopolnuva ili ukinuva uslovite za vr{ewe na ovoj prevoz,<br />
vklu~itelno i uslovite za proda`ba na vozni bileti so cel doprecizirawe<br />
na odredbite i usoglasuvawe na ovaa regulativa so pravnata<br />
regulativa na Evropskata unija so koja se regulira prevozot na patnici<br />
i stoka vo patniot soobra}aj. Pritoa, zakonodavecot e obvrzan<br />
da obezbedi uslovite koi gi propi{uva da se odnesuvaat podednakvo na<br />
site zainteresirani za vr{ewe na ovaa dejnost.<br />
637
Vo ovaa smisla, zakonodavecot se opredelil, so izmenite na Zakonot<br />
("SV RM," br. 114/2009), da go stesni krugot na mestata koi }e<br />
pretstavuvaat organizirani mesta za prodavawe na vozni bileti za<br />
me|uop{tinskiot liniski prevoz, na na~in {to od ovie mesta, se isklu~eni<br />
agenciite i pretstavni{tvata, kako {to bilo regulirano pred<br />
navedenite zakonski izmeni, da pretstavuvaat proda`ni mesta za vozni<br />
bileti od ovoj vid na prevoz.<br />
Od ustavnopraven aspekt, od zna~ewe e deka vakvoto zakonsko<br />
re{enie, se odnesuva podednakvo za site prevoznici koi ja vr{at taa<br />
dejnost, {to zna~i deka nema diskriminacija na prevoznicite koi se<br />
nao|aat vo ista fakti~ka i pravna situacija.<br />
So ogled na toa {to so osporenata odredba, zakonodavecot gi<br />
utvrdil uslovite za odvivawe na me|uop{tinskiot liniski prevoz na<br />
patnici, smetame deka takvata odredba ne sozdava pravna nesigurnost,<br />
na gra|anite, nitu ograni~uvawe na slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto,<br />
pa ni monopolska polo`ba na pazarot so ogled deka sekoj<br />
mo`e da vr{i dejnost me|uop{tinskiot liniski prevoz, vo zavisnost<br />
od toa koi uslovi od Zakonot gi ispolnuva. Poradi toa, cenime deka ne<br />
mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenite zakonski<br />
odredbi so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 7 i ~l. 9 st. 2, 32 st. 1 i 2, 51 i 55 od Ustavot.<br />
Od navedenite pri~ini, ne postojat uslovi za donesuvawe na re-<br />
{enie za vremena merka za zapirawe od izvr{uvawe na poedine~nite<br />
akti i dejstvija, doneseni, odnosno prezemeni vrz osnova na osporenata<br />
zakonska odredba.<br />
2. So osporeniot ~l. 89 st. 10 od Zakonot, e opredeleno deka<br />
dr`avniot inspektor za paten soobra}aj donesuva re{enie so koe go<br />
odzema voziloto, dokolku po vtor pat ja odzel soobra}ajnata dozvola<br />
od st. 1 al. 1 na ovoj ~len od Zakonot, a st. 11 od istiot ~len opredeluva<br />
deka postapkata za odzemawe na vozilo ja propi{uva ministerot za<br />
transport i vrski.<br />
Vo osporeniot ~l. 90 st. 5 od Zakonot e opredeleno deka: "Dokolku<br />
soobra}ajnata dozvola od st. 1 al. 1 na ovoj ~len e odzemena po<br />
vtor pat, inspektorite za paten soobra}aj }e donesat re{enie za odzemawe<br />
na voziloto."<br />
Spored ~l. 110 al. 1 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Imeno, po podnesuvaweto na inicijativata, bila izvr{ena<br />
izmena i dopolnuvawe na Zakonot, odnosno so Zakonot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Zakonot za patniot soobra}aj ("SV RM," br. 83/2010),<br />
odnosno so ~l. 23 osporenite st. 10 i 11 od ~l. 89 od Zakonot se bri-<br />
638
{ani, a so ~l. 24 osporeniot st. 5 na ~l. 90 od Zakonot, isto taka e izbri{an.<br />
So ogled na toa {to ovie osporeni odredbi od Zakonot ne se pove}e<br />
vo pravniot poredok, za {to ve}e se proiznel i ovoj sud so Re{enie<br />
U. br. 273/2009 od 15. 09. 2010 godina, soglasno navedenata delovni~ka<br />
odredba se nastapeni uslovite za otfrlawe na inicijativata od<br />
TD Rasim turizam od s. Vele{ta i drugi 28 podnositeli.<br />
Vrz osnova na goreiznesenoto, s e p re d l a ga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 33 st. 1 od Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj ("SV RM," br.<br />
68/2004, 127/2006, 114/2009 i 83/2010).<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 89 st. 10 i 11 i ~l. 90 st. 5 od citiraniot<br />
zakon.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija (“Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija” br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 6 oktomvri 2010 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 33 stav 1 od Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 68/2004, 127/2006, 114/2009 i 83/<br />
2010).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~lenot 89 stavovite 10 i 11 i ~lenot 90<br />
stav 5 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Stamen Filipov od Skopje, "Euro Turing"-Skopje, preku pretstavnikot<br />
Riza Balkan od Skopje, TD Rasim turizam od s. Vele{ta i<br />
drugi 28 podnositeli i Slobodan Nova~ki od Skopje, na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, mu podnesoa inicijativa za poveduvawe na<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenite ~lenovi od Zakonot,<br />
ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, podnesena od Stamen Filipov,<br />
so koja se osporuva ~lenot 33 stav 1 od Zakonot, novoto zakonsko<br />
re{enie uredeno so izmenite na Zakonot, bilo protivustavno bidej}i<br />
agenciite i pretstavni{tvata kako prevoznici, pove}e ne mo`ele da<br />
gi koristat ve}e steknatite prava so prethodno normiranata odredba<br />
od Zakonot, odnosno ne mo`ele da prodavaat vozni bileti kako {to<br />
toa go pravele avtobuskite stanici. Na toj na~in, se ovozmo`uvalo mo-<br />
639
nopolsko odnesuvawe na avtobuskite stanici na {teta na agenciite i<br />
pretstavni{tvata, se predizvikuvala neramnopravna polo`ba na subjektite<br />
na pazarot, se ograni~uvale ustavno zagarantiranite prava na<br />
sopstvenost i povreduvala pravnata sigurnost na gra|anite kako element<br />
na vladeeweto na pravoto. Podnositelot naveduva i deka pri<br />
normiraweto na osporenata zakonska odredba, zakonodavecot ne gi zemal<br />
vo predvid odredbite od ~lenot 12 to~kite 1, 3, 4, 5 i 6 od Zakonot<br />
za turisti~kata dejnost spored koi turisti~kite agencii vr{ele usluga<br />
na organizirawe proda`ba na bileti, prifa}awe i prevoz na patnici<br />
i proda`ba i posreduvawe vo proda`ba na bileti ili rezervacija<br />
na mesta za site vidovi prevozni sredstva. Od tie pri~ini osporeniot<br />
~len bil sprotiven na ~len 8 stav 1 alinei 1, 3, 6 i 7, ~len 9 stav 2,<br />
~len 30 stavovi 1 i 3, ~len 32 stav 1 i 2, ~len 51, ~len 54 stav 1 i ~len 55<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, poradi {to se predlaga poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata koja se osporuva<br />
kako i donesuvawe na re{enie za vremena merka za zapirawe od<br />
izvr{uvawe na poedine~nite akti i dejstvija, doneseni odnosno prezemeni<br />
vrz osnova na osporenata zakonska odredba, bidej}i so nejzinoto<br />
izvr{uvawe bi mo`ele da nastanat te{ko otstranlivi posledici.<br />
So inicijativata podnesena od Euro Turing - Skopje, se osporuva<br />
~lenot 33 stav 1 od Zakonot, so navodi deka toj bil sprotiven na<br />
~lenot 55 stav 2 od Ustavot, bidej}i turisti~kite agencii so osporenoto<br />
zakonsko re{enie ne mo`ele da prodavaat vozni bileti, a so<br />
toa se ovozmo`uvala monopolska pozicija na avtobuskite stanici.<br />
So inicijativa podnesena od TD Rasim turizam od s. Vele{ta i<br />
drugi 28 podnositeli, se osporuvaat ~lenovite 33 stav 1, 89 stavovi 10<br />
i 11 i 90 stav 5 od Zakonot. Spored navodite, so osporenoto zakonsko<br />
re{enie od ~lenot 33 stav 1 od Zakonot, se ovozmo`uvala monopolska<br />
pozicija na prevoznicite koi istovremeno bile i sopstvenici na avtobuski<br />
stanici na {teta na turisti~kite agencii i ne se obezbeduvala<br />
ednakva pravna polo`ba na ekonomskite subjekti na pazarot, {to bilo<br />
sprotivno na ~lenot 55 od Ustavot. Isto taka, spored iznesenite navodi,<br />
osporenite ~lenovi 89 stavovi 10 i 11 i 90 stav 5 od Zakonot,<br />
bile sprotivni na ~lenot 30 od Ustavot so koj se garantira sopstvenosta<br />
i zabranata za odzemawe ili ograni~uvawe na sopstvenosta i<br />
pravata koi proizleguvaat od nea, so isklu~ok koga se raboti za javen<br />
interes utvrden so zakon.<br />
So inicijativa podnesena od Slobodan Nova~ki od Skopje, se<br />
osporuva ~lenot 33 stav 1 vo delot: "kako {to se avtobuskite stanici"<br />
od Zakonot, so navodi kako i prvata inicijativa.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka so osporeniot ~len 33 stav 1<br />
od Zakonot, e opredelena obvrska za prevoznikot da prodava vozni bileti<br />
na organizirani mesta za prodavawe kako {to se avtobuski stanici.<br />
Vo stavot 2 od ovoj ~len e opredelen isklu~ok od stavot 1, odnosno<br />
640
opredelena e mo`nost prevoznikot da prodava vozni bileti i vo avtobusot<br />
vo slu~ai koga nema organizirani mesta za proda`ba i obvrska<br />
za prevoznikot za izdavawe na fiskalna smetka za prodadenite bileti.<br />
Vo stavot 3 od istiot ~len od Zakonot, e opredeleno deka prevoznikot<br />
i avtobuskata stanica mo`at da prodavaat vozni bileti samo za odobreni<br />
linii za koi e izdadena dozvola vo soglasnost so odobreniot<br />
vozen red i cenata.<br />
Sudot, utvrdi i deka so osporeniot ~len 89 stav 10 od Zakonot, e<br />
opredelena mo`nost dr`avniot inspektor za paten soobra}aj da donesuva<br />
re{enie so koe go odzema voziloto, dokolku po vtor pat ja odzel<br />
soobra}ajnata dozvola od stavot 1 alineja 1 na ovoj ~len od Zakonot, a<br />
osporeniot stav 11 od istiot ~len od Zakonot, opredeluva deka postapkata<br />
za odzemawe na vozilo ja propi{uva ministerot za transport i<br />
vrski.<br />
Sudot, isto taka utvrdi deka vo osporeniot ~len 90 stav 5 od Zakonot<br />
e opredeleno deka: "Dokolku soobra}ajnata dozvola od stavot 1<br />
alineja 1 na ovoj ~len e odzemena po vtor pat, inspektorite za paten<br />
soobra}aj }e donesat re{enie za odzemawe na voziloto".<br />
5. Soglasno ~len 8 stav 1 alineite 3 i 7, od Ustavot, vladeeweto<br />
na pravoto i slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto se edni od<br />
temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
So ~lenot 9 stav 2 od Ustavot, e opredeleno deka gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~lenot 32 stavovi 1 i 2 od Ustavot, sekoj ima pravo na<br />
rabota, sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
bezbednost za vreme na privremena nevrabotenost i sekomu,<br />
pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto.<br />
Spored ~lenot 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon i sekoj e dol`en da gi po~ituva ustavot i zakonite.<br />
So ~lenot 55 od Ustavot se garanitira slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto, ustavnata opredelba deka Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot koja prezema<br />
merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto odnesuvawe na<br />
pazarot, kako i ustavnata opredelba deka slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto<br />
mo`at da se ograni~at so zakon edinstveno zaradi<br />
odbranata na Republikata, za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata<br />
sredina ili zdravjeto na lu|eto.<br />
So Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj propi{ani se uslovite<br />
i na~inot vrz osnova na koi mo`e da se vr{i prevoz na patnici i<br />
stoka vo vnatre{niot i me|unarodniot paten soobra}aj.<br />
Vo Glava IV. To~ka 1 od Zakonot, se opredeleni i uslovite i<br />
na~inot pod koi prevoznikot mo`e da vr{i me|uop{tinski liniski<br />
prevoz na patnici.<br />
641
Soglasno ~lenot 25 stav 1 od Zakonot, e opredeleno deka prevoznikot<br />
so vr{ewe na me|uop{tinski liniski prevoz na patnici mo`e<br />
da otpo~ne po dobivawe na dozvola za opredelena linija izdadena od<br />
Ministerstvoto za transport i vrski.<br />
Osporeniot ~len 33 stav 1 od Zakonot, opredeluva obvrska za<br />
prevoznikot da prodava vozni bileti na organizirani mesta za prodavawe<br />
kako {to se avtobuski stanici, a po isklu~ok i vo avtobusot vo<br />
slu~ai koga nema organizirani mesta za proda`ba za {to e dol`en da<br />
izdade fiskalna smetka za prodadenite bileti.<br />
Spored ~lenot 56 stav 2 od Zakonot, na avtobuskite stanici,<br />
mo`e da se vr{i rezervacija i proda`ba na bileti samo za linii za<br />
koi e izdadena dozvola i registriran vozen red. Avtobuskata stanica<br />
soglasno ~lenot 60 stav 1 od Zakonot, e dol`na da vodi dnevnik za<br />
doa|aweto i poa|aweto na avtobusite.<br />
Imaj}i gi predvid navodite sodr`ani vo inicijativite, deka so<br />
osporenata odredba od Zakonot se povreduval ~lenot 55 od Ustavot,<br />
bidej}i so nea se ovozmo`uvala monopolska pozicija na avtobuskite<br />
stanici na {teta na turisti~kite agencii i ne se obezbeduvala ednakva<br />
pravna polo`ba na ekonomskite subjekti na pazarot, po ocena na<br />
Sudot, pogre{no so inicijativata ovie subjekti se pozicioniraat vo<br />
ista kategorija na subjekti, a so toa i pogre{no se prigovara deka tie<br />
so osporenata odredba se staveni vo neednakva pravna polo`ba. Ova od<br />
pri~ini {to, spored Sudot taa kategorizacija e neosnovana, bidej}i<br />
Sudot, utvrdi deka ovie subjekti pripa|aat na razli~ni kategorii na<br />
vr{iteli na dejnost, uredena so razli~ni zakoni, poradi {to ne mo`e<br />
da se podvede pod somnenie soglasnosta na osporenoto zakonsko re-<br />
{enie so ~lenot od Ustavot. Imeno, poa|aj}i od pra{awata koi se uredeni<br />
so Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj, proizleguva deka ovoj<br />
zakon ne ureduva pra{awa od oblasta na turisti~kata dejnost koja ja<br />
vr{at turisti~kite agencii, regulirani so Zakonot za turisti~kata<br />
dejnost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 62/2004, 89/<br />
2008 i 12/2009). Vo ~lenot 12 stav 6 od toj zakon, utvrdeni se vidovite<br />
na uslugi koi gi vr{at turisti~kite agencii, pome|u drugoto i posreduvawe<br />
i davawe na uslugi na patuvawe i prestoj i drugi uslugi vrzani<br />
so niv, organizirawe proda`ba na bileti i sproveduvawe na izletni~ki<br />
programi, prifa}awe i prevoz na patnici i proda`ba na bileti<br />
za site vidovi prevozni sredstva i drugo. No, vo ~lenot 15 stav 1 to~ka<br />
7 od istiot zakon, utvrdena e obvrska na agenciite da sklu~uva dogovori<br />
samo so soobra}ajni pretprijatija ~ii prevozni sredstva gi ispolnuvaat<br />
uslovite opredeleni so propis od oblasta na javniot paten soobra}aj.<br />
Zakonot za prevoz vo patniot soobra}aj vo posebna Glava IV<br />
to~ka 2, regulira pra{awa koi se odnesuvaat na slobodniot prevoz na<br />
patnici, za odnapred organizirana grupa na patnici, bez popatno ka~uvawe<br />
i sleguvawe na patnici, za koi relacijata, cenata na prevozot i<br />
drugite uslovi se utvrduvaat so dogovor me|u prevoznikot i nara~a-<br />
642
telot na prevozot kako pravno lice, pritoa slobodniot prevoz na patnici<br />
ne smee da ima elementi na liniski i poseben liniski prevoz<br />
kako {to se relacija, vreme na poa|awe i pristignuvawe i mesta za<br />
vleguvawe i izleguvawe na patnici (~len 46 stavovi 3 i 4 od Zakonot).<br />
Ottuka, imaj}i gi predvid citiranite zakonski odredbi, proizleguva<br />
deka osporenata odredba od Zakonot, regulira pra{awa vo<br />
vrska so me|uop{tinskiot liniski prevoz na patnici, a ne regulira<br />
pra{awa vo vrska so slobodniot prevoz na patnici, koj vo Zakonot e<br />
ureden na poinakov na~in, kako i pra{awa vo vrska so turisti~kite<br />
patuvawa i aran`mani, uredeni so Zakonot za turisti~kata dejnost.<br />
Imeno, slobodniot prevoz na patnici se ureduva so dogovor koj se<br />
sklu~uva pome|u prevoznikot i nara~atelot na prevozot kako pravno<br />
lice, koe mo`e da bide turisti~ka agencija koja organizira vakov tip<br />
na prevoz pri vr{eweto na turisti~kata dejnost i istiot ne smee da<br />
ima elementi na liniski i poseben liniski prevoz.<br />
Poradi iznesenoto, spored Sudot, neosnovani se navodite vo<br />
dve inicijativi, deka pri normiraweto na osporenata zakonska odredba<br />
zakonodavecot ne gi zel vo predvid odredbite od ~lenot 12 od Zakonot<br />
za turisti~kata dejnost spored koi turisti~kata agencija vr{i<br />
uslugi i na proda`ba na vozni bileti, a so osporenata odredba od Zakonot,<br />
toa pravo i e odzemeno {to doveduvalo do monopolsko odnesuvawe<br />
na avtobuskite stanici na {teta na turisti~kite agencii, od<br />
pri~ini {to, Sudot, utvrdi deka vo konkretniot slu~aj stanuva zbor za<br />
vozni bileti, isklu~ivo koi se odnesuvaat samo za me|uop{tinskiot<br />
liniski prevoz, a ne i za vozni bileti vo vrska so turisti~ki patuvawa<br />
i prevoz. Imeno, dadenata mo`nost turisti~kite agencii pome|u<br />
drugoto da organiziraat i proda`ba na bileti, e vo funkcija na pra-<br />
{awata koi Zakonot za turisti~ka dejnost gi regulira, konkretno za<br />
sproveduvawe na izletni~ki programi i sli~no, vo vrska so turisti-<br />
~ki patuvawa i aran`mani, za {to agenciite se obvrzani da sklu~uvaat<br />
dogovori samo so soobra}ajni pretprijatija ~ii prevozni sredstva<br />
gi ispolnuvaat uslovite opredeleni so propis od oblasta na javniot<br />
paten soobra}aj, {to zna~i toa ne se odnesuva za pra{awa vo vrska so<br />
me|uop{tinskiot liniski prevoz, uredeni so Zakonot za prevoz vo patniot<br />
soobra}aj.<br />
Spored Sudot, legitimno pravo na zakonodavecot e da gi utvrdi<br />
uslovite i na~inot na vr{ewe me|uop{tinski liniski prevoz na patnici<br />
vo vnatre{niot paten soobra}aj, vo koja smisla i da go uslovi<br />
vr{eweto na ovoj prevoz so opredeluvawe na organizirani mesta za kupuvawe<br />
na vozni bileti pod uslovi utvrdeni so zakon. Toa, istovremeno,<br />
zna~i i ovlastuvawe na zakonodavecot da ceni i po potreba da gi<br />
menuva, dopolnuva ili ukinuva uslovite za vr{ewe na ovoj prevoz,<br />
vklu~itelno i uslovite za proda`ba na vozni bileti so cel doprecizirawe<br />
na odredbite i usoglasuvawe na ovaa regulativa so pravnata<br />
regulativa na Evropskata unija so koja se regulira prevozot na pat-<br />
643
nici i stoka vo patniot soobra}aj. Pritoa, zakonodavecot e obvrzan da<br />
obezbedi uslovite koi gi propi{uva da se odnesuvaat podednakvo na<br />
site zainteresirani za vr{ewe na ovaa dejnost. Vo ovaa smisla, zakonodavecot<br />
se opredelil, so izmenite na Zakonot ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 114/2009), da go stesni krugot na mestata<br />
koi }e pretstavuvaat organizirani mesta za prodavawe na vozni bileti<br />
za me|uop{tinskiot liniski prevoz, na na~in {to od ovie mesta, se<br />
isklu~eni agenciite i pretstavni{tvata, kako {to bilo regulirano<br />
pred navedenite zakonski izmeni, da pretstavuvaat proda`ni mesta za<br />
vozni bileti od ovoj vid na prevoz. So ovaa izmena, intencijata na zakonodavecot<br />
bila {to e mo`no pove}e da se za{titat patnicite od<br />
mo`nite gre{ki pri izdavaweto na vozni bileti, kako na primer duplirawe<br />
na bileti, drugi malverzacii, kako i poradi faktot {to voznite<br />
bileti moraat da bidat unificirani zaradi izbegnuvawe na slu-<br />
~ai za edna linija da se izdavaat razli~ni bileti. Celta na ova zakonsko<br />
re{enie, pome|u drugoto bila i evidencija na subjektite koi legalno<br />
vr{at prevoz, a i eliminirawe na nelegalnite prevoznici i namaluvawe<br />
na nelojalnata konkurencija koja negativno se odrazuva na<br />
finansiskoto rabotewe na legalnite prevoznici. Na ovoj na~in, spored<br />
Sudot, e obezbedeno na~eloto na zakonitost, obezbeduvawe na ednakvi<br />
ulovi na pravnite i fizi~kite lica koi se zanimavaat so ovaa dejnost<br />
i transparentnost i efikasnost vo postapkata za raspredelba na<br />
vozni redovi za liniski prevoz na patnici.<br />
Od ustavnopraven aspekt, spored Sudot, osporenoto zakonsko<br />
re{enie, se odnesuva podednakvo za site prevoznici koi vr{at dejnost<br />
me|uop{tinskiot liniski prevoz i sekoj mo`e da ja vr{i taa dejnost<br />
vo zavisnost od toa koi uslovi od Zakonot gi ispolnuva, poradi {to<br />
Sudot utvrdi deka so osporenata odredba od Zakonot ne se povreduvaat<br />
zagarantiranite ustavni prava na sopstvenost i na rabota, nema diskriminacija<br />
na prevoznicite koi se nao|aat vo ista fakti~ka i pravna<br />
situacija, nitu taa odredba sozdava pravna nesigurnost na gra-<br />
|anite, ograni~uvawe na slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto i<br />
monopolska polo`ba na subjektite na pazarot.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto, Sudot oceni deka vo konkretniot<br />
slu~aj, ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnost na osporenata<br />
zakonska odredba so odredbite od Ustavot.<br />
Spored ~len 110 alineja 1 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot.<br />
Soglasno ~lenot 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako postojat drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Vo vrska so osporenite ~lenovi 89 stavovite 10 i 11 i 90 stav 5<br />
od Zakonot, Sudot utvrdi deka po podnesuvaweto na inicijativata,<br />
bila izvr{ena izmena i dopolnuvawe na Zakonot, odnosno so Zakonot<br />
644
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za patniot soobra}aj ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 83/2010), odnosno so ~len 23<br />
osporenite stavovi 10 i 11 od ~lenot 89 od Zakonot se bri{ani, a so<br />
~lenot 24 osporeniot stav 5 na ~lenot 90 od Zakonot, isto taka e<br />
izbri{an.<br />
Bidej}i Sudot utvrdi deka osporenite zakonski odredbi ne se<br />
pove}e vo pravniot poredok, za {to ve}e se proiznel i ovoj sud so Re{-<br />
enie U. br. 273/2009 od 15 septemvri 2010 godina, soglasno navedenata<br />
delovni~ka odredba se nastapeni uslovite za otfrlawe na inicijativata<br />
od TD Rasim turizam od s. Vele{ta i drugi 28 podnositeli.<br />
6. Vrz osnova na goreiznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite<br />
1 i 2 od ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
645
646
47. U. br. 128/2009 (13. 10. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 67 i ~l. 117 st. 3 od Zakonot za prekr{ocite ("SV RM," br.<br />
62/2006).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt:<br />
^len 67<br />
(1) Protiv odlukata za prekr{ok {to ja donel prekr{o~niot<br />
organ mo`e da se podnese tu`ba za poveduvawe upraven spor. Tu`ba<br />
mo`e da podnese liceto (fizi~ko ili pravno) na kogo mu bila izre~ena<br />
sankcijata, negoviot zakonski zastapnik, odnosno branitelot,<br />
o{teteniot i negoviot zastapnik i sopstvenikot na odzemenite predmeti<br />
vo prekr{o~na postapka.<br />
(2) Tu`bata od stavot (1) na ovoj ~len go odlaga izvr{uvaweto<br />
na odlukata za pla}awe na globata, osven ako izre~enata globa so odlukata<br />
i tro{ocite na postapkata vkupno ne nadminuvaat za fizi~ko<br />
lice 100 evra vo denarska protivvrednost, za odgovorno lice vo pravno<br />
lice, slu`beno lice ili za trgovec poedinec 500 evra vo denarska protivvrednost<br />
i za pravno lice 1000 evra vo denarska protivvrednost.<br />
(3) Na predlog na tu`itelot podnesen zaedno so tu`bata sudot<br />
koj e nadle`en da odlu~uva za upraven spor so posebno re{enie }e go<br />
zadr`i izvr{uvaweto na odlukata od stavot (2) na ovoj ~len do nejzinata<br />
pravosilnost, ako podnositelot na tu`bata doka`e deka poradi<br />
izvr{uvaweto }e nastane nenadomestliva {teta.<br />
(4) Sudot nadle`en da odlu~uva za upraven spor postapkata na<br />
sudska za{tita ja vodi spored Zakonot za upravnite sporovi.<br />
^len 117<br />
(1) Prekr{o~nata postapka zavr{uva so donesuvawe na presuda<br />
ili re{enie.<br />
(2) Presudata ili re{enieto za prekr{ok se odnesuva samo na<br />
liceto za koe se bara poveduvawe na prekr{o~nata postapka i samo za<br />
prekr{okot {to e predmet na baraweto.<br />
(3) Sudot ne e vrzan za predlozite i ocenata vo odnos na pravnata<br />
kvalifikacija na prekr{okot {to e predmet na baraweto.<br />
(4) Presudata ili re{enieto za prekr{ok se zasnova vrz izvedenite<br />
dokazi i faktite utvrdeni vo prekr{o~nata postapka.<br />
647
648<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporenite odredbi mu<br />
bilo uskrateno pravoto na sudska za{tita i pravoto na `alba (tu`ba)<br />
na podnositelot na baraweto za poveduvawe na prekr{o~nata postapka<br />
protiv re{enieto doneseno vo prv stepen od strana na Komisijata za<br />
odlu~uvawe po prekr{okot. Imeno, podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka vo Zakonot nemalo odredba po odnos na statusot na spomenatata<br />
Komisija koja odlu~uvala po prekr{okot i poradi toa proizleguvalo<br />
deka istata e vo sostav na upravniot organ, odnosno prekr-<br />
{o~niot organ bil upravniot organ. Isto taka, podnositelot smeta<br />
deka trebalo da mu bide dozvoleno i na podnositelot na baraweto za<br />
poveduvawe na prekr{o~nata postapka, da mo`e da podnese tu`ba za<br />
poveduvawe na upraven spor do Upravniot sud, so cel da bide obezbedena<br />
dvostepenost vo postapuvaweto i odlu~uvaweto.<br />
Bidej}i toa ne bilo obezbedeno so osporenite odredbi od Zakonot,<br />
so inicijativata se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na osporeniot del od ~l. 67 st. 1 i ~l. 117 st. 3 od<br />
Zakonot, kako nesoglasni so pove}e odredbi od Ustavot, i toa: ~l. 8 st.<br />
1 al. 1 i 2, ~l. 9 st. 2 i Amandmanite XX i XXI.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana<br />
na 9. 12. 2009 godina, donese Odluka U. br. 21/2009 so koja se ukinuva<br />
~l. 67 st. 2 vo delot: "osven ako izre~enata globa so odlukata i tro-<br />
{ocite na postapkata vkupno ne nadminuvaat za fizi~ko lice 100 evra<br />
vo denarska protivvrednost, za odgovorno lice vo pravno lice, slu`beno<br />
lice ili za trgovec poedinec 500 evra vo denarska protivvrednost<br />
i za pravno lice 1000 evra vo denarska protivvrednost i st. 3<br />
od Zakonot za prekr{ocite ("SV RM," br. 62/2006).<br />
Sudot utvrdi deka so Zakonot za prekr{ocite ne e predvideno<br />
pravo na `alba protiv odlukata na prekr{o~niot organ no e obezbedena<br />
sudska za{tita so pravoto na poveduvawe na upraven spor. So ~l. 67<br />
st. 1 od Zakonot e uredeno deka protiv odlukata za prekr{ok {to ja donel<br />
prekr{o~niot organ mo`e da se podnese tu`ba za poveduvawe upraven<br />
spor od liceto (fizi~ko ili pravno) na kogo mu bila izre~ena sankcijata,<br />
negoviot zakonski zastapnik, odnosno branitelot, o{teteniot<br />
i negoviot zastapnik i sopstvenikot na odzemenite predmeti vo<br />
prekr{o~na postapka. Vo st. 2 od ovoj ~len od Zakonot, e uredeno deka<br />
tu`bata go odlaga izvr{uvaweto na odlukata za pla}awe na globata,<br />
osven ako izre~enata globa so odlukata i tro{ocite na postapkata ne<br />
nadminuvaat opredeleni pari~ni vrednosti, a se odnesuvaat na licata<br />
koi se navedeni vo odredbata i za ovoj del, kade tu`bata ne go odlaga<br />
izvr{uvaweto, odredbata e osporena so inicijativata. Vo osporeniot
st. 3 od ovoj ~len od Zakonot, e uredeno deka na predlog na tu`itelot<br />
podnesen zaedno so tu`bata sudot koj e nadle`en da odlu~uva za upraven<br />
spor so posebno re{enie }e go zadr`i izvr{uvaweto na odlukata od<br />
st. 2 na ovoj ~len do nejzinata pravosilnost, ako podnositelot na tu`bata<br />
doka`e deka poradi izvr{uvaweto }e nastane nenadomestliva<br />
{tata.<br />
Od analizata na osporenite odredbi od Zakonot, proizleguva<br />
deka zakonodavecot propi{al izvr{uvaweto na pla}aweto na globata<br />
da bide po pravosilnoto okon~uvawe na upravnata postapka, kako pravilo<br />
vo postapkata. Me|utoa, vo postapka so osporenite odredbi strankite<br />
se li{eni od navedenata zakonska garancija za odlagawe na izvr-<br />
{uvawe na odlukata na prvostepeniot upraven organ do pravosilnosta,<br />
ne zaradi procesni pravila koi sistemski go uslovuvaat pravnoto dejstvo<br />
na aktite, tuku zaradi element koj ne e vo vrska so toa, odnosno se<br />
vr{i podelba na pravoto vo zavisnost od visinata na pari~niot iznos<br />
na globata i toa e od zakonodavecot prifaten kriterium na koj namesto<br />
formalen mu se pridava su{tinski karakter so cel razli~en praven<br />
tretman na pravata i obvrskite na strankite vo postapkata, {to<br />
spored Sudot nema ustaven osnov i ne e vo soglasnost so na~eloto na<br />
vladeeweto na pravoto utvrdeno vo ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot i ednakvosta<br />
na gra|anite pred Ustavot i zakonite, spored ~l. 9 od Ustavot,<br />
ustavnata garancija za sudska za{tita protiv kone~na odluka za prekr{ok<br />
utvrdena vo ~l. 13 i Amandmanot XX na Ustavot i ustavnata garancija<br />
na sudska za{tita na zakonitosta na poedine~nite akti na<br />
dr`avnata uprava, utvrdena vo ~l. 50 st. 2 od Ustavot.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali mo`e ustavno da se problematizira zakonskoto re{enie<br />
na ~l. 67 st. 1 od Zakonot za prekr{ocite so koe na Carinskata uprava<br />
ne i e dadeno pravoto da podnese tu`ba za poveduvawe na upraven spor<br />
protiv upraven akt donesen vo prv stepen od strana na Komisijata koja<br />
odlu~uva po prekr{okot. (@albata kako pravno sredstvo tuka vo postapkata<br />
ne e predvidena).<br />
Prethodno pra{awe<br />
Koj organ ja formira Komisijata koja odlu~uva po prekr{ocite<br />
(carinski) i dali vo sostavot na ovaa Komisija ima ~lenovi koi se<br />
carinski slu`benici.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e<br />
temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
649
Soglasno ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 13 st. 1 i Amandmanot XX od Ustavot, liceto obvineto<br />
za kaznivo delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina ne<br />
bide utvrdena so pravosilna sudska odluka.<br />
Liceto nezakonito li{eno od sloboda, pritvoreno ili nezakonito<br />
osudeno, ima pravo na nadomest na {teta ili drugi prava utvrdeni<br />
so zakon.<br />
Za prekr{oci opredeleni so zakon, sankcija mo`e da izre~e<br />
organ na dr`avnata uprava ili organizacija i drug organ {to vr{i<br />
javni ovlastuvawa.<br />
Protiv kone~na odluka za prekr{ok se garantira sudska za{tita<br />
pod uslovi i postapka uredeni so zakon.<br />
Spored Amandmanot XXI so koj e zamenet ~l. 15 od Ustavot se<br />
garantira pravoto na `alba protiv odluki doneseni vo postapka vo<br />
prv stepen pred sud. Pravoto na `alba ili drug vid na pravna za{tita<br />
protiv poedine~ni pravni akti doneseni vo postapka vo prv stepen<br />
pred organ na dr`avnata uprava ili organizacija i drug organ {to<br />
vr{i javni ovlastuvawa se ureduva so zakon.<br />
Spored ~l. 50 st. 2 od Ustavot, se garantira sudska za{tita na<br />
zakonitosta na poedine~nite akti na dr`avnata uprava i na drugite<br />
institucii {to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Zakonot za prekr{ocite vo ~l. 1 opredelil deka so ovoj zakon<br />
se opredeluvaat op{tite uslovi za propi{uvawe na prekr{ocite i<br />
prekr{o~nite sankcii, op{tite uslovi za utvrduvawe na prekr{o~nata<br />
odgovornost, za izrekuvaweto i izvr{uvawe na prekr{o~nite sankcii<br />
i se propi{uva prekr{o~nata postapka {to ja vodat sudovite,<br />
odnosno vrz osnova na ovoj i drug zakon organite na dr`avnata uprava<br />
ili organizaciite i drugite organi {to vr{at javni ovlastuvawa nadle`ni<br />
za izrekuvawe na prekr{o~ni sankcii (vo natamo{niot tekst:<br />
prekr{o~ni organi).<br />
So odredbite od Zakonot, me|u drugoto e uredeno deka: prekr{okot<br />
e protivpravno delo koe so zakon e opredeleno kako prekr-<br />
{ok, ~ii obele`ja se opredeleni so zakon i za koe e propi{ana prekr-<br />
{o~na sankcija (~l. 5),<br />
Vo tretiot del od Zakonot so odredbite od ~l. 53-156 e uredena<br />
"prekr{o~nata postapka."<br />
Spored Zakonot, prekr{o~na postapka mo`e da vodi i prekr{o~na<br />
sankcija mo`e da izre~e samo nadle`en sud, a za oddelni pre-<br />
650
kr{oci opredeleni so zakon i organ na dr`avnata uprava ili organizacija<br />
i drug organ {to vr{i javni ovlastuvawa na nadzor nad sproveduvawe<br />
na zakonite so koi se proi{ani prekr{ocite (~l. 53 st. 1 i 2), za<br />
prekr{ok i za izrekuvawe na prekr{o~na sankcija odlu~uvaat sudot,<br />
odnosno prekr{o~niot organ so odluka, protiv koja se dozvoleni pravni<br />
sredstva utvrdeni so ovoj zakon (~l. 57), postapkata pred prekr-<br />
{o~niot organ ja vodi Komisija za odlu~uvawe po prekr{ok utvrdena<br />
so zakon ili drug propis a vo delot na odredbite koi se odnesuvaat za<br />
prekr{o~nata postapka pred prekr{o~en organ, so ~l. 66 e opredeleno<br />
deka prekr{o~niot organ pri vodewe na prekr{o~nata postapka soodvetno<br />
gi primenuva odredbite na Zakonot za op{tata upravna postapka,<br />
osven ako so ovoj zakon i so zakonot so koj e propi{an prekr-<br />
{okot poinaku ne e opredeleno.<br />
So Zakonot za prekr{ocite ne e predvideno pravo na `alba<br />
protiv odlukata na prekr{o~niot organ no e obezbedena sudska za{tita<br />
so pravoto na poveduvawe na upraven spor i so ~l. 67 st. 1 e uredeno<br />
deka protiv odlukata za prekr{ok {to ja donel prekr{o~niot organ<br />
mo`e da se podnese tu`ba za poveduvawe upraven spor od liceto (fizi~ko<br />
ili pravno) na kogo mu bila izre~ena sankcijata, negoviot zakonski<br />
zastapnik, odnosno branitelot, o{teteniot i negoviot zastapnik i<br />
sopstvenikot na odzemenite predmeti vo prekr{o~na postapka.<br />
So ~l. 117 st. 2 od ovoj zakon e navedeno deka presudata ili re-<br />
{enieto za prekr{ok se odnesuva samo na liceto za koe se bara poveduvawe<br />
na prekr{o~na postapka i samo za prekr{okot {to e predmet<br />
na baraweto. Sudot ne e vrzan za predlozite i ocenata vo odnos na<br />
pravnata kvalifikacija na prekr{okot.<br />
So Zakonot za upravnite sporovi ("SV RM," br. 62/2006) e uredeno<br />
deka zaradi obezbeduvawe na sudska za{tita na pravata i pravnite<br />
interesi na fizi~kite i pravnite lica i zaradi obezbeduvawe na<br />
zakonitosta Upravniot sud odlu~uva za zakonitosta na aktite na organite<br />
na dr`avnata uprava, Vladata, drugi dr`avni organi, op{tinite<br />
i Gradot Skopje, organizacii utvrdeni so zakon i na pravni lica vo<br />
vr{ewe na javni ovlastuvawa koga re{avaat za pravata i obvrskite vo<br />
poedine~ni raboti, kako i za aktite doneseni vo prekr{o~nata postapka.<br />
Vo ~l. 3 st. 1 od ovoj zakon e uredeno deka pravo da povede upraven<br />
spor ima fizi~ko ili pravno lice, ako smeta deka so upravniot<br />
akt mu e povredeno nekoe pravo ili neposreden interes zasnovan na<br />
zakon.<br />
Spored ~l. 7 od ovoj zakon, upraven akt vo smisla na ovoj zakon e<br />
akt so koj organot od ~l. 6 re{ava za izvesno pravo i obvrska na fizi~ko<br />
ili pravno lice, odnosno drugo lice koe mo`e da bide stranka vo<br />
opredelena upravna rabota, kako i aktite doneseni vo prekr{o~na postapka.<br />
651
Spored ~l. 8 od ovoj zakon, upraven spor mo`e da se vodi protiv:<br />
upraven akt donesen vo vtor stepen (kone~en upraven akt); protiv<br />
prvostepen upraven akt protiv koj nema mesto za `alba vo upravna postapka;<br />
nadle`en organ koj po baraweto, odnosno `albata na strankata<br />
ne donel soodveten upraven akt pod uslovi predvideni so ovoj zakon,<br />
kako i za povreda na odredbite od upravnite dogovori soglasno odredbite<br />
od ovoj zakon.<br />
Vo ~l. 12 od ovoj zakon e navedeno deka tu`enata strana vo upravniot<br />
spor e organot ~ij akt se osporuva.<br />
Od analizata na navedenite odredbi proizleguva deka predmet<br />
na spor vo upravnite sporovi se odlukite na upravnite organi, odnosno<br />
aktite na dr`avnata uprava kako i aktite doneseni vo prekr{o~na<br />
postapka i deka protiv takvite odluki pravo na upraven spor ima fizi~ko<br />
ili pravno lice, ako so upravniot akt mu e povredeno pravo ili<br />
neposreden interes.<br />
Spored ~l. 23 st. 2 od Zakonot za Vladata na Republika Makedonija<br />
("SV RM," br. 59/2000, 12/2003, 55/2005, 37/2006, 117/2007, 19/2008,<br />
82/2008 i 10/2010), Vladata obrazuva komisii za re{avawe vo upravna<br />
postapka vo vtor stepen za oddelni upravni oblasti.<br />
Osnovna cel na sudskata za{tita na pravnite akti e da se ovozmo`i<br />
za{tita od samovolna i arbitrerna uprava, koja za{tita se obezbeduva<br />
so pokrenuvawe na upraven spor pred nadle`en organ (Upraven<br />
sud). So voveduvaweto na upravniot spor kako pravna institucija se<br />
{titi zakonitosta na upravnite akti doneseni od organite na dr`avnata<br />
uprava, lokalnata samouprava, odnosno organizacii, kako i aktite<br />
vo prekr{o~nata postapka.<br />
So Zakonot za op{tata upravna postapka ("SV RM," br. 38/2005<br />
i 110/2008) koj ima supsidijarna primena, se propi{ani pravilata na<br />
op{tata upravna postapka, a so posebnite zakoni so koi se regulirani<br />
odnosi od razni oblasti, e predvideno dali mo`e da se izjavi `alba<br />
protiv prvostepeniot upraven akt od soodvetnata oblast donesen od<br />
organ na dr`avnata uprava, organ na lokalnata samouprava ili organizacija,<br />
po koja odlu~uva nadle`na komisija na Vladata na Republika<br />
Makedonija kako vtorostepen organ ili drug organ opredelen so zakon.<br />
Ottuka, vo zavisnost od toa dali e predvideno ili ne pravoto na `alba,<br />
upravnata postapka mo`e da bide okon~ana pred prvostepeniot<br />
ili pred vtorostepeniot organ.<br />
Pravoto na upraven spor koj mo`e da se povede protiv kone~niot<br />
upraven akt, e pravo koe ima ustaven osnov vo ~l. 50 st. 2 od Ustavot.<br />
Soglasno Zakonot za Carinskata uprava ("SV RM," 46/2004, 81/<br />
2005, 107/2007,103/2008, 64/2009 i 105/2009), Carinskata uprava e organ<br />
na dr`avnata uprava vo sostav na Ministerstvoto za finansii so svojstvo<br />
na pravno lice (~l. 3 st. 1); carinski prekr{oci se prekr{ocite<br />
utvrdeni vo ovoj zakon, Carinskiot zakon, Zakonot za carinski merki<br />
652
za za{tita na prava od intelektualna sopstvenost ili drugi zakoni so<br />
koi se odredeni prekr{oci se dadeni vo nadle`nost na Carinskata<br />
uprava (~l. 2 t. 11); za vodeweto na prekr{o~nata postapka, izrekuvaweto<br />
na prekr{o~na sankcija i posebna prekr{o~na merka za storen<br />
carinski prekr{ok, soglasno so zakon kako i poveduvawe na postapka<br />
po krivi~ni dela utvrdeni so zakon e nadle`na Carinskata uprava (~l.<br />
10 t. 5); za vodeweto na prekr{o~na postapka i izrekuvawe na prekr{o~na<br />
sankcija i posebna prekr{o~na merka za storen carinski<br />
prekr{ok isklu~iva nadle`nost ima carinskiot prekr{o~en organ-<br />
Carinskata uprava, a postapkata ja vodi Komisija za odlu~uvawe po<br />
prekr{ok; pretsedatelot i ~lenovite na Komisijata se carinski slu-<br />
`benici, Komisijata e posebna organizaciona edinica na Carinskata<br />
uprava opredelena so aktot od ~l. 11, 51 st. 2, ~l. 67 st. 3 od Zakonot za<br />
carinskata uprava (~l. 10-a); ministerot za finansii po predlog na direktorot<br />
na Carinskata uprava go donesuva aktot za organizacija na<br />
rabota na Carinskata Uprava (~l. 11).<br />
Od analizata na ustavnata odredba na ~l. 15 i Amandmanot XXI<br />
so koj e zamenet ~l. 15 od Ustavot se garantira pravoto na `alba protiv<br />
odluki doneseni vo postapka vo prv stepen pred sud. Pravoto na<br />
`alba ili drug vid na pravna za{tita protiv poedine~ni pravni akti<br />
doneseni vo postapka vo prv stepen pred organ na dr`avnata uprava<br />
ili organizacija i drug organ {to vr{i javni ovlastuvawa se ureduva<br />
so zakon.<br />
Toa vo su{tina zna~i deka pravo e na zakonodavecot so zakon da<br />
go predvidi ili ne pravoto na `alba, odnosno tu`ba za poveduvawe na<br />
upraven spor, ili drug vid na pravna za{tita za poedine~ni pravni<br />
akti doneseni od strana na organ na uprava. Imeno, vo konkretniot<br />
slu~aj sudskata za{tita e obezbedena i se odnesuva na fizi~ko i pravno<br />
lice (a ne na organ na upravata koj so upraven akt odlu~uva za pravo<br />
ili interes tokmu na fizi~koto ili pravnoto lice), koga so upravniot<br />
akt mu e povredeno nekoe pravo ili neposreden interes. Dokolku<br />
organot na upravata bi imal mo`nost t.e. pravo da podnese tu`ba za<br />
poveduvawe na upraven spor za da se ostvari sudska za{tita, toa bi<br />
zna~elo deka organot }e se osporuva so samiot sebe, odnosno go osporuva<br />
sopstveniot upraven akt, so koj istiot odlu~uva za prava i interesi<br />
na fizi~ki ili pravni lica, a ne i za prava i interesi na organot na<br />
upravata, {to ne e i ne bila intencija na institutot sudska za{tita.<br />
Ottuka, imaj}i go predvid navedenoto smetame deka navodite vo<br />
inicijativata za toa deka ~l. 67 i ~l. 117 st. 3 od Zakonot za prekr-<br />
{ocite ne bile vo soglasnost so pove}e odredbi od Ustavot, i toa: ~l. 8<br />
st. 1 al. 1 i 2, ~l. 9 st. 2 i Amandmanite XX i XXI, se neosnovani.<br />
Voedno, po izvr{enata analiza na osporenite odredbi od Zakonot<br />
za carinskata uprava, utvrdivme deka zakonodavecot propi{al<br />
deka Komisijata za odlu~uvawe po carinski prekr{ok e vo sostav na<br />
Carinskata uprava, pretsedatelot i ~lenovite na Komisijata se cari-<br />
653
nski slu`benici. So ogled na toa, dilemite okolu prethodnoto pra{awe<br />
(za toa dali vo sostav na Komisijata koja odlu~uva po prekr{okot<br />
ima ~lenovi koi se carinski slu`benici ili slu`benici vraboteni<br />
vo Ministerstvoto za finansi) se neosnovani. Imeno, ova e fakti~ko<br />
pra{awe koe ne spa|a vo nadle`nost na Ustavniot sud, poradi {to od<br />
toj aspekt Ustavniot sud ne treba da se proiznesuva.<br />
Otuka, smetame deka navodite vo inicijativata nemaat ustaven<br />
osnov, i osporenite odredbi ne se vo sprotivnost so na~eloto na vladeewe<br />
na pravoto utvrdeno vo ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 50 od Ustavot so koj se<br />
garantira sudska za{tita na zakonitosta na poedine~nite akti na dr`avnata<br />
uprava i na drugite institucii {to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
Od ovie pri~ini za osporeniot del od ~l. 67 i ~l. 117 st. 3 od<br />
Zakonot za prekr{ocite smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
na ustavnosta i poradi toa se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 67 i 117 st. 3 od Zakonot za prekr{ocite ("SV RM," br. 62/2006).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana<br />
na 13 oktomvri 2010 godina, donese<br />
654<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 67 stav 1, stav 2 vo delot "Tu`bata od stavot 1 na ovoj ~len go<br />
odlaga izvr{uvaweto na odlukata za pla}awe na globata," stav 4 i ~len<br />
117 stav 3 od Zakonot za prekr{ocite ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 62/2006).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 67 stav 2 vo delot: "osven ako izre~enata<br />
globa so odlukata i tro{ocite na postapkata vkupno ne nadminuvaat za<br />
fizi~ko lice 100 evra vo denarska protivvrednost; za odgovorno lice<br />
vo pravno lice, slu`beno lice ili za trgovec poedinec 500 evra vo denarska<br />
protivvrednost i za pravno lice 1000 evra vo denarska protivvrednost."<br />
i stav 3, od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
3. Carinskata uprava na Republika Makedonija na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe na<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~lenovite od Zakonot, ozna~en<br />
vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporenite odredbi mu<br />
bilo uskrateno pravoto na sudska za{tita i pravoto na `alba (tu`ba)
na podnositelot na baraweto za poveduvawe na prekr{o~nata postapka<br />
protiv re{enieto doneseno vo prv stepen od strana na Komisijata za<br />
odlu~uvawe po prekr{okot. Imeno, podnositelot na inicijativata<br />
smeta deka vo Zakonot nemalo odredba po odnos na statusot na spomenatata<br />
Komisija koja odlu~uvala po prekr{okot i poradi toa proizleguvalo<br />
deka istata e vo sostav na upravniot organ, odnosno prekr{o-<br />
~niot organ bil upravniot organ. Isto taka, podnositelot smeta deka<br />
trebalo da mu bide dozvoleno i na podnositelot na baraweto za poveduvawe<br />
na prekr{o~nata postapka, da mo`e da podnese tu`ba za poveduvawe<br />
na upraven spor do Upravniot sud, so cel da bide obezbedena<br />
dvostepenost vo postapuvaweto i odlu~uvaweto. Bidej}i toa ne bilo<br />
obezbedeno so osporenite odredbi od Zakonot, so inicijativata se<br />
predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporeniot<br />
del od ~lenot 67 stav 1 i ~len 117 stav 3 od Zakonot, kako nesoglasni<br />
so pove}e odredbi od Ustavot, i toa: ~lenot 8 stav 1 alinei 1 i 2,<br />
~lenot 9 stav 2 i Amandmanite XX i XXI.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 67<br />
stav 1 od Zakonot, protiv odlukata za prekr{ok {to ja donel prekr-<br />
{o~niot organ mo`e da se podnese tu`ba za poveduvawe upraven spor.<br />
Tu`ba mo`e da podnese liceto (fizi~ko ili pravno) na kogo mu bila<br />
izre~ena sankcijata, negoviot zakonski zastapnik, odnosno branitelot,<br />
o{teteniot i negoviot zastapnik i sopstvenikot na odzemenite<br />
predmeti vo prekr{o~na postapka. Tu`bata od stavot 1 na ovoj ~len go<br />
odlaga izvr{uvaweto na odlukata za pla}awe na globata, osven ako<br />
izre~enata globa so odlukata i tro{ocite na postapkata vkupno ne nadminuvaat<br />
za fizi~ko lice 100 evra vo denarska protivvrednost; za<br />
odgovorno lice vo pravno lice; slu`beno lice ili za trgovec poedinec<br />
500 evra vo denarska protivvrednost i za pravno lice 1000 evra<br />
vo denarska protivvrednost. (stav 2) Na predlog na tu`itelot podnesen<br />
zaedno so tu`bata sudot koj e nadle`en da odlu~uva za upraven spor<br />
so posebno re{enie }e go zadr`i izvr{uvaweto na odlukata od stavot<br />
2 na ovoj ~len do nejzinata pravosilnost, ako podnositelot na tu`bata<br />
doka`e deka poradi izvr{uvaweto }e nastane nenadomestliva {teta.<br />
(stav 3) Sudot nadle`en da odlu~uva za upraven spor postapkata na sudska<br />
za{tita ja vodi spored Zakonot za upravnite sporovi. (stav 4)<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka spored ~len 117 stav 1 od Zakonot,<br />
prekr{o~nata postapka zavr{uva so donesuvawe na presuda ili re{enie.<br />
Presudata ili re{enieto za prekr{ok se odnesuva samo na liceto<br />
za koe se bara poveduvawe na prekr{o~nata postapka i samo za prekr{okot<br />
{to e predmet na baraweto. (stav2) Sudot ne e vrzan za predlozite<br />
i ocenata vo odnos na pravnata kvalifikacija na prekr{okot<br />
{to e predmet na baraweto. (stav 3) Presudata ili re{enieto za prekr{ok<br />
se zasnova vrz izvedenite dokazi i faktite utvrdeni vo prekr{o~nata<br />
postapka. (stav 4)<br />
655
5. Spored ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~lenot 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i<br />
verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~lenot 13 stav 1 i Amandmanot XX od Ustavot, liceto<br />
obvineto za kaznivo delo }e se smeta za nevino se dodeka negovata vina<br />
ne bide utvrdena so pravosilna sudska odluka.<br />
Liceto nezakonito li{eno od sloboda, pritvoreno ili nezakonito<br />
osudeno, ima pravo na nadomest na {teta ili drugi prava utvrdeni<br />
so zakon.<br />
Za prekr{oci opredeleni so zakon, sankcija mo`e da izre~e<br />
organ na dr`avnata uprava ili organizacija i drug organ {to vr{i javni<br />
ovlastuvawa.<br />
Protiv kone~na odluka za prekr{ok se garantira sudska za{-<br />
tita pod uslovi i postapka uredeni so zakon.<br />
Spored Amandmanot XXI so koj e zamenet ~lenot 15 od Ustavot<br />
se garantira pravoto na `alba protiv odluki doneseni vo postapka vo<br />
prv stepen pred sud. Pravoto na `alba ili drug vid na pravna za{tita<br />
protiv poedine~ni pravni akti doneseni vo postapka vo prv stepen<br />
pred organ na dr`avnata uprava ili organizacija i drug organ {to<br />
vr{i javni ovlastuvawa se ureduva so zakon.<br />
Spored ~lenot 50 stav 2 od Ustavot, se garantira sudska za{tita<br />
na zakonitosta na poedine~nite akti na dr`avnata uprava i na drugite<br />
institucii {to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
Soglasno ~lenot 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Zakonot za prekr{ocite vo ~lenot 1 opredelil deka so ovoj zakon<br />
se opredeluvaat op{tite uslovi za propi{uvawe na prekr{ocite<br />
i prekr{o~nite sankcii, op{tite uslovi za utvrduvawe na prekr{o~nata<br />
odgovornost, za izrekuvaweto i izvr{uvawe na prekr{o~nite sankcii<br />
i se propi{uva prekr{o~nata postapka {to ja vodat sudovite,<br />
odnosno vrz osnova na ovoj i drug zakon organite na dr`avnata uprava<br />
ili organizaciite i drugite organi {to vr{at javni ovlastuvawa nadle`ni<br />
za izrekuvawe na prekr{o~ni sankcii (vo natamo{niot tekst:<br />
prekr{o~ni organi).<br />
So odredbite od Zakonot, me|u drugoto e uredeno deka prekr-<br />
{okot e protivpravno delo koe so zakon e opredeleno kako prekr{ok,<br />
~ii obele`ja se opredeleni so zakon i za koe e propi{ana prekr{o~na<br />
sankcija (~len 5);<br />
656
Vo tretiot del od Zakonot so odredbite od ~lenovite 53-156 e<br />
uredena "prekr{o~nata postapka."<br />
Spored Zakonot, prekr{o~na postapka mo`e da vodi i prekr-<br />
{o~na sankcija mo`e da izre~e samo nadle`en sud, a za oddelni prekr-<br />
{oci opredeleni so zakon i organ na dr`avnata uprava ili organizacija<br />
i drug organ {to vr{i javni ovlastuvawa na nadzor nad sproveduvawe<br />
na zakonite so koi se propi{ani prekr{ocite (~len 53 stavovi<br />
1 i 2); za prekr{ok i za izrekuvawe na prekr{o~na sankcija odlu-<br />
~uvaat sudot, odnosno prekr{o~niot organ so odluka, protiv koja se<br />
dozvoleni pravni sredstva utvrdeni so ovoj zakon (~len 57); postapkata<br />
pred prekr{o~niot organ ja vodi Komisija za odlu~uvawe po prekr{ok<br />
utvrdena so zakon ili drug propis a vo delot na odredbite koi se odnesuvaat<br />
za prekr{o~nata postapka pred prekr{o~en organ, so ~len 66 e<br />
opredeleno deka prekr{o~niot organ pri vodewe na prekr{o~nata postapka<br />
soodvetno gi primenuva odredbite na Zakonot za op{tata upravna<br />
postapka, osven ako so ovoj zakon i so zakonot so koj e propi{an<br />
prekr{okot poinaku ne e opredeleno.<br />
Soglasno Zakonot, ne e predvideno pravo na `alba protiv odlukata<br />
na prekr{o~niot organ, no e obezbedena sudska za{tita so pravoto<br />
na poveduvawe na upraven spor i so ~lenot 67 stav 1 e uredeno deka<br />
protiv odlukata za prekr{ok {to ja donel prekr{o~niot organ mo`e<br />
da se podnese tu`ba za poveduvawe upraven spor od liceto (fizi~ko<br />
ili pravno) na kogo mu bila izre~ena sankcijata, negoviot zakonski<br />
zastapnik, odnosno branitelot, o{teteniot i negoviot zastapnik i sopstvenikot<br />
na odzemenite predmeti vo prekr{o~na postapka.<br />
So ~lenot 117 stav 2 od ovoj zakon e navedeno deka presudata ili<br />
re{enieto za prekr{ok se odnesuva samo na liceto za koe se bara poveduvawe<br />
na prekr{o~na postapka i samo za prekr{okot {to e predmet<br />
na baraweto. Sudot ne e vrzan za predlozite i ocenata vo odnos na pravnata<br />
kvalifikacija na prekr{okot.<br />
So Zakonot za upravnite sporovi ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 62/2006) e uredeno deka zaradi obezbeduvawe na<br />
sudska za{tita na pravata i pravnite interesi na fizi~kite i<br />
pravnite lica i zaradi obezbeduvawe na zakonitosta Upravniot sud<br />
odlu~uva za zakonitosta na aktite na organite na dr`avnata uprava,<br />
Vladata, drugi dr`avni organi, op{tinite i Gradot Skopje, organizacii<br />
utvrdeni so zakon i na pravni lica vo vr{ewe na javni ovlastuvawa<br />
koga re{avaat za pravata i obvrskite vo poedine~ni raboti, kako i<br />
za aktite doneseni vo prekr{o~nata postapka.<br />
Soglasno ~lenot 3 stav 1 od ovoj zakon, pravo da povede upraven<br />
spor ima fizi~ko ili pravno lice, ako smeta deka so upravniot akt mu<br />
e povredeno nekoe pravo ili neposreden interes zasnovan na zakon.<br />
Spored ~lenot 7 od ovoj zakon, upraven akt vo smisla na ovoj zakon<br />
e akt so koj organot od ~lenot 6 re{ava za izvesno pravo i obvrska<br />
na fizi~ko ili pravno lice, odnosno drugo lice koe mo`e da bide<br />
657
stranka vo opredelena upravna rabota, kako i aktite doneseni vo prekr{o~na<br />
postapka.<br />
Spored ~lenot 8 od ovoj zakon, upraven spor mo`e da se vodi<br />
protiv: upraven akt donesen vo vtor stepen (kone~en upraven akt);<br />
protiv prvostepen upraven akt protiv koj nema mesto za `alba vo<br />
upravna postapka; nadle`en organ koj po baraweto, odnosno `albata<br />
na strankata ne donel soodveten upraven akt pod uslovi predvideni so<br />
ovoj zakon, kako i za povreda na odredbite od upravnite dogovori soglasno<br />
odredbite od ovoj zakon.<br />
Soglasno ~lenot 12 od ovoj zakon, tu`enata strana vo upravniot<br />
spor e organot ~ij akt se osporuva.<br />
Od analizata na navedenite odredbi Sudot utvrdi deka predmet<br />
na spor vo upravnite sporovi se odlukite na upravnite organi, odnosno<br />
aktite na dr`avnata uprava kako i aktite doneseni vo prekr{o~na<br />
postapka i deka protiv takvite odluki pravo na upraven spor ima fizi~ko<br />
ili pravno lice, ako so upravniot akt mu e povredeno pravo ili<br />
neposreden interes.<br />
Spored ~lenot 23 stav 2 od Zakonot za Vladata na Republika<br />
Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 59/2000,<br />
12/2003, 55/2005, 37/2006, 117/2007, 19/2008, 82/2008 i 10/2010), Vladata<br />
obrazuva komisii za re{avawe vo upravna postapka vo vtor stepen za<br />
oddelni upravni oblasti.<br />
Osnovna cel na sudskata za{tita na pravnite akti e da se ovozmo`i<br />
za{tita od samovolna i arbitrerna uprava, koja za{tita se obezbeduva<br />
so pokrenuvawe na upraven spor pred nadle`en organ (Upraven<br />
sud). So voveduvaweto na upravniot spor kako pravna institucija se<br />
{titi zakonitosta na upravnite akti doneseni od organite na dr`avnata<br />
uprava, lokalnata samouprava, odnosno organizacii, kako i aktite<br />
vo prekr{o~nata postapka.<br />
So Zakonot za op{tata upravna postapka ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 38/2005 i 110/2008) koj ima supsidijarna<br />
primena, se propi{ani pravilata na op{tata upravna postapka, a so<br />
posebnite zakoni so koi se regulirani odnosi od razni oblasti, e predvideno<br />
deka mo`e da se izjavi `alba protiv prvostepeniot upraven akt<br />
od soodvetnata oblast donesen od organ na dr`avnata uprava, organ na<br />
lokalnata samouprava ili organizacija, po koja odlu~uva nadle`na komisija<br />
na Vladata na Republika Makedonija kako vtorostepen organ<br />
ili drug organ opredelen so zakon. Ottuka, vo zavisnost od toa dali e<br />
predvideno ili ne pravoto na `alba, upravnata postapka mo`e da bide<br />
okon~ana pred prvostepeniot ili pred vtorostepeniot organ.<br />
Pravoto na upraven spor koj mo`e da se povede protiv kone-<br />
~niot upraven akt, e pravo koe ima ustaven osnov vo ~lenot 50 stav 2 od<br />
Ustavot.<br />
Soglasno Zakonot za Carinskata uprava ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 46/2004, 81/2005, 107/2007, 103/2008, 64/2009<br />
658
i 105/2009), Carinskata uprava e organ na dr`avnata uprava vo sostav<br />
na Ministerstvoto za finansii so svojstvo na pravno lice (~len 3 stav<br />
1); carinski prekr{oci se prekr{ocite utvrdeni vo ovoj zakon,<br />
Carinskiot zakon, Zakonot za carinski merki za za{tita na prava od<br />
intelektualna sopstvenost ili drugi zakoni so koi se odredeni<br />
prekr{oci se dadeni vo nadle`nost na Carinskata uprava (~len 2<br />
to~ka 11); za vodeweto na prekr{o~nata postapka, izrekuvaweto na<br />
prekr{o~na sankcija i posebna prekr{o~na merka za storen carinski<br />
prekr{ok, soglasno so zakon kako i poveduvawe na postapka po<br />
krivi~ni dela utvrdeni so zakon e nadle`na Carinskata uprava (~len<br />
10 to~ka 5); za vodeweto na prekr{o~na postapka i izrekuvawe na<br />
prekr{o~na sankcija i posebna prekr{o~na merka za storen carinski<br />
prekr{ok isklu~iva nadle`nost ima carinskiot prekr{o~en organ-<br />
Carinskata uprava, a postapkata ja vodi Komisija za odlu~uvawe po<br />
prekr{ok; pretsedatelot i ~lenovite na Komisijata se carinski<br />
slu`benici, Komisijata e posebna organizaciona edinica na<br />
Carinskata uprava opredelena so aktot od ~lenovite 11, 51 stav 2, ~len<br />
67 stav 3 od Zakonot za carinskata uprava (~len 10-a); ministerot za<br />
finansii po predlog na direktorot na Carinskata uprava go donesuva<br />
aktot za organizacija na rabota na Carinskata Uprava (~len 11).<br />
Spored Amandmanot XXI so koj e zamenet ~lenot 15 od Ustavot<br />
se garantira pravoto na `alba protiv odluki doneseni vo postapka vo<br />
prv stepen pred sud. Pravoto na `alba ili drug vid na pravna za{tita<br />
protiv poedine~ni pravni akti doneseni vo postapka vo prv stepen<br />
pred organ na dr`avnata uprava ili organizacija i drug organ {to<br />
vr{i javni ovlastuvawa se ureduva so zakon.<br />
Spored Sudot pravo e na zakonodavecot so zakon da go predvidi<br />
ili ne pravoto na `alba, odnosno tu`ba za poveduvawe na upraven<br />
spor, ili drug vid na pravna za{tita za poedine~ni pravni akti doneseni<br />
od strana na organ na uprava. Vo konkretniot slu~aj sudskata<br />
za{tita e obezbedena i se odnesuva na fizi~ko i pravno lice (a ne na<br />
organ na upravata koj so upraven akt odlu~uva za pravo ili interes<br />
tokmu na fizi~koto ili pravnoto lice), koga so upravniot akt mu e<br />
povredeno nekoe pravo ili neposreden interes. Dokolku organot na<br />
upravata bi imal mo`nost t.e. pravo da podnese tu`ba za poveduvawe<br />
na upraven spor za da se ostvari sudska za{tita, toa bi zna~elo deka<br />
organot }e se osporuva so samiot sebe, odnosno go osporuva<br />
sopstveniot upraven akt, so koj istiot odlu~uva za prava i interesi na<br />
fizi~ki ili pravni lica, a ne i za prava i interesi na organot na<br />
upravata, {to ne e i ne bila intencija na institutot sudska za{tita.<br />
Imaj}i go vo predvid navedenoto Sudot oceni deka navodite vo<br />
inicijativata za toa deka ~len 67 i ~len 117 stav 3 od Zakonot za<br />
prekr{ocite ne bile vo soglasnost so pove}e odredbi od Ustavot, i<br />
toa: ~lenot 8 stav 1 alinei 1 i 2, ~lenot 9 stav 2 i Amandmanite XX i<br />
XXI, se neosnovani.<br />
659
Voedno, po izvr{enata analiza na osporenite odredbi od Zakonot<br />
za carinskata uprava, Sudot utvrdi deka zakonodavecot propi{al<br />
deka Komisijata za odlu~uvawe po carinski prekr{ok e vo sostav na<br />
Carinskata uprava, pretsedatelot i ~lenovite na Komisijata se carinski<br />
slu`benici. So ogled na toa, dilemite okolu prethodnoto pra-<br />
{awe (za toa dali vo sostav na Komisijata koja odlu~uva po prekr-<br />
{okot ima ~lenovi koi se carinski slu`benici ili slu`benici vraboteni<br />
vo Ministerstvoto za finansi) se neosnovani. Imeno, ova e fakti~ko<br />
pra{awe koe ne spa|a vo nadle`nost na Ustavniot sud, poradi<br />
{to od toj aspekt Ustavniot sud ne treba da se proiznesuva.<br />
Trgnuvaj}i od napred navedenoto, Sudot oceni deka navodite vo<br />
inicijativata nemaat ustaven osnov, i osporenite odredbi ne se vo<br />
sprotivnost so na~eloto na vladeeweto na pravoto utvrdeno vo ~lenot<br />
8 stav 1 alineja 3 i ~lenot 50 od Ustavot so koj se garantira sudska za-<br />
{tita na zakonitosta na poedine~nite akti na dr`avnata uprava i na<br />
drugite institucii {to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot d-r Trendafil Ivanovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova,<br />
Branko Naumoski, Igor Spirovski , d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
660
48. U. br. 101/2010 (10. 11. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 40 st. 4 vo delot "i akti na Ministerstvoto za odbrana" i<br />
~l. 206 st. 2 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija<br />
("SV RM," br. 36/2010).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite od inicijativata, osporenite ~lenovi bile<br />
neustavni bidej}i istite bile nejasni i neprecizni. Imeno, ne bilo<br />
utvrdeno {to }e pretstavuva predmet na regulirawe na aktite na Ministerot,<br />
odnosno Ministerstvoto za odbrana. Isto taka se naveduva<br />
deka Ministerstvoto za odbrana voop{to ne mo`elo so zakon da bide<br />
ovlasteno da donesuva podzakonski akti, tuku takvo zakonsko ovlastuvawe<br />
mo`elo da ima samo ministerot za odbrana.<br />
Poradi toa so inicijativata se bara da se povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na osporenite ~lenovi, kako nesoglasni so<br />
pove}e odredbi od Ustavot, i toa: ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 34, ~l. 39 i<br />
~l. 51.<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi od Zakonot<br />
^len 40<br />
(1) Voenite stare{ini i civilniot personal sklu~uvaat dogovor<br />
za vrabotuvawe na neopredeleno vreme.<br />
(2) Profesionalnite vojnici sklu~uvaat dogor za rabota na<br />
opredeleno vremetraewe na dogovorot od tri godini.<br />
(3) Vo zavisnost od poka`anite rezultati i potrebite na soodvetniot<br />
rod, odnosno slu`ba, dogovorot za rabota so profesionalnite<br />
vojnici mo`e da se prodol`i pove}e pati, no najmnogu do navr{uvawe<br />
na 38 godini vozrast.<br />
(4) So dogovorot za rabota se utvrduva denot na stapuvawe na<br />
rabota, odnosno stapuvawe na dol`nost, vremetraewe i mesto na vr{ewe<br />
na slu`bata, pravata, obvrskite, dol`nostite i odgovornostite vo<br />
slu`bata (na~in na izvr{uvawe na rabotata, odnosno dol`nosta, rabotnoto<br />
vreme i redot i disciplinata, premestuvawe na drugo rabotno<br />
mesto, odnosno na druga dol`nost, dol`ina na godi{niot odmor, otsustva<br />
od rabota, plata i nadomestoci na platata, prestanok na rabot-<br />
661
niot odnos, odnosno prestanok na slu`bata vo Armijata, nadomestok na<br />
{teta vo slu~aj na samovolno raskinuvawe na dogovorot) i drugi prava<br />
utvrdeni so zakon i akti na ministerstvoto za odbrana. (osporen stav)<br />
^len 206<br />
(1) Za ostvaruvawe na pravata po osnov na invalidnost poradi<br />
gubewe na rabotnata sposobnost, preostanata rabotna sposobnost, telesno<br />
o{tetuvawe i nesposobnost za rabota na voeniot personal, odlu-<br />
~uva nadle`nata komisija za ocena na rabotnata sposobnost spored<br />
propisite za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
(2) Voenolekarskata komisija od ~lenot 203 na ovoj zakon, vrz<br />
osnova na svoj naod, ocena i mislewe go upatuva voeniot personal do<br />
komisijata od stavot 1 na ovoj ~len. (osporen stav)<br />
662<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud so Re{enie U. br. 153/1995 od 1. 06. 1995 godina<br />
ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot<br />
za vremeto i na~inot na upatuvawe na regrutite na otslu`uvawe<br />
na voeniot rok, odlagaweto i prekinot na slu`eweto na voeniot<br />
rok i otpu{taweto na vojnicite od postojaniot sostav na Armijata na<br />
Republika Makedonija ("SV RM," br. 34/1992).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Poa|aj}i od taka utvrdenite<br />
osnovi, so ~l. 64 od Zakonot (koj inaku e osnov za donesuvawe na osporeniot<br />
pravilnik), se ovlastuva ministerot za odbrana so pravilnik da<br />
go uredi vremeto i na~inot na upatuvawe na regrutite na otslu`uvawe<br />
na voeniot rok, odlagaweto i prekinot na slu`eweto na voeniot rok i<br />
otpu{taweto na vojnicite od armijata.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi, proizleguva deka organizacijata<br />
i rabotata na organite na dr`avnata uprava, a vo tie ramki i nivnite<br />
nadle`nosti, se utvrduvaat so zakon, imaj}i ja predvid nivnata<br />
ustavna polo`ba, kako del od izvr{nata vlast. Vo soglasnost so taa<br />
polo`ba, spored misleweto na Sudot, organite na dr`avnata uprava<br />
mo`at da bidat ovlasteni da donesuvaat propisi so koi se razrabotuvaat<br />
zakonski odredbi zaradi nivno izvr{uvawe, pri {to zakonot na ~ie<br />
izvr{uvawe tie se odnesuvaat, mora da gi sodr`i osnovite za ureduvawe<br />
na odnosite, kako i ramkite na ovlastuvaweto na organot na dr`avnata<br />
uprava.<br />
2. Ustavniot sud so Re{enie U.br. 166/1999 od 10. 11. 1999 godina,<br />
ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na ~l.<br />
8 vo delot "ili 30 godini `ivot" i ~l. 12 vo delot "odnosno 30 godini<br />
`ivot" od Pravilnikot za vremeto i na~inot na upatuvawe na regrutite<br />
na otslu`uvawe na voeniot rok, odlagaweto i prekinot na slu`eweto<br />
na voeniot rok i otpu{taweto na vojnicite od postojniot sostav<br />
na ARM ("SV RM " br. 34/1992, 16/1996, 6/1998 i 38/1998).
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Sudot smeta deka ureduvaweto<br />
na pra{aweto so pravilnikot e vo ramkite na Zakonot imaj}i<br />
predvid deka subjektite regruti mo`at da bidat upateni na slu`ewe na<br />
voeniot rok do opredelena vozrast i po istekot na toj rok tie ne mo-<br />
`at da bidat upateni na otslu`uvawe na voenata obvrska.<br />
3. Ustavniot sud so Re{enie U.br. 90/2001 od 27. 06. 2001 godina<br />
ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 52 st. 4 od Zakonot<br />
za dr`avnite slu`benici ("SV RM, " br. 59/2000).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Od analizata na ustavnite<br />
odredbi spored koi ostvaruvaweto na pravoto na vrabotenite i nivnata<br />
polo`ba se ureduvaat so zakon i kolektivni dogovori, kako i od<br />
ustavnata postavenost na Vladata kako nositel na izvr{nata vlast,<br />
Sudot smeta deka vo konkretniov slu~aj na Vladata ne i e preneseno<br />
ovlastuvaweto da gi utvrduva pravata na vrabotenite i visinata na nadomestocite.<br />
Imeno soglasno osporeniot ~len, Vladata vo ramkite na<br />
izvr{uvawe na zakonite so ovoj propis poblisku samo ja utvrduva<br />
postapkata i na~inot na rasporeduvawe na nadomestocite na dr`avnite<br />
slu`benici.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e utvrdeno kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Vo ~l. 9 st. 1 od Ustavot predvideno e deka gra|anite na Republika<br />
Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot,<br />
rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto<br />
i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Spored st. 2 na ovoj ~len, gra|anite pred Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota i<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe. Spored st. 5 od ovoj ~len, ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so<br />
zakon i so kolektiven dogovor.<br />
Soglasno ~l. 39 od Ustavot, na sekoj gra|anin mu se garantira<br />
pravoto na zdravstvena za{tita. Spored st. 2 od ovoj ~len, gra|aninot<br />
ima pravo i dol`nost da go ~uva i unapreduva sopstvenoto zdravje i<br />
zdravjeto na drugite.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~l. 122 st. 1 od Ustavot na Republika Makedonija, vooru`enite<br />
sili na Republika Makedonija go {titat teritorijalniot<br />
integritet i nezavisnosta na Republikata, a odbranata na Republikata<br />
se ureduva so zakon.<br />
663
So Zakonot za Slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija<br />
("SV RM," br. 36/2010) se uredeni statusot, pravata, obvrskite, dol`nostite<br />
i odgovornostite na personalot na slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija, kako i sistemot na plati i nadomestoci na plati<br />
i drugi pra{awa vo vrska so slu`bata vo Armijata.<br />
Vo ~l. 2 od ovoj Zakon se utvrduva {to se smeta za vr{ewe na<br />
slu`ba vo Armijata. Vo ~l. 3 se utvrduva koj vr{i slu`ba vo Armijata,<br />
odnosno se utvrduva deka slu`ba vo Armijata vr{i voen i civilen personal<br />
(st. 1) i se utvrduva {to vo smisla na ovoj Zakon e voen a {to<br />
civilen personal. Me|u drugite, utvrdeno e deka voen personal vo<br />
smisla na ovoj Zakon e i profesionalniot vojnik (~l. 3, st. 1, t. 1 pod<br />
a), al. 2).<br />
Vo ~l. 40 od ovoj Zakon se utvrduva deka voenite stare{ini i<br />
civilniot personal sklu~uvaat dogovor za vrabotuvawe na neopredeleno<br />
vreme (st. 1), a profesionalnite vojnici sklu~uvaat dogovor za rabota<br />
na opredeleno vreme, so vremetraewe na dogovorot do tri godini.<br />
Vo st. 4 od ovoj ~len e utvrden predmetot i sodr`inata na dogovorot za<br />
rabota koj se sklu~uva so profesionalnite vojnici, nabroeni se pove-<br />
}e pra{awa koi treba da bidat predmet na dogovorot za rabota i e utvrdeno<br />
deka se utvrduvaat i drugi prava utvrdeni so zakon i aktite na<br />
Ministerstvoto za odbrana.<br />
Soglasno ~l. 203 st. 1 od ovoj Zakon, posebnata zdravstvena sposobnost<br />
za vr{ewe na slu`ba vo Armijata na voeniot personal ja utvrduva<br />
voenolekarskata komisija formirana od ministerot za odbrana.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len, komisijata od st. 1 na ovoj ~len dava naod,<br />
ocena i mislewe za zdravstvenata sposobnost za slu`ba vo Armijata, i<br />
toa za: priem na slu`ba; promena na rodot, slu`bata i voenoevidenciskata<br />
specijalnost; promena na formaciskoto mesto; osloboduvawe<br />
od izvr{uvawe odredeni dol`nosti vo slu`bata za period do {est meseca;<br />
ostvaruvawe pravo na osloboduvawe od u~estvo so li~ni sredstva<br />
pri koristewe na zdravstveni uslugi po otpu{tawe od Armijata, pod<br />
uslovite utvrdeni vo ~l. 22 od ovoj zakon; stepenot na povredata i<br />
o{tetenost na organizmot za ostvruvawe na pravo na ednokraten pari-<br />
~en nadomestok pod uslovite utvrdeni vo ~l. 190 od ovoj zakon i zagubuvawe<br />
na zdravstvenata i fizi~kata sposobnost za slu`ba vo Armijata.<br />
Spored st. 3 od ovoj ~len, na~inot na rabota na voenolekarskata komisija<br />
od st. 1 na ovoj ~len go utvrduva ministerot za odbrana.<br />
Soglasno ~l. 206 st. 1, za ostvaruvawe na pravata po osnov na<br />
invalidnost poradi gubewe na rabotnata sposobnost, preostanata rabotna<br />
sposobnost, telesno o{tetuvawe i nesposobnost za rabota na voeniot<br />
personal, odlu~uva nadle`nata komisija za ocena na rabotnata<br />
sposobnost spored propisite za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len, voenolekarskata komisija od ~lenot<br />
203 na ovoj zakon, vrz osnova na svoj naod, ocena i mislewe go upatuva<br />
voeniot personal do komisijata od st. 1 na ovoj ~len.<br />
664
So ogled na toa {to so Ustavot najop{to se utvrduva odbranata<br />
kako sistem od pove}e formi i na~ini na nejzino ostvaruvawe i toa<br />
kako pravo i dol`nost koe se ureduva so zakon, smetame deka e pravo na<br />
zakonodavniot organ so zakon da gi regulira odnosite i da dade ovlastuvawe<br />
za ureduvawe na formite i na~inot na operacionalizacija na<br />
odbranata na Republikata, pa vo tie ramki da gi opredeli kako subjektite,<br />
taka i nivnite posebni prava i dol`nosti vo ostvaruvaweto na<br />
odbranata.<br />
Ovoj sistem opfa}a i operacionalizacija na zakonskite prava<br />
i obvrski uredeni so akti na Ministerstvoto za odbrana. Zna~i, izvr-<br />
{uvaweto na pravata i obvrskite utvrdeni so Zakonot za slu`ba vo<br />
Armijata na Republika Makedonija e vo neposredna vrska so odredbite<br />
na op{tite akti na Ministertstvoto za odbrana. Imeno, pravo e na zakonodavniot<br />
organ da utvrdi koj }e bide odgovoren za ispituvawe na<br />
rabotnata sposobnost na voeniot personal. Vo konkretniov slu~aj, voenolekarskata<br />
komisija vrz osnova na svoj naod, ocena i meslewe go<br />
upatuva voeniot personal do komisijata za ocena na rabotnata sposobnost,<br />
{to ne e vo sprotivnost so Ustavot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, smetame deka propisite {to gi nosi<br />
ministerot i spored koi se vr{i vrabotuvawe, odnosno prestanok na<br />
rabotniot odnos, se vo funkcija na operacionalizacija na Zakonot za<br />
slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, poradi {to ne mo`e da<br />
se postavi pra{aweto za soglasnosta na ovaa zakonska odredba so Ustavot<br />
na Republika Makedonija.<br />
So ogled na toa {to osporenite ~lenovi se vo soglasnost so citiranite<br />
odredbi od Ustavot, smetame deka ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za nivnata soglasnost so Ustavot, i navodite vo inicijativata<br />
se neosnovani predlagame:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 40 st. 4 vo delot "i akti na Ministerstvoto za odbrana“ i ~l. 206 st.<br />
2 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija ("SV<br />
RM," br. 36/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 10 noemvri 2010<br />
godina, donese<br />
665
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 40 stav 4 vo delot "i akti na Ministerstvoto za odbrana" i ~len<br />
206 stav 2 od Zakonot za Slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 36/2010).<br />
2. Nezavisen sindikat na profesionalni vojnici na Makedonija<br />
KSOM od Skopje, na Ustavniot sud na Republika Makedonija mu podnese<br />
inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenovite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenite ~lenovi bile<br />
neustavni bidej}i istite bile nejasni i neprecizni. Imeno, ne bilo<br />
utvrdeno {to }e pretstavuva predmet na regulirawe na aktite na<br />
Ministerot, odnosno Ministerstvoto za odbrana. Isto taka se naveduva<br />
deka Ministerstvoto za odbrana voop{to ne mo`elo so zakon da<br />
bide ovlasteno da donesuva podzakonski akti, tuku takvo zakonsko<br />
ovlastuvawe mo`elo da ima samo ministerot za odbrana.<br />
Poradi toa so inicijativata se bara da se povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na osporenite ~lenovi, kako nesoglasni so<br />
pove}e odredbi od Ustavot, i toa: ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 9, ~len<br />
34, ~len 39 i ~len 51.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~lenot 40 stav 1 od Zakonot<br />
e predvideno voenite stare{ini i civilniot personal sklu~uvaat<br />
dogovor za vrabotuvawe na neopredeleno vreme.<br />
Spored stavot 2 od ovoj ~len od Zakonot, profesionalnite vojnici<br />
sklu~uvaat dogor za rabota na opredeleno vremetraewe na dogovorot<br />
od tri godini.<br />
Spored stavot 3 od ovoj ~len od Zakonot, vo zavisnost od poka-<br />
`anite rezultati i potrebite na soodvetniot rod, odnosno slu`ba, dogovorot<br />
za rabota so profesionalnite vojnici mo`e da se prodol`i<br />
pove}e pati, no najmnogu do navr{uvawe na 38 godini vozrast.<br />
Spored stavot 4 od ovoj ~len od Zakonot, so dogovorot za rabota<br />
se utvrduva denot na stapuvawe na rabota, odnosno stapuvawe na dol`nost,<br />
vremetraewe i mesto na vr{ewe na slu`bata, pravata, obvrskite,<br />
dol`nostite i odgovornostite vo slu`bata (na~in na izvr{uvawe na<br />
rabotata, odnosno dol`nosta, rabotnoto vreme i redot i disciplinata,<br />
premestuvawe na drugo rabotno mesto, odnosno na druga dol`nost, dol-<br />
`ina na godi{niot odmor, otsustva od rabota, plata i nadomestoci na<br />
platata, prestanok na rabotniot odnos, odnosno prestanok na slu`bata<br />
vo Armijata, nadomestok na {teta vo slu~aj na samovolno raskinuvawe<br />
na dogovorot) i drugi prava utvrdeni so zakon i akti na ministerstvoto<br />
za odbrana.<br />
Sudot na sednicata istotaka utvrdi deka vo ~lenot 206 stav 1 od<br />
Zakonot za ostvaruvawe na pravata po osnov na invalidnost poradi<br />
666
gubewe na rabotnata sposobnost, preostanata rabotna sposobnost, telesno<br />
o{tetuvawe i nesposobnost za rabota na voeniot personal,<br />
odlu~uva nadle`nata komisija za ocena na rabotnata sposobnost spored<br />
propisite za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Spored stav 2 od ovoj ~len od Zakonot, voenolekarskata komisija<br />
od ~lenot 203 na ovoj zakon, vrz osnova na svoj naod, ocena i<br />
mislewe go upatuva voeniot personal do komisijata od stavot 1 na ovoj<br />
~len.<br />
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e utvrdeno kako temelna vrednost na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Vo ~lenot 9 stav 1 od Ustavot predvideno e deka gra|anite na<br />
Republika Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od<br />
polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo,<br />
politi~koto i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Spored stavot 2 na ovoj ~len, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Soglasno ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota i<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe. Spored stav 5 od ovoj ~len, ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so<br />
zakon i so kolektiven dogovor.<br />
Soglasno ~len 39 od Ustavot, na sekoj gra|anin mu se garantira<br />
pravoto na zdravstvena za{tita. Spored stav 2 od ovoj ~len, gra|aninot<br />
ima pravo i dol`nost da go ~uva i unapreduva sopstvenoto zdravje i<br />
zdravjeto na drugite.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~len 122 stav 1 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vooru`enite sili na Republika Makedonija go {titat teritorijalniot<br />
integritet i nezavisnosta na Republikata, a odbranata na Republikata<br />
se ureduva so zakon.<br />
So Zakonot za Slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 36/2010) se uredeni<br />
statusot, pravata, obvrskite, dol`nostite i odgovornostite na personalot<br />
na slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, kako i sistemot<br />
na plati i nadomestoci na plati i drugi pra{awa vo vrska so slu-<br />
`bata vo Armijata.<br />
Vo ~len 2 od ovoj Zakon se utvrduva {to se smeta za vr{ewe na<br />
slu`ba vo Armijata. Vo ~len 3 se utvrduva koj vr{i slu`ba vo Armijata,<br />
odnosno se utvrduva deka slu`ba vo Armijata vr{i voen i civilen<br />
personal (stav 1) i se utvrduva {to vo smisla na ovoj Zakon e voen a<br />
{to civilen personal. Me|u drugite, utvrdeno e deka voen personal vo<br />
smisla na ovoj Zakon e i profesionalniot vojnik (~len 3, stav 1, to~ka<br />
1 pod a), alineja 2).<br />
667
Vo ~len 40 od ovoj Zakon se utvrduva deka voenite stare{ini i<br />
civilniot personal sklu~uvaat dogovor za vrabotuvawe na neopredeleno<br />
vreme (stav 1), a profesionalnite vojnici sklu~uvaat dogovor za<br />
rabota na opredeleno vreme, so vremetraewe na dogovorot do tri godini.<br />
Vo stavot 4 od ovoj ~len e utvrden predmetot i sodr`inata na<br />
dogovorot za rabota koj se sklu~uva so profesionalnite vojnici, nabroeni<br />
se pove}e pra{awa koi treba da bidat predmet na dogovorot za<br />
rabota i e utvrdeno deka se utvrduvaat i drugi prava utvrdeni so zakon<br />
i aktite na Ministerstvoto za odbrana.<br />
Soglasno ~len 203 stav 1 od ovoj Zakon, posebnata zdravstvena<br />
sposobnost za vr{ewe na slu`ba vo Armijata na voeniot personal ja<br />
utvrduva voenolekarskata komisija formirana od ministerot za odbrana.<br />
Spored stav 2 od ovoj ~len, komisijata od stavot 1 na ovoj ~len<br />
dava naod, ocena i mislewe za zdravstvenata sposobnost za slu`ba vo<br />
Armijata, i toa za: priem na slu`ba; promena na rodot, slu`bata i voenoevidenciskata<br />
specijalnost; promena na formaciskoto mesto; osloboduvawe<br />
od izvr{uvawe odredeni dol`nosti vo slu`bata za period do<br />
{est meseca; ostvaruvawe pravo na osloboduvawe od u~estvo so li~ni<br />
sredstva pri koristewe na zdravstveni uslugi po otpu{tawe od Armijata,<br />
pod uslovite utvrdeni vo ~lenot 22 od ovoj zakon; stepenot na povredata<br />
i o{tetenost na organizmot za ostvaruvawe na pravo na ednokraten<br />
pari~en nadomestok pod uslovite utvrdeni vo ~lenot 190 od ovoj<br />
zakon i zagubuvawe na zdravstvenata i fizi~kata sposobnost za slu`ba<br />
vo Armijata. Spored stav 3 od ovoj ~len, na~inot na rabota na voenolekarskata<br />
komisija od stavot 1 na ovoj ~len go utvrduva ministerot za<br />
odbrana.<br />
Soglasno ~len 206 stav 1, za ostvaruvawe na pravata po osnov na<br />
invalidnost poradi gubewe na rabotnata sposobnost, preostanata rabotna<br />
sposobnost, telesno o{tetuvawe i nesposobnost za rabota na voeniot<br />
personal, odlu~uva nadle`nata komisija za ocena na rabotnata<br />
sposobnost spored propisite za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Spored stav 2 od ovoj ~len, voenolekarskata komisija od ~lenot<br />
203 na ovoj zakon, vrz osnova na svoj naod, ocena i mislewe go upatuva<br />
voeniot personal do komisijata od stavot 1 na ovoj ~len.<br />
So ogled na toa {to so Ustavot najop{to se utvrduva odbranata<br />
kako sistem od pove}e formi i na~ini na nejzino ostvaruvawe i toa<br />
kako pravo i dol`nost koe se ureduva so zakon, smetame deka e pravo na<br />
zakonodavniot organ so zakon da gi regulira odnosite i da dade<br />
ovlastuvawe za ureduvawe na formite i na~inot na operacionalizacija<br />
na odbranata na Republikata, pa vo tie ramki da gi opredeli kako<br />
subjektite, taka i nivnite posebni prava i dol`nosti vo ostvaruvaweto<br />
na odbranata.<br />
Ovoj sistem opfa}a i operacionalizacija na zakonskite prava<br />
i obvrski uredeni so akti na Ministerstvoto za odbrana. Zna~i, izvr{uvaweto<br />
na pravata i obvrskite utvrdeni so Zakonot za slu`ba vo<br />
668
Armijata na Republika Makedonija e vo neposredna vrska so odredbite<br />
na op{tite akti na Ministertstvoto za odbrana. Imeno, pravo e na zakonodavniot<br />
organ da utvrdi koj }e bide odgovoren za ispituvawe na<br />
rabotnata sposobnost na voeniot personal. Vo konkretniov slu~aj, voenolekarskata<br />
komisija vrz osnova na svoj naod, ocena i meslewe go<br />
upatuva voeniot personal do komisijata za ocena na rabotnata sposobnost,<br />
{to ne e vo sprotivnost so Ustavot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, Sudot utvrdi deka propisite {to gi<br />
nosi ministerot i spored koi se vr{i vrabotuvawe, odnosno prestanok<br />
na rabotniot odnos, se vo funkcija na operacionalizacija na Zakonot<br />
za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija, poradi {to ne mo`e<br />
da se postavi pra{aweto za soglasnosta na ovaa zakonska odredba so<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
So ogled na toa {to osporenite ~lenovi se vo soglasnost so<br />
citiranite odredbi od Ustavot, Sudot oceni deka ne mo`e da se<br />
postavi pra{aweto za nivnata soglasnost so Ustavot, i navodite vo<br />
inicijativata se neosnovani.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Trendafil Ivanovski, d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
669
670
49. U. br. 271/2009 (1. 12. 2009)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za donesuvawe Detalen urbanisti~ki plan za del od<br />
Urbana zaednica 6, Urban blok 6.2.,Opfat 1, Op{tina Ohrid 2009 -<br />
2014, donesena pod br. 07-2508/9 od 30. 10. 2009 godina od Sovetot na<br />
op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid," br. 10/2009 od<br />
2. 10. 2009).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata podnesena od Aco Baloski,<br />
advokat od Ohrid vo svojstvo na polnomo{nik na podnositelite Ivo<br />
Zahariev, sopstvenik na nedvi`nosta obele`ana kako KP. br. 15199;<br />
Verka Karovska, sopstvenik na nedvi`nosta obele`ena kako KP. br.<br />
16587 GP 283; Aleksandar Ili}, sopstvenik na nedvi`nosta obele`ana<br />
kako KP. br. 15206 i Ilija Petanovski, sopstvenik na nedvi`nosti<br />
obele`ani kako KP. br. 15164 i KP. br. 15165, site od Ohrid, neposredno<br />
zainteresirani gra|ani i `iteli na urbaniot blok 6.2, na koi<br />
im bile povredeni i ograni~eni nivnite sopstveni~ki prava i istite<br />
baraat da se izmeni dadenoto urbanisti~ko re{enie. Imeno, podnositelite<br />
na ovaa inicijativa iska`uvaat nezadovolstvo poradi zakonskata<br />
zabrana za ovozmo`uvawe na pristap od magistralnata ulica "Turisti~ka"<br />
i poradi toa {to donositelot na planot virtuelno i nelogi~ki<br />
predvidel pristap do nivnite semejni ku}i i na toj na~in im<br />
bile odzemeni pomali ili pogolemi povr{ini od nivnite dvorni mesta,<br />
so cel da se predvidat osum novi parking prostori. Pritoa, naveduvaat<br />
deka dostaveniot Nacrt-predlog za izzmena na detalniot urbanisti~ki<br />
plan, so cel za racionalno ureduvawe na prostorot, ne bil prifaten<br />
i pokraj podnesenite prigovori i dostavenite zabele{ki vo podnesenite<br />
anketni listovi od nivna strana i od drugite gra|ani.<br />
Vo taa smisla naveduvaat deka postapkata za donesuvawe na osporenata<br />
odluka bila protivzakonita, se zasnovala na necelosno utvrdena<br />
fakti~ka sostojba na rabotite, ne postoel evidenten javen interes<br />
za vaka koncipiraniot detalen urbanisti~ki plan za ovaa urbana<br />
zaednica. Imeno, vo vtorata faza na predlog-planot bile primeni<br />
brojni zabele{ki, no ne postoel sluh kaj donositelot na planot vo taa<br />
faza da gi prifati zabele{kite. Podnositelite na zabele{kite ne<br />
bile izvesteni na pogoden na~in, za toa koi izmeni bile prifateni a<br />
671
koi ne bile prifateni; ne bila izvr{ena stru~na revizija na nacrtplanot<br />
po zavr{enata prva faza na donesuvawe i ne bile vklu~eni istaknati<br />
nau~ni i stru~ni rabotnici so cel da gi razgledaat ponudenite<br />
novi idei od poplakuva~ite, op{tinata preku nejzinite organi ne ja<br />
istaknala na javen uvid kone~nata verzija na Detalniot urbanisti~ki<br />
plan. Na ovoj na~in se legalizirale izmeni na istiot koi bile sprotivni<br />
na ~l. 4, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24 i 31, a pri toa bile povredeni i<br />
nepravilno primeneti ~lenovite 13, 22, 25 i 26 od Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 51/2005, 137/ 2007 i<br />
151/2007).<br />
Vrz osnova na iznesenoto se predlaga donesuvawe na re{enie za<br />
zapirawe na izvr{uvaweto na poedine~nite akti ili dejstvija {to se<br />
prezemaat vrz osnova na osporenata odluka, a po poveduvaweto na postapkata<br />
za ocena na zakonitosta Sudot da ja poni{ti osporenata<br />
odluka.<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Sovetot na op{tina Ohrid na sednicata odr`ana na 30 septemvri<br />
2009 godina ja donel osporenata odluka vo koja so ~l. 1 bilo opredeleno<br />
deka se donesuva predmetniot plan za Urbana zaednica 6-UB 6.2<br />
opfat 1 op{tina Ohrid 2009-2014. Vo ~lenot 2 e opredeleno deka ovoj<br />
plan opfa}a prostor so povr{ina od 10,45 ha, i istiot |i opfa}a granicite<br />
na Bulevar Turisti~ka, Dame Gruev, Prv gradski ring i Jane<br />
Sandanski. Vo ~l. 3 e opredeleno deka predmetniot plan e izraboten<br />
od strana IN -PUMA Skopje i deka istiot sodr`i tekstualen del i<br />
grafi~ki prikaz na planskite re{enija, na opfatot, kako i numeri~ki<br />
del so bilansni pokazateli za planskiot opfat i za infrastrukturata.<br />
Vo ~l. 4 i 5 se uredeni pra{awata za zaverkata so potpis i pe~at i<br />
arhiviraweto na primerocite od Planot. Spored ~l. 6, Odlukata vleguva<br />
vo sila so denot na donesuvaweto, a }e se objavi vo "Slu`ben<br />
glasnik na op{tina Ohrid."<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Od uvidot i analizata na dokumentacijata dostavena od Sovetot<br />
na op{tina Ohrid, proizleguva deka:<br />
- Nacrt-detalniot urbanisti~ki plan e izraboten od Institutot<br />
za urbanizam, soobra}aj i ekologija "IN-PUMA" od Skopje so teh.<br />
br. 06/2008 od oktomvri 2008 godina;<br />
- Na Nacrt-planot bila izrabotena Stru~na revizija od A.D. za<br />
urbanizam, arhitektura i in`enering "ZAUS" od Skopje so teh. br.<br />
06/2008 od oktomvri 2008 godina, vo koja ima zabele{ki koi treba da se<br />
otstranat, usoglasat i vgradat vo planot;<br />
672
- Izgotvuva~ot na planot vo odgovorot na revizijata br. 08-655/1<br />
od 20 oktomvri 2008 godina glavno gi prifa}a zabele{kite, a za neprifatenite<br />
dal obrazlo`enie;<br />
- Ministerstvoto za transport i vrski dade Stru~no mislewe<br />
br. 16-13113 od 29. 10. 2008 godina na Nacrt-planot so zabele{ki deka<br />
istiot e izraboten soglasno Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe<br />
("SV RM," br. 51/2005, 137/2007 i 151/2007), Pravilnikot za pobliska<br />
sodr`ina, razmer i na~in na grafi~ka obrabotka na urbanisti~kite<br />
planovi ("SV RM," br. 78/2006) i Pravilnikot za standardi i<br />
normativi za urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 78/2006 i 140/07).<br />
- Upravata za `ivotna sredina kako organ vo sostav na Ministerstvoto<br />
za `ivotna sredina i prostorno planirawe dade mislewe deka<br />
prostorot koj bil predmet na izrabotka na Detalniot urbanisti~ki<br />
plan za urbana zaednica 6, Urban blok 6.2. Opfat 1, Ohrid (2008-2013)<br />
ne se grani~i so krajbre`jeto na Ohridskoto ezero, zaradi {to ne e<br />
predmet na razgleduvawe od aspekt na za{tita na Ohridskoto ezero<br />
utvrdena vo Zakonot za za{tita na Ohridskoto, Prespanskoto i Dojranskoto<br />
ezero ("SV RM," br. 45/1977) i Zakonot za za{tita na prirodata<br />
("SV RM,"br. 67/2004, 14/2006 i 84/2007).<br />
- Nacionalnata ustanova Zavod za za{tita na spomenicite na<br />
kulturata i Muzej Ohrid dostavile odgovor na baraweto za izgotvuvawe<br />
na za{titno-konzervatorski osnovi za izrabotka na DUP za UZ.6<br />
od UB. 6.2, kade e navedeno deka nazna~eniot opfat ne pripa|a vo granicite<br />
na za{titenata spomeni~ka celina nitu pak za gorenavedeniot<br />
prostor postojat podatoci za evidentiran ili za{titen arheolo{ki<br />
lokalitet i poradi tie pri~ini ne bilo potrebno da se izrabotuvaat<br />
Za{titno konzervatorski osnovi.<br />
- So Odluka br. 07-145/3 od 29. 01. 2009 godina Sovetot na op{-<br />
tina Ohrid go utvrdil Nacrt-planot;<br />
- Za organizirawe na javnata prezentacija i javnata anketa vo<br />
traewe od 15 dena re{enie broj 09-1027/1 od 30 januari 2009 godina i za<br />
taa cel e podgotveno soop{tenie od istiot datum deka }e se organizira<br />
javna anketa vo periodot od 2 fevruari do 13 fevruari 2009<br />
godina (ima deset rabotni dena), so izlagawe na tekstualnite prilozi<br />
vo golemata sala na Op{tina Ohrid i Mesnata zaednica Dame Gruev, a<br />
javnata prezentacija se odr`a na den 09. 02. 2009 godinan vo isatata<br />
sala od 12 do 14 ~asot i bil sostaven zapisnik za site prisutni zaintersirani<br />
gra|ani. Isto taka, gradona~alnikot na op{tina Ohrid<br />
donese re{enie za formirawe na Komisija za izrabotka na izve{taj<br />
posprovedenata javn aanketa i javna prezentacija zavedeno pod broj 09-<br />
1027/19 od 11fevruari 2009 godina<br />
- Soop{tenioto bilo objaveno vo "Nova Makedonija" na 2. 02.<br />
2009 godina.<br />
673
- Od izve{tajot od javnata anketa br. 09-1027/12/15 od 20. 02. 2009<br />
godina proizleguva deka bile podneseni 86 zabele{ki, od koi 27 se<br />
celosni,18 se delumno i 41 ne se prifateni;<br />
- Poedine~ni izvestuvawa so obrazlo`enie za prifateni i neprifateni<br />
zabele{ki se izgotveni na 27. 07. 2009 godina, sekoe od niv e<br />
so delovoden broj 09-327/..., i za podnositelite na inicijativata postoi<br />
dokaz za dostavuvawe na izvestuvawata;<br />
- Baraweto za davawe soglasnost na Predlog-planot e upateno<br />
do Ministerstvoto za transport i vrski na 2 mart i na 26 maj 2009 godina<br />
pod br. 09-541/3.<br />
Osporenata odluka e donesena na 30. 09. 2009 godina;<br />
Soglasnosta na Predlog-planot br. 16-9134/2 od 23 septemvri<br />
2009 godina na Ministerstvoto za transport i vrski do op{tinata<br />
Ohrid bila dostavena na 24. 09. 2009 godina vidno od priemniot pe~at.<br />
674<br />
Pravna sostojba<br />
Uslovite i na~inot na sistemot na prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe, vidovite i sodr`inata na planovite, izrabotuvaweto<br />
i postapakta za donesuvaweto na planovite, kako i drugite pra{awa od<br />
oblasta na prostornoto i urbanisti~koto planirawe se uredeni so Zakonot<br />
za prostorno i urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 51/2005,<br />
137/2007 i 151/2007-ispravka), vo ~ie vreme na va`ewe e donesena osporenata<br />
odluka.<br />
Vo ~lenot 3 od navedeniot zakon e utvrdeno deka izrabotuvaweto,<br />
donesuvaweto i sproveduvaweto na Prostorniot plan na Republika<br />
Makedonija i na urbanisti~kite planovi se raboti od javen interes.<br />
Vidovite i sodr`inata na planovite, kako i postapkata za nivno<br />
izrabotuvawe i donesuvawe se uredeni vo poseben del od Zakonot<br />
ozna~en i nasloven so "II. Planirawe na prostorot", koj gi opfa}a<br />
~lenovite od 7 do 48.<br />
Spored ~l. 7 od ovoj zakon, vo zavisnost od prostorot koj e predmet<br />
na planiraweto se donesuvaat slednite planovi: Prostoren plan<br />
na Republika Makedonija i urbanisti~ki planovi vo koi spa|aat generalen<br />
urbanisti~ki plan, detalen urbanisti~ki plan, urbanisti~ki<br />
plan za selo i urbanisti~ki plan von naseleno mesto.<br />
Soglasno ~l. 11 st. 1 i 2 od Zakonot, detalen urbanisti~ki plan,<br />
za kakov {to se raboti vo konkretniot slu~aj, se donesuva za planski<br />
opfat za koj e donesen generalen urbanisti~ki plan. Detalniot urbanisti~ki<br />
plan sodr`i tekstualen del i grafi~ki prikaz na planskite<br />
re{enija na opfatot, kako i numeri~ki del so bilansni pokazateli za<br />
planskiot opfat i za infrastrukturata.<br />
Spored st. 3 od ovoj ~len od Zakonot, grafi~kite prikazi na<br />
planot odr`at: granica na planskiot opfat, regulacioni linii, parcelacija<br />
na grade`noto zemji{te, povr{ini za gradewe na gradbi
opredeleni so grade`ni linii, maksimalna visina na gradbata izrazena<br />
vo metri do venec, namena na zemji{teto i gradbite, plansko re{-<br />
enie na sekundarnata soobra}ajna mre`a so nivelmansko re{enie i<br />
planski re{enija na site sekundarni komunalni i telekomunikaciski<br />
infrastrukturi.<br />
Spored st. 4 od ovoj ~l.en od Zakonot, tekstualniot del od planot<br />
sodr`i: op{ti uslovi za izgradba, razvoj i koristewe na zemji{-<br />
teto i gradbite, posebni uslovi za izgradba na poedine~ni grade`ni<br />
parceli, podatoci za soobra}ajnite, komunalnite i telekomunikaciskite<br />
infrastrukturi i drugi parametri.<br />
Spored ~l. 17 st. 1 od Zakonot, za izrabotuvawe na planovite od<br />
~l. 7 t. 2 na ovoj zakon , op{tinite i gradot Skopje donesuvaat godi{na<br />
Programa. Spored st. 2 od istiot ~len od Zakonot, programata od st. 1<br />
na ovoj ~len op{tinite i gradot Skopje ja dostavuvaat do organot na<br />
dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto<br />
na prostorot i zadol`itelno ja objavuvaat vo javnite glasila.<br />
Ponatamu, soglasno ~l. 18 od Zakonot, izrabotuvawe na urbanisti~ki<br />
planovi vr{at pravni lica koi poseduvaat licenca, {to ja<br />
izdava organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvawe na prostorot pod uslovi utvrdeni vo ovoj ~len<br />
od Zakonot.<br />
Spored odredbata od ~l. 21 st. 1 od Zakonot planovite od ~lenot<br />
7 na ovoj zakon se izrabotuvaat vo dve fazi, odnosno kako nacrt na<br />
plan i predlog na plan. Na nacrtot na planovite, soglasno ~l. 21 od Zakonot<br />
se vr{i stru~na revizija so koja se utvrduva deka planovite se<br />
izraboteni vo soglasnost so odredbite na ovoj zakon, propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon i drug zakon. Stru~na revizija na planovite<br />
od ~l. 7 t. 2 na ovoj zakon finansirani od buxetot na op{tinata i<br />
buxetot na gradot Skopje vr{i ovlasteno pravno lice od ~l. 18 st. 1 na<br />
ovoj zakon, opredeleno od gradona~alnikot na op{tinata ili na gradot<br />
Skopje. Soglasno stav 5 na ovoj ~len, zabele{kite od stru~nata revizija<br />
se vgraduvaat vo nacrtot na planot, a izrabotuva~ot na planot<br />
zadol`itelno dava izve{taj za postapuvaweto po zabele{kite na stru-<br />
~nata revizija do organot nadle`en za donesuvawe na planot. Stru~nata<br />
revizija i izve{tajot za postapuvawe po zabele{kite od stru~nata<br />
revizija se sostaven del na planot.<br />
Vo ~l. 23 od Zakonot e uredena pokonkretno postapkata za donesuvawe<br />
na generalen urbanisti~ki plan (vo ovaa postapka se osporuva<br />
donesen detalen urbanisti~ki plan).<br />
Vo ~l. 24 od Zakonot, se utvrduva deka po nacrtot na detalniot<br />
urbanisti~ki plan, urbanisti~kiot plan za selo i urbanisti~kiot<br />
plan von naseleno mesto, op{tinata sproveduva javna prezentacija i<br />
javna anketa (st. 1). Organiziraweto na javnata prezentacija i javnata<br />
anketa na planovite od st. 1 na ovoj ~len go vr{i gradona~alnikot na<br />
675
op{tinata, po utvrduvawe na nacrtot na planot od strana na sovetot za<br />
koj prethodno e dobieno mislewe od organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot (st. 2). Za<br />
sprovedenata javna prezentacija i javna anketa se izrabotuva izve{taj<br />
(st. 3). Javnata prezentacija i javnata anketa od st. 1 na ovoj ~len se<br />
sproveduva so izlagawe na planot na javno mesto koe se nao|a vo krugot<br />
na mesnata samouprava. Javnata anketa trae najmalku deset rabotni<br />
dena, vo koj rok zainteresiranite gra|ani i pravni lica od konkretnoto<br />
podra~je opfateno so planot mo`at da dostavat zabele{ki, predlozi<br />
i mislewa na anketni listovi (st. 4). Javnata prezentacija e stru~no<br />
prezentirawe na planot i se organizira vo prostorii i vreme {to }e<br />
go opredeli gradona~alnikot na op{tinata (st. 5).<br />
Spored ~l. 24 st. 6 od Zakonot, izve{taj od javnata anketa so<br />
obrazlo`enie za prifatenite i neprifatenite zabele{ki za planovite<br />
od st. 1 na ovoj ~len, izrabotuva stru~na komisija formirana od<br />
gradona~alnikot na op{tinata, koja e sostavena od tri ~lena, i toa:<br />
nositelot na izrabotka na planot, odgovorno lice od op{tinskata<br />
administracija nadle`no za urbanisti~ko planirawe i istaknat nau~en<br />
i stru~en rabotnik od oblasta na urbanisti~koto planirawe.<br />
Spored st. 7 na ovoj ~len od Zakonot, izve{tajot e sostaven del na<br />
odlukata za donesuvawe na predlogot na planot, a soglasno st. 8, vrz<br />
osnova na izve{tajot, komisijata e dol`na pismeno da go izvesti sekoe<br />
lice koe podnelo anketen list so obrazlo`enie za prifa}awe ili<br />
neprifa}awe na negovite zabele{ki ili predlozi.<br />
Vo ~l. 24 st. 10 od Zakonot utvrdeno e deka vremeto i mestoto<br />
kade }e bide izlo`en planot i sproveduvaweto na javnata prezentacija<br />
i javnata anketa, zadol`itelno se objavuva so sop{tenie vo javnite<br />
glasila. Soop{tenieto zadol`itelno gi sodr`i podatocite, mestopolo`ba<br />
i povr{ina na opfatot na planot.<br />
Spored ~l. 25 st. 1 od Zakonot, na planovite od ~l. 7 t. 2 na ovoj<br />
zakon, izraboteni vo forma na nacrt na plan se dava mislewe od organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvaweto<br />
na prostorot, zaradi sogleduvawe na stepenot na usoglasenosta<br />
na planovite so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni vrz<br />
osnova na ovoj zakon. Vo st. 2 na ovoj ~len od Zakonot utvrdeno e deka<br />
na planovite izraboteni vo forma na predlog na plan se dava soglasnost<br />
od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto na prostorot, so koja se potvrduva deka planovite se<br />
izraboteni soglasno so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon.<br />
Soglasno st. 3 na ~l. 25 od Zakonot misleweto od st. 1 i soglasnosta<br />
od st. 2 na ovoj ~len se dava vo rok od 15 rabotni dena od denot<br />
na podnesuvaweto na baraweto od strana na donositelot na planot. Dokolku<br />
nadle`niot organ za izdavawe na misleweto i soglasnosta ne<br />
odgovori vo navedeniot rok }e se smeta deka misleweto i soglasnosta<br />
676
se izdadeni. Spored st. 5 na istiot ~len po dobivaweto na soglasnosta<br />
od st. 2 na ovoj ~len, planot se dostavuva do nadle`niot organ za donesuvawe.<br />
Vo ~l. 31 st. 1 od Zakonot, pome|u drugoto e predvideno deka vo<br />
postapkata za izrabotuvawe na planovite zadol`itelno se primenuvaat<br />
standardite i normativite za ureduvawe na urbanisti~koto planirawe.<br />
Od iznesenite zakonski odredbi proizleguva deka zakonodavecot,<br />
vo funkcija na obezbeduvawe na ureduvaweto i humanizacijata na<br />
prostorot i za{titata i unapreduvaweto na `ivotnata sredina i na<br />
prirodata, utvrdil precizna regulativa vo vrska so planiraweto na<br />
prostorot, to~no opredeluvaj}i gi planovite za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, nivnata sodr`ina i postapkata za nivno donesuvawe.<br />
Od spisite po predmetot proizleguva deka postapkata za planirawe<br />
zapo~nala vrz osnova na Programa za izrabotka na urbanisti~ki<br />
planovi za op{tina Ohrid za 2009 godina. Istiot planski opfat bil<br />
evidentiran kako predmet na zapo~nato urbanisti~ko planirawe i<br />
spored programite za planirawe na op{tinata za planskiot period<br />
2009 - 2014 godina. Spored toa neosnovani se navodite od inicijativata<br />
za povreda na ~l. 17 st. 2 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe.<br />
Soop{tenieto za organizirawe i sproveduvawe na javnata anketa<br />
so ozna~uvawe na vreme i mesto na sproveduvawe bilo objaveno vo<br />
"Nova Makedonija" na 18 april 2009 godina od kade nema povreda na ~l.<br />
24 st. 10 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe.<br />
Isto taka, neosnovani se navodite za povreda na ~l. 24 st. 4 od<br />
Zakonot, vo koj e predvideno javnata anketa da se sprovede so izlagawe<br />
na planot na javno mesto koe se nao|a vo krugot na mesnata samouprava.<br />
So ogled na toa {to javna anketa, na koja u~estvuvale podnositelite<br />
na inicijativata, bila organizirana i sprovedena i toa so traewe<br />
od deset rabotni dena kako {to e opredeleno vo ~l. 24 st. 4 od Zakonot<br />
neosnovani se i navodite od inicijativata za povreda na navedenata<br />
odredba zaradi nesproveduvawe na javna anketa.<br />
Imaj}i predvid deka po povod sprovedenata anketa zainteresiranite<br />
lica stavile na zabele{ki po odnos na Planot i na istite im<br />
bilo odgovoreno, smetame deka op{tinata Ohrid vo postapkata za planirawe<br />
go ispo~ituvala i ~l. 24 st. 6 od Zakonot, od kade se neosnovani<br />
navodite od inicijativata za negova povreda.<br />
Od uvidot vo dostavenata i pribavena dokumentacija proizleguva<br />
deka Sovetot na op{tinata Ohrid vo postapkata koja prethodela na<br />
donesuvaweto na osporenata odluka gi po~ituval site fazi na postapkata<br />
utvrdena so Zakon. Smetame deka e potrebno da im se uka`e na<br />
podnositelite na inicijativata deka Sudot nema nadle`nost da ja ocenuva<br />
sodr`inata na Detalniot urbanisti~ki plan nitu pak eventualnite<br />
promeni vo namenata na objektite vo nego. Vo taa smisla sekoj<br />
677
podnositel na inicijativa koj smeta deka vrz osnova na Detalniot<br />
urbanisti~ki plan bila izvr{ena izzmena mo`e vo postapkata na donesuvawe<br />
na istiot odnosno na javnata anketa koja bila sprovedena soglasno<br />
Zakonot da dade svoi zabele{ki. Isto taka ako smetaat deka im<br />
bilo povredeno pravoto na sopstvenost so donesuvaweto na odlukata za<br />
izmenuvawe na Detalniot urbanisti~ki plan, takvoto svoe pravo mo-<br />
`at da go ostvarat vo redovna sudska postapka.<br />
Od iznesenata pravna i fakti~ka sostojba proizleguva deka<br />
osporenata odluka e donesena vo celost vo postapka kako {to e predvideno<br />
so odredbite od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe,<br />
odnosno deka istata ne mo`e da se dovede pod somnenie po<br />
odnos na nejzinata soglasnost na ~lenovite 4, 13, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24,<br />
25, 26 i 31 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe, poradi<br />
{to se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
Urbana zaednica 6, Urban blok 6.2.,Opfat 1, Op{tina Ohrid 2009-<br />
2014, donesena pod br. 07-2508/9 od 30. 09. 2009 godina od Sovetot na<br />
op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid," br. 10/2009 od<br />
2. 10. 2009 god).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 1<br />
dekemvri 2010 godina, donese<br />
678<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki plan<br />
za Urbana zaednica 6, Urban blok 6.2.Opfat 1, Op{tina Ohrid 2009-<br />
2014, donesena pod br.07-2508/9 od 30 septemvri 2009 godina od Sovetot<br />
na op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid" br. 10/2009<br />
od 2 oktomvri 2009 god).<br />
2. Ivo Zahariev, Verka Karovska, Aleksandar Ili} i Ilija Petanovski,<br />
site od Ohrid, preku polnomo{nikot Aco Baloski, advokat<br />
od Ohrid na Ustavniot sud na Republika Makedonija mu podnesoa inicijativa<br />
za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Odlukata ozna~ena vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
3. Spored navodite vo inicijativata Ivo Zahariev, sopstvenik<br />
na nedvi`nosta obele`ana kako KP. br. 15199; Verka Karovska, sopstvenik<br />
na nedvi`nosta obele`ena kako KP. br. 16587 GP 283; Aleksandar<br />
Ili}, sopstvenik na nedvi`nosta obele`ana kako KP. br. 15206
i Ilija Petanovski, sopstvenik na nedvi`nosti obele`ani kako KP.<br />
br. 15164 i KP. br. 15165, site od Ohrid, bile neposredno zainteresirani<br />
gra|ani i `iteli na urbaniot blok 6.2, na koi im bile povredeni<br />
ili ograni~eni nivnite sopstveni~ki prava i istite baraat da se<br />
izmeni dadenoto urbanisti~ko re{enie. Imeno, podnositelite na ovaa<br />
inicijativa iska`uvaat nezadovolstvo poradi zakonskata zabrana za<br />
ovozmo`uvawe na pristap od magistralnata ulica "Turisti~ka" i poradi<br />
toa {to donositelot na planot virtuelno i nelogi~ki predvidel<br />
pristap do nivnite semejni ku}i i na toj na~in im bile odzemeni pomali<br />
ili pogolemi povr{ini od nivnite dvorni mesta, so cel da se<br />
predvidat osum novi parking prostori. Pritoa, naveduvaat deka dostaveniot<br />
Nacrt-predlog za izzmena na detalniot urbanisti~ki plan,<br />
so cel za racionalno ureduvawe na prostorot, ne bil prifaten i pokraj<br />
podnesenite prigovori i dostavenite zabele{ki vo podnesenite<br />
anketni listovi od nivna strana i od drugite gra|ani.<br />
Vo taa smisla naveduvaat deka postoele evidentni su{testveni<br />
povredi na postapkata za donesuvawe na osporenata odluka odnosno ne<br />
bila zapazena zadol`itelnata stroga formalna procedura za donesuvawe<br />
na istata. Poradi toa istata bila protivzakonita, se zasnovala<br />
na necelosno utvrdena fakti~ka sostojba na rabotite, ne postoel evidenten<br />
javen interes za vaka koncipiraniot detalen urbanisti~ki<br />
plan za ovaa urbana zaednica. Imeno, vo vtorata faza na predlog-planot<br />
bile primeni brojni zabele{ki, no ne postoel sluh kaj donositelot<br />
na planot vo taa faza da gi prifati zabele{kite. Podnositelite<br />
na zabele{kite ne bile izvesteni na pogoden na~in, za toa koi izmeni<br />
bile prifateni a koi ne bile prifateni; ne bila izvr{ena stru~na<br />
revizija na nacrt-planot po zavr{enata prva faza na donesuvawe i ne<br />
bile vklu~eni istaknati nau~ni i stru~ni rabotnici so cel da gi razgledaat<br />
ponudenite novi idei od podnositelite na inicijativite i<br />
op{tinata preku nejzinite organi ne ja istaknala na javen uvid kone~nata<br />
verzija na detalniot urbanisti~ki plan. Na ovoj na~in se legalizirale<br />
izmeni na istiot koi bile sprotivni na ~lenovite 4, 17, 18,<br />
19, 21, 22, 23, 24 i 31, a pritoa bile povredeni i nepravilno primeneti<br />
~lenovite 13, 22, 25 i 26 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 51/2005, 137/<br />
2007 i 151/2007), poradi {to mo`elo da nastane nenadomestliva materijalna<br />
{teta za podnositelite na ovaa inicijativa.<br />
Vrz osnova na iznesenoto istite predlagaat soglasno odredbite<br />
na ~len 110 stav 1 alineja 2 i ~len 112 stav 2 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija odlukata da bide proglasena za protivzakonita i protivustavna<br />
so donesuvawe na re{enie za zapirawe na izvr{uvaweto na poedine~nite<br />
akti ili dejstvija koi bi bile prezemeni vrz osnova na osporenata<br />
odluka, a po poveduvaweto na postapkata za ocena na zakonitosta<br />
Sudot da ja poni{ti osporenata odluka.<br />
679
4. Sudot na sednica utvrdi deka Sovetot na op{tina Ohrid na<br />
sednicata odr`ana na 30 septemvri 2009 godina ja donel osporenata<br />
odluka vo koja so ~lenot 1 bilo opredeleno deka se donesuva predmetniot<br />
plan za Urbana zaednica 6-UB 6.2 opfat 1 op{tina Ohrid 2009-<br />
2014. Vo ~lenot 2 e opredeleno deka ovoj plan opfa}a prostor so povr{ina<br />
od 10,45 ha, i istiot |i opfa}a granicite na Bulevar Turisti~ka,<br />
Dame Gruev, Prv gradski ring i Jane Sandanski. Vo ~lenot 3 e<br />
opredeleno deka predmetniot plan e izraboten od strana IN -PUMA<br />
Skopje i deka istiot sodr`i tekstualen del i grafi~ki prikaz na planskite<br />
re{enija, na opfatot, kako i numeri~ki del so bilansni pokazateli<br />
za planskiot opfat i za infra-strukturata. Vo ~lenovite 4 i 5<br />
se uredeni pra{awata za zaverkata so potpis i pe~at i arhiviraweto<br />
na primerocite od Planot. Spored ~lenot 6, Odlukata vleguva vo sila<br />
so denot na donesuvaweto, a }e se objavi vo "Slu`ben glasnik na op{-<br />
tina Ohrid."<br />
Od uvidot i analizata na dokumentacijata dostavena od Sovetot<br />
na op{tina Ohrid, Sudot isto taka utvrdi deka Nacrt-Detalniot urbanisti~ki<br />
plan e izraboten od Institutot za urbanizam, soobra}aj i<br />
ekologija "IN-PUMA" od Skopje so teh.br.06/2008 od oktomvri 2008<br />
godina;<br />
Na Nacrt-planot bila izrabotena Stru~na revizija od A.D. za<br />
urbanizam, arhitektura i in`enering "ZAUS" od Skopje so teh. br. 06/<br />
2008 od oktomvri 2008 godina, vo koja ima zabele{ki koi treba da se<br />
otstranat, usoglasat i vgradat vo planot;<br />
Izgotvuva~ot na planot vo odgovorot na revizijata br.08-655/1<br />
od 20 oktomvri 2008 godina gi prifa}a zabele{kite, a za tri neprifateni<br />
zabele{ki dal obrazlo`enie;<br />
Ministerstvoto za transport i vrski dalo Stru~no mislewe br.<br />
16-13113 od 29 dekemvri 2008 godina na Nacrt-planot so zabele{ki<br />
deka istiot e izraboten soglasno Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 51/<br />
2005, 137/2007 i 151/2007), Pravilnikot za pobliska sodr`ina, razmer i<br />
na~in na grafi~ka obrabotka na urbanisti~kite planovi ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 78/2006) i Pravilnikot za standardi<br />
i normativi za urbanisti~ko planirawe ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 78/2006 i 140/07).<br />
Upravata za `ivotna sredina kako organ vo sostav na Ministerstvoto<br />
za `ivotna sredina i prostorno planirawe dalo mislewe<br />
deka prostorot koj bil predmet na izrabotka na Detalniot urbanisti~ki<br />
plan za urbana zaednica 6, Urban blok 6.2. Opfat 1, Ohrid (2008-<br />
2013) ne se grani~i so krajbre`jeto na Ohridskoto ezero, zaradi {to<br />
ne e predmet na razgleduvawe od aspekt na za{tita na Ohridskoto ezero<br />
utvrdena vo Zakonot za za{tita na Ohridskoto, Prespanskoto i<br />
Dojranskoto ezero ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
680
45/1977) i Zakonot za za{tita na prirodata ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 67/2004, 14/2006 i 84/2007).<br />
Nacionalnata ustanova Zavod za za{tita na spomenicite na<br />
kulturata i Muzej Ohrid dostavile odgovor na baraweto za izgotvuvawe<br />
na za{titno-konzervatorski osnovi za izrabotka na DUP za UZ.6<br />
od UB.6.2, kade e navedeno deka nazna~eniot opfat ne pripa|a vo granicite<br />
na za{titenata spomeni~ka celina nitu pak za gorenavedeniot<br />
prostor postojat podatoci za evidentiran ili za{titen arheolo{ki<br />
lokalitet i poradi tie pri~ini ne bilo potrebno da se izrabotuvaat<br />
Za{titno-konzervatorski osnovi.<br />
So Odluka broj 07-145/3 od 29 januari 2009 godina Sovetot na<br />
op{tina Ohrid go utvrdil Nacrt-planot;<br />
Za organizirawe na javnata prezentacija i javnata anketa vo<br />
traewe od 15 dena bilo doneseno re{enie broj 09-1027/1 od 30 januari<br />
2009 godina i za taa cel e podgotveno Soop{tenie od istiot datum deka<br />
}e se organizira javna anketa vo periodot od 2 fevruari do 13 fevruari<br />
2009 godina (ima deset rabotni dena), so izlagawe na tekstualnite<br />
prilozi vo golemata sala na Op{tina Ohrid i Mesnata zaednica Dame<br />
Gruev, a javnata prezentacija se odr`ala na den 09.02.2009 godinan vo<br />
istata sala od 12 do 14 ~asot i bil sostaven zapisnik za site prisutni<br />
zaintersirani gra|ani.; Isto taka, gradona~alnikot na op{tina Ohrid<br />
donel re{enie za formirawe na Komisija za izrabotka na izve{taj po<br />
sprovedenata javn aanketa i javna prezentacija zavedeno pod broj 09-<br />
1027/19 od 11fevruari 2009 godina<br />
Soop{tenioto bilo objaveno vo "Nova Makedonija" na 2 fevruari<br />
2009 godina.<br />
Od izve{tajot od javnata anketa br.09-1027/12/15 od 20 fevruari<br />
2009 godina proizleguva deka bile podneseni 86 zabele{ki, od koi 27<br />
se celosni, 18 se delumno i 41 ne se prifateni;<br />
Poedine~ni izvestuvawa so obrazlo`enie za prifateni i<br />
neprifateni zabele{ki se izgotveni na 27 juli 2009 godina, sekoe od<br />
niv e so delovoden broj 09-327/..., i za podnositelite na inicijativata<br />
postoi dokaz za dostavuvawe na izvestuvawata;<br />
Baraweto za davawe soglasnost na Predlog-planot e upateno do<br />
Ministerstvoto za transport i vrski na 2 mart i na 26 maj 2009 godina<br />
pod br.09-541/3.<br />
Osporenata odluka e donesena na 30 septemvri 2009 godina;<br />
Soglasnosta na Predlog-planot br.16-9134/2 od 23. 09. 2009<br />
godina na Ministerstvoto za transport i vrski do op{tinata Ohrid<br />
bila dostavena na 24 septemvri 2009 godina vidno od priemniot pe~at<br />
5. Uslovite i na~inot na sistemot na prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe, vidovite i sodr`inata na planovite, izrabotuvaweto<br />
i postapkata za donesuvaweto na planovite, kako i drugite pra-<br />
{awa od oblasta na prostornoto i urbanisti~koto planirawe se uredeni<br />
so Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe ("Slu`ben ve-<br />
681
snik na Republika Makedonija" br. 51/2005, 137/2007 i 151/2007-ispravka),<br />
vo ~ie vreme na va`ewe e donesena osporenata odluka.<br />
Vo ~lenot 3 od navedeniot zakon e utvrdeno deka izrabotuvaweto,<br />
donesuvaweto i sproveduvaweto na Prostorniot plan na Republika<br />
Makedonija i na urbanisti~kite planovi se raboti od javen interes.<br />
Vidovite i sodr`inata na planovite, kako i postapkata za<br />
nivno izrabotuvawe i donesuvawe se uredeni vo poseben del od Zakonot<br />
ozna~en i nasloven so "II. Planirawe na prostorot", koj gi opfa-<br />
}a ~lenovite od 7 do 48.<br />
Spored ~lenot 7 od ovoj zakon, vo zavisnost od prostorot koj e<br />
predmet na planiraweto se donesuvaat slednite planovi: Prostoren<br />
plan na Republika Makedonija i urbanisti~ki planovi vo koi spa|aat<br />
generalen urbanisti~ki plan, detalen urbanisti~ki plan, urbanisti-<br />
~ki plan za selo i urbanisti~ki plan von naseleno mesto.<br />
Soglasno ~len 11 stavovite 1 i 2 od Zakonot, detalen urbanisti~ki<br />
plan, za kakov {to se raboti vo konkretniot slu~aj, se donesuva<br />
za planski opfat za koj e donesen generalen urbanisti~ki plan. Detalniot<br />
urbanisti~ki plan sodr`i tekstualen del i grafi~ki prikaz<br />
na planskite re{enija na opfatot, kako i numeri~ki del so bilansni<br />
pokazateli za planskiot opfat i za infrastrukturata.<br />
Spored stavot 3 od ovoj ~len od Zakonot, grafi~kite prikazi<br />
na planot sodr`at: granica na planskiot opfat, regulacioni linii,<br />
parcelacija na grade`noto zemji{te, povr{ini za gradewe na gradbi<br />
opredeleni so grade`ni linii, maksimalna visina na gradbata izrazena<br />
vo metri do venec, namena na zemji{teto i gradbite, plansko re-<br />
{enie na sekundarnata soobra}ajna mre`a so nivelmansko re{enie i<br />
planski re{enija na site sekundarni komunalni i telekomunikaciski<br />
infrastrukturi.<br />
Spored stavot 4 od ovoj ~len od Zakonot, tekstualniot del od<br />
planot sodr`i: op{ti uslovi za izgradba, razvoj i koristewe na zemji{teto<br />
i gradbite, posebni uslovi za izgradba na poedine~ni grade`ni<br />
parceli, podatoci za soobra}ajnite, komunalnite i telekomunikaciskite<br />
infrastrukturi i drugi parametri.<br />
Spored ~len 17 stav 1 od Zakonot, za izrabotuvawe na planovite<br />
od ~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon , op{tinite i gradot Skopje donesuvaat<br />
godi{na Programa. Spored stavot 2 od istiot ~len od Zakonot,<br />
programata od stavot 1 na ovoj ~len op{tinite i gradot Skopje ja dostavuvaat<br />
do organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot i zadol`itelno ja objavuvaat<br />
vo javnite glasila.<br />
Ponatamu, soglasno ~len 18 od Zakonot, izrabotuvawe na urbanisti~ki<br />
planovi vr{at pravni lica koi poseduvaat licenca, {to ja<br />
izdava organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvawe na prostorot pod uslovi utvrdeni vo ovoj ~len<br />
od Zakonot.<br />
682
Spored odredbata od ~lenot 21 stav 1 od Zakonot planovite od<br />
~lenot 7 na ovoj zakon se izrabotuvaat vo dve fazi, odnosno kako nacrt<br />
na plan i predlog na plan. Na nacrtot na planovite, soglasno ~lenot<br />
21 od Zakonot se vr{i stru~na revizija so koja se utvrduva deka planovite<br />
se izraboteni vo soglasnost so odredbite na ovoj zakon, propisite<br />
doneseni vrz osnova na ovoj zakon i drug zakon. Stru~na revizija<br />
na planovite od ~len 7 to~ka 2 na ovoj zakon finansirani od buxetot<br />
na op{tinata i buxetot na gradot Skopje vr{i ovlasteno pravno lice<br />
od ~len 18 stav 1 na ovoj zakon, opredeleno od gradona~alnikot na op{-<br />
tinata ili na gradot Skopje. Soglasno stav 5 na ovoj ~len, zabele{kite<br />
od stru~nata revizija se vgraduvaat vo nacrtot na planot, a izrabotuva~ot<br />
na planot zadol`itelno dava izve{taj za postapuvaweto po<br />
zabele{kite na stru~nata revizija do organot nadle`en za donesuvawe<br />
na planot. Stru~nata revizija i izve{tajot za postapuvawe po zabele{kite<br />
od stru~nata revizija se sostaven del na planot.<br />
Vo ~lenot 23 od Zakonot e uredena pokonkretno postapkata za<br />
donesuvawe na generalen urbanisti~ki plan (vo ovaa postapka se osporuva<br />
donesen detalen urbanisti~ki plan).<br />
Vo ~len 24 od Zakonot, se utvrduva deka po nacrtot na detalniot<br />
urbanisti~ki plan, urbanisti~kiot plan za selo i urbanisti~kiot<br />
plan von naseleno mesto, op{tinata sproveduva javna prezentacija<br />
i javna anketa (stav 1). Organiziraweto na javnata prezentacija i<br />
javnata anketa na planovite od stav 1 na ovoj ~len go vr{i gradona~alnikot<br />
na op{tinata, po utvrduvawe na nacrtot na planot od strana na<br />
sovetot za koj prethodno e dobieno mislewe od organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot<br />
(stav 2). Za sprovedenata javna prezentacija i javna anketa se izrabotuva<br />
izve{taj (stav 3). Javnata prezentacija i javnata anketa od stavot 1<br />
na ovoj ~len se sproveduva so izlagawe na planot na javno mesto koe se<br />
nao|a vo krugot na mesnata samouprava. Javnata anketa trae najmalku<br />
deset rabotni dena, vo koj rok zainteresiranite gra|ani i pravni lica<br />
od konkretnoto podra~je opfateno so planot mo`at da dostavat zabele{ki,<br />
predlozi i mislewa na anketni listovi (stav 4). Javnata prezentacija<br />
e stru~no prezentirawe na planot i se organizira vo prostorii<br />
i vreme {to }e go opredeli gradona~alnikot na op{tinata (stav 5).<br />
Spored ~len 24 stav 6 od Zakonot, izve{taj od javnata anketa so<br />
obrazlo`enie za prifatenite i neprifatenite zabele{ki za planovite<br />
od stavot 1 na ovoj ~len, izrabotuva stru~na komisija formirana<br />
od gradona~alnikot na op{tinata, koja e sostavena od tri ~lena, i toa:<br />
nositelot na izrabotka na planot, odgovorno lice od op{tinskata<br />
administracija nadle`no za urbanisti~ko planirawe i istaknat nau~en<br />
i stru~en rabotnik od oblasta na urbanisti~koto planirawe.<br />
Spored stav 7 na ovoj ~len od Zakonot, izve{tajot e sostaven del na<br />
odlukata za donesuvawe na predlogot na planot, a soglasno stavot 8,<br />
vrz osnova na izve{tajot, komisijata e dol`na pismeno da go izvesti<br />
683
sekoe lice koe podnelo anketen list so obrazlo`enie za prifa}awe<br />
ili neprifa}awe na negovite zabele{ki ili predlozi.<br />
Vo ~lenot 24 stav 10 od Zakonot utvrdeno e deka vremeto i mestoto<br />
kade }e bide izlo`en planot i sproveduvaweto na javnata prezentacija<br />
i javnata anketa, zadol`itelno se objavuva so sop{tenie vo<br />
javnite glasila. Soop{tenieto zadol`itelno gi sodr`i podatocite,<br />
mestopolo`ba i povr{ina na opfatot na planot.<br />
Spored ~len 25 stav 1 od Zakonot, na planovite od ~lenot 7 to-<br />
~ka 2 na ovoj zakon, izraboteni vo forma na nacrt na plan se dava mislewe<br />
od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto na prostorot, zaradi sogleduvawe na stepenot na<br />
usoglasenosta na planovite so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon. Vo stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot<br />
utvrdeno e deka na planovite izraboteni vo forma na predlog na plan<br />
se dava soglasnost od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot, so koja se potvrduva deka<br />
planovite se izraboteni soglasno so odredbite na ovoj zakon i propisite<br />
doneseni vrz osnova na ovoj zakon.<br />
Soglasno stavot 3 na ~len 25 od Zakonot misleweto od stavot 1<br />
i soglasnosta od stavot 2 na ovoj ~len se dava vo rok od 15 rabotni dena<br />
od denot na podnesuvaweto na baraweto od strana na donositelot na<br />
planot. Dokolku nadle`niot organ za izdavawe na misleweto i soglasnosta<br />
ne odgovori vo navedeniot rok }e se smeta deka misleweto i<br />
soglasnosta se izdadeni. Spored stavot 5 na istiot ~len po dobivaweto<br />
na soglasnosta od stavot 2 na ovoj ~len, planot se dostavuva do nadle`niot<br />
organ za donesuvawe.<br />
Vo ~lenot 31 stav 1 od Zakonot, pome|u drugoto e predvideno<br />
deka vo postapkata za izrabotuvawe na planovite zadol`itelno se<br />
primenuvaat standardite i normativite za ureduvawe na urbanisti~koto<br />
planirawe.<br />
Od iznesenite zakonski odredbi proizleguva deka zakonodavecot,<br />
vo funkcija na obezbeduvawe na ureduvaweto i humanizacijata na<br />
prostorot i za{titata i unapreduvaweto na `ivotnata sredina i na<br />
prirodata, utvrdil precizna regulativa vo vrska so planiraweto na<br />
prostorot, to~no opredeluvaj}i gi planovite za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, nivnata sodr`ina i postapkata za nivno donesuvawe.<br />
Od spisite po predmetot proizleguva deka postapkata za planirawe<br />
zapo~nala vrz osnova na Programa za izrabotka na urbanisti-<br />
~ki planovi za op{tina Ohrid za 2009 godina. Istiot planski opfat<br />
bil evidentiran kako predmet na zapo~nato urbanisti~ko planirawe i<br />
spored programite za planirawe na op{tinata za planskiot period<br />
2009- 2014 godina. Spored toa neosnovani se navodite od inicijativata<br />
za povreda na ~lenot 17 stav 2 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko<br />
planirawe.<br />
684
Soop{tenieto za organizirawe i sproveduvawe na javnata anketa<br />
so ozna~uvawe na vreme i mesto na sproveduvawe bilo objaveno vo<br />
"Nova Makedonija" na 18. 04. 2009 godina od kade nema povreda na ~lenot<br />
24 stav 10 od Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe.<br />
Isto taka, neosnovani se navodite za povreda na ~lenot 24 stav<br />
4 od Zakonot, vo koj e predvideno javnata anketa da se sprovede so izlagawe<br />
na planot na javno mesto koe se nao|a vo krugot na mesnata samouprava.<br />
So ogled na toa {to javna anketa, na koja u~estvuvale podnositelite<br />
na inicijativata, bila organizirana i sprovedena i toa so traewe<br />
od deset rabotni dena kako {to e opredeleno vo ~lenot 24 stav 4<br />
od Zakonot neosnovani se i navodite od inicijativata za povreda na<br />
navedenata odredba zaradi nesproveduvawe na javna anketa.<br />
Imaj}i predvid deka po povod sprovedenata anketa zainteresiranite<br />
lica stavile zabele{ki po odnos na Planot i na istite im<br />
bilo odgovoreno, smetame deka op{tinata Ohrid vo postapkata za planirawe<br />
go ispo~ituvala i ~lenot 24 stav 6 od Zakonot, od kade se neosnovani<br />
navodite od inicijativata za negova povreda.<br />
Sudot utvrdi deka od uvidot vo dostavenata i pribavena dokumentacija<br />
proizleguva deka Sovetot na op{tinata Ohrid vo postapkata<br />
koja prethodela na donesuvaweto na osporenata odluka gi po~ituval<br />
site fazi na postapkata utvrdena so Zakon. Sudot konstatira deka e<br />
potrebno da im se uka`e na podnositelite na inicijativata deka nema<br />
nadle`nost da ja ocenuva sodr`inata na Detalniot urbanisti~ki plan<br />
nitu pak eventualnite promeni vo namenata na objektite vo nego. Vo<br />
taa smisla sekoj podnositel na inicijativa koj smeta deka vrz osnova<br />
na Detalniot urbanisti~ki plan bila izvr{ena izzmena mo`e vo postapkata<br />
na donesuvawe na istiot odnosno na javnata anketa koja bila<br />
sprovedena soglasno Zakonot da dade svoi zabele{ki. Isto taka ako<br />
smetaat deka im bilo povredeno pravoto na sopstvenost so donesuvaweto<br />
na odlukata za izmenuvawe na Detalniot urbanisti~ki plan, takvoto<br />
svoe pravo mo`at da go ostvarat vo redovna sudska postapka.<br />
Od iznesenata pravna i fakti~ka sostojba proizleguva deka<br />
osporenata odluka e donesena vo celost vo postapka kako {to e predvideno<br />
so odredbite od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe,<br />
odnosno deka istata ne mo`e da se dovede pod somnenie po<br />
odnos na nejzinata soglasnost na ~lenovite 4, 13, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24,<br />
25, 26 i 31 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot Branko Naumovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
685
686
50. U. br. 141/2010 (15. 12. 2010)<br />
Osporena odredba<br />
^len 7 6 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
osnovnoto obrazovanie ("SV RM," br. 33/2010).<br />
Sodr`ina na osporenata odredba<br />
1. Zasnovawe raboten odnos<br />
^len 80<br />
(1) Za nastavnik, stru~en sorabotnik i vospituva~ mo`e da se<br />
vraboti lice koe{to pokraj op{tite uslovi gi ispolnuva i slednive<br />
posebni uslovi:<br />
- da e dr`avjanin na Republika Makedonija,<br />
- da ima soodvetno obrazovanie,<br />
- da go poznava makedonskiot jazik i negovoto kirilsko pismo i<br />
da ima polo`eno stru~en ispit za nastavnik, stru~en sorabotnik,<br />
odnosno za vopituva~.<br />
(2) Licata od stavot (1) na ovoj ~len vo u~ili{tata i paralelkite<br />
vo koi nastavata se izveduva na jazik i pismo razli~ni od makedonskiot<br />
jazik i negovoto kirilsko pismo, osven nastavnicite za predmetot<br />
makedonski jazik, treba da go poznavaat i jazikot i pismoto na<br />
koj se izveduva nastavata.<br />
(3) Direktorot na osnovnoto u~ili{te formira komisija sostavena<br />
od tri ~lena od redot na vospitno-obrazovniot kadar koj vr{i<br />
proverka na poznavaweto na jazikot na nastavnicite od stavovite (1) i<br />
(2) na ovoj ~len.<br />
(4) Na javniot oglas za zasnovawe na raboten odnos za nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik, odnosno vospituva~ mo`e da se prijavi i lice<br />
bez polo`en stru~en ispit i da zasnova raboten odnos na opredeleno<br />
rabotno vreme do krajot na u~ebnata godina. (osporena odredba)<br />
(5) Bez polo`en stru~en ispit ne mo`e da se zasnova raboten<br />
odnos na neopredeleno vreme.<br />
6<br />
So inicijativata se osporuva ~len 7 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za osnovnoto obrazovanie, so koj vsu{nost e izmeneta<br />
odredbata od ~l. 80 st. 4 od osnoviot tekst na Zakonot za osnovno obrazovanie,<br />
poradi {to vo referatot kako osporena }e se smeta ovaa odredba od osnovniot<br />
tekst Zakonot.<br />
687
688<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporeniot ~len od Zakonot<br />
direktno se prekr{uvale odredbite od ~l. 8 st. 1 al. 3, i ~l. 9 i 32<br />
od Ustavot, bidej}i na gra|anite ne im se ovozmo`uvale ednakvi prava,<br />
tuku nastavniot kadar so polo`en stru~en ispit se diskriminiral,<br />
odnosno bil staven direktno vo ponepovolna polo`ba vo odnos na licata<br />
koi go nemale polo`eno stru~niot ispit, bidej}i statusnata polo`ba<br />
na licata so polo`en ispit i steknato zvawe nastavnik i licata<br />
bez polo`en ispit se izedna~uval, a na nastavnicite so polo`en stru-<br />
~en ispit im se onevozmo`uval pristap do sekoe rabotno mesto pod<br />
ednakvi uslovi. Licata koi go nemaat polo`eno stru~niot ispit koj e<br />
zadol`itelen vo osnovnoto obrazvanie i pretstavuva uslov da se stane<br />
nastavnik, se stavale vo privilegirana polo`ba, odnosno im se ovozmo`uval<br />
pristap na rabotno mesto nastavnik iako ne gi ispolnuvale<br />
propi{anite uslovi. So ogled deka Zakonot za osnovno obrazovanie vo<br />
~l. 77 i ~l. 80 st. 1 jasno propi{al koj mo`e da bide nastavnik i gi propi{al<br />
uslovite koi edno lice treba da gi ispolnuva za da bide vraboteno<br />
kako nastavnik, kade kako eden od zadol`itelnite uslovi e propi-<br />
{ano kandidatot da ima polo`en stru~en ispit, {to uka`uva deka<br />
osporeniot ~l. 7 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za osnovno obrazovanie bil vo sprotivnost so Ustavot i Zakonot.<br />
So osporeniot ~len, spored podnositelkata, se voveduvala pravna<br />
nestabilnost vo Republika Makedonija bidej}i ne se ovozmo`uvala<br />
efikasna garancija deka dosledno }e se sproveduva ~l. 80 od Zakonot<br />
za osnovnoto obrazovanie i deka pri izborot na nastavniot kadar<br />
vo celost }e se po~ituva uslovot kandidatot da mora da go ima polo-<br />
`eno stru~niot ispit, tuku na ovoj na~in bilo ostaveno na subjektivnata<br />
volja na rakovoditelot na u~ili{teto da mo`e da izbere vrz<br />
osnova na svoe diskreciono pravo, bez pri toa da gi po~ituva dosledno<br />
kriteriumite opredeleni vo ~l. 80 st. 1 od Zakonot, so {to se povreduval<br />
principot na vladeeweto na pravoto.<br />
Poradi navedenite pri~ini so inicijativata se bara Ustavniot<br />
sud da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporeniot ~len<br />
od Zakonot i istiot da go poni{ti.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud so Re{enie U. br. 248/2008 od 18 mart 2009 godina<br />
ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 80 st. 1 od Zakonot<br />
za osnovnoto obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Trgnuvaj}i od posebnoto<br />
ustavno zna~ewe i karakter na vospitno-obrazovniot sistem, odnosno<br />
dejnosta na osnovnoto obrazovanie, postoi ustavna mo`nost so poseben<br />
zakon da se propi{at uslovite pod koi mo`e da se izveduva vospitno-
obrazovnata dejnost vo osnovnoto obrazovanie, a vo tie ramki da se<br />
utvrdat i odredeni kriteriumi za opredeluvawe na prioritet pod<br />
ednakvi uslovi pri zasnovawe na raboten odnos. Pri toa, pravo e na<br />
zakonodavecot da gi utvrdi posebnite uslovi za vr{ewe na vospitnoobrazovnata<br />
dejnost, kako i da utvrdi odredeni prioriteti za vrabotuvawe<br />
pod ednakvi uslovi, no vo sekoj slu~aj, dominantni, se pred se,<br />
predvidenite op{ti i posebni uslovi predvideni za zasnovawe na raboten<br />
odnos na odredeno rabotno mesto.<br />
Proklamiranoto ustavno na~elo na ednakvost na gra|anite vo<br />
su{tina zna~i obvrska na zakonodavecot vo zakonite da utvrduva isti<br />
uslovi pod koi gra|anite }e gi ostvaruvaat svoite prava i dol`nosti<br />
bez pritoa da se pravi razlika me|u niv. Imeno, pravo e na zakonodavecot<br />
so zakon da gi propi{e uslovite koi treba da gi ispolnuva kandidatot<br />
za izbor na odredeno rabotno mesto. Tokmu vrz osnova na ovie<br />
principi zakonodavecot vo Zakonot za osnovnoto obrazovanie gi opredelil<br />
uslovite koi treba kandidatite da gi ispolnuvaat za navedenite<br />
mesta.<br />
Po odnos na navodot vo inicijativata deka osporeniot del od<br />
Zakonot ne bil vo soglasnost nitu so ~l. 85 st. 2 i 11 od istiot zakon,<br />
Sudot utvrdi deka ne e nadle`en da ja ocenuva me|usebnata soglasnost<br />
na odredbite od zakonot. Pritoa, Sudot uka`uva deka so tie odredbi se<br />
ureduvaat razli~ni pra{awa. Imeno, osporeniot ~len gi utvrduva<br />
uslovite za zasnovawe na raboten odnos na nastavnik, stru~en sorabotnik<br />
i vospituva~, a ~lenot 85 go ureduva statusot na nastavnik, stru-<br />
~en sorabotnik ili vospituva~ koj za prv pat se vrabotuva vo osnovno<br />
u~ili{te i toga{ stanuva zbor za nastavnik-pripravnik, stru~en sorabotnik<br />
- pripravnik i vospituva~ - pripravnik. Ottuka, jasno proizleguva<br />
deka stanuva zbor za dve razli~ni kategorii na lica, odnosno<br />
lica koi imaat razli~en praven status, poradi {to i ne mo`e da se kompariraat<br />
uslovite dadeni vo ~l. 80 st. 1, so uslovite od ~l. 85 od Zakonot,<br />
na {to uka`uva inicijativata. Od navedenoto, spored Sudot<br />
osporenata odredba od Zakonot voop{to ne sodr`i elementi na diskriminacija<br />
po nitu eden osnov“.<br />
2. Sli~en stav Sudot izrazil i vo Re{enieto U. br. 109/2007 od<br />
19 septemvri 2007 godina, vo koj go ocenuval zakonskoto re{enie za zadlo`itelen<br />
stru~en ispit za nastavnici vo srednoto obrazovanie i ne<br />
povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 59 st. 1, 2, 3 i 4 od Zakonot<br />
za srednoto obrazovanie ("SV RM," br. 44/1995, 24/1996, 34/1996,<br />
35/1997, 82/1999, 29/2002, 40/2003, 42/2003, 67/2004, 55/2005, 113/2005, 35/<br />
2006, 30/2007 i 49/2007).<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3, osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto pravo i utvrdeni so Ustavot i<br />
689
vladeeweto na pravoto, se temelni vrednosti na ustavniot poredok na<br />
Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored stavot 2 na<br />
ovoj ~len, sekomu pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno<br />
mesto.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, zakonite moraat da bidat vo soglasnost<br />
so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot i so zakon. Sekoj e<br />
dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, so ovoj zakon<br />
se ureduva zadol`itelnoto osnovno obrazovanie {to se ostvaruva vo<br />
osnovnite u~ili{ta, kako i dejnosta na osnovnoto obrazovanie kako<br />
edinstven vospitno-obrazoven sistem.<br />
Vo Glava VII od Zakonot, so naslov "Nastavnici, stru~ni sorabotnici<br />
i vospituva~i" e sodr`an ~l. 77 vo koj se naveduva deka vospitno<br />
obrazovnata rabota vo osnovnoto u~ili{te ja ostvaruvaat nastavnici,<br />
stru~ni sorabotnici (pedagog, psiholog, sociolog, socijalen rabotnik,<br />
defektolog, bibliotekar) i vospituva~i (stav 1).<br />
Nastavnicite, stru~nite sorabotnici i vospituva~ite vo osnovnoto<br />
u~ili{te imaat soodvetno visoko obrazovanie (stav 2).<br />
Vidot na stru~nata podgotovka na licata koi ostvaruvaat vospitno-obrazovna<br />
rabota vo osnovnoto u~ili{te se ureduva so normativ<br />
za nastaven kadar na osnovnoto u~ili{te, {to go utvrduva ministerot<br />
(stav 3).<br />
Trgnuvaj}i od posebnoto ustavno zna~ewe i karakter na vospitno-obrazovniot<br />
sistem, odnosno dejnosta na osnovnoto obrazovanie,<br />
postoi ustavna mo`nost so poseben zakon da se propi{at uslovite pod<br />
koi mo`e da se izveduva vospitno-obrazovnata dejnost vo osnovnoto<br />
obrazovanie, a vo tie ramki da se utvrdat i odredeni kriteriumi za<br />
opredeluvawe na prioritet pod ednakvi uslovi pri zasnovawe na raboten<br />
odnos. Pri toa, pravo e na zakonodavecot da gi utvrdi posebnite<br />
uslovi za vr{ewe na vospitno-obrazovnata dejnost, kako i da utvrdi<br />
odredeni prioriteti za vrabotuvawe pod ednakvi uslovi, no vo sekoj<br />
slu~aj, dominantni, se pred se, predvidenite op{ti i posebni uslovi<br />
predvideni za zasnovawe na raboten odnos na odredeno rabotno mesto.<br />
Proklamiranoto ustavno na~elo na ednakvost na gra|anite vo<br />
su{tina zna~i obvrska na zakonodavecot vo zakonite da utvrduva isti<br />
uslovi pod koi gra|anite }e gi ostvaruvaat svoite prava i dol`nosti<br />
bez pritoa da se pravi razlika me|u niv. Imeno, pravo e na zakonodavecot<br />
so zakon da gi propi{e uslovite koi treba da gi ispolnuva kandidatot<br />
za izbor na odredeno rabotno mesto. Tokmu vrz osnova na ovie<br />
principi zakonodavecot vo Zakonot za osnovnoto obrazovanie gi opredelil<br />
uslovite koi treba kandidatite da gi ispolnuvaat za navedenite<br />
mesta.<br />
690
Imeno, vo ~l. 80 od Zakonot, koj e sodr`an vo navedenata Glava<br />
VII od Zakonot, vo to~ka 1 so naslov "Zasnovawe na raboten odnos", se<br />
utvrdeni posebnite uslovi koi nastavnikot, stru~niot sorabotnik i<br />
vospituva~ot treba da gi ispolnuvaat pri zasnovawe na rabotniot<br />
odnos na odredeno rabotno mesto, odnosno posebnite kriteriumi pri<br />
vrabotuvawe vo osnovnoto u~ili{te.<br />
Soglasno st. 1 na ovoj ~len od Zakonot, za nastavnik, stru~en<br />
sorabotnik i vospituva~ mo`e da se vraboti lice koe{to pokraj op{-<br />
tite uslovi gi ispolnuva i slednive posebni uslovi:<br />
- da e dr`avjanin na Republika Makedonija,<br />
- da ima soodvetno obrazovanie,<br />
- da go poznava makedonskiot jazik i negovoto kirilsko pismo i<br />
- da ima polo`eno stru~en ispit za nastavnik, stru~en sorabotnik,<br />
odnosno za vopituva~.<br />
Soglasno osporeniot st. 4 na ovoj ~len od Zakonot, na javniot<br />
oglas za zasnovawe na raboten odnos za nastavnik, stru~en sorabotnik,<br />
odnosno vospituva~ mo`e da se prijavi i lice bez polo`en stru~en<br />
ispit i da zasnova raboten odnos na opredeleno rabotno vreme do krajot<br />
na u~ebnata godina.<br />
Vo st. 5 na ovoj ~len od Zakonot e predvideno deka bez polo`en<br />
stru~en ispit ne mo`e da se zasnova raboten odnos na neopredeleno<br />
vreme.<br />
Vo ~l. 85 od Zakonot so naslov "Pripravni~ki sta`" poblisku<br />
se uredeni uslovite za polagawe na stru~niot ispit za nastavnik, stru-<br />
~en sorabotnik ili vospituva~, a toa e liceto da go pomine pripravni~kiot<br />
sta` od edna godina, po {to se polaga ispitot pred komisija.<br />
Imeno soglasno st. 1 na ovoj ~len od Zakonot, nastavnik, stru-<br />
~en sorabotnik ili vospituva~ koj za prvpat se vrabotuva vo osnovno<br />
u~ili{te e nastavnik-pripravnik, stru~en sorabotnik-pripravnik,<br />
odnosno vospituva~-pripravnik.<br />
Pripravni~kiot sta` trae edna godina. (stav 2)<br />
Soglasno st. 3 na istiot ~len, za vreme na pripravni~kiot sta`<br />
na pripravnikot mu pripa|a plata vo visina od 80% od platata na nastavnikot,<br />
stru~niot sorabotnik, odnosno vospituva~ot.<br />
Za vreme na pripravni~kiot sta` licata od st. 1 na ovoj ~len se<br />
osposobuvaat za samostojna vospitno-obrazovna, odnosno stru~na rabota<br />
preku sovladuvawe na programata za stru~en ispit (stav 4).<br />
Pripravnikot za vreme na pripravni~kiot sta` sorabotuva so<br />
nastavnicite, stru~nite sorabotnici, odnosno vospituva~ite i se podgotvuva<br />
za stru~en ispit (stav 5).<br />
Za vreme na pripravni~kiot sta` pripravnikot go sledi mentor.<br />
(stav 6). Mentorot na pripravnikot go opredeluva direktorot na<br />
u~ili{teto od redot na nastavnicite, odnosno stru~nite sorabotnici<br />
ili vospituva~i koi vr{at rabota za koja se osposobuva pripravnikot<br />
i imaat zvawe nastavnik - mentor ili nastavnik – sovetnik (stav 7).<br />
691
Mentorot na pripravnikot mu podgotvuva programa koja vklu~uva metodska,<br />
didakti~ka i druga podgotovka potrebna za osposobuvawe na<br />
nastavnikot i za polagawe ispit. Mentorot izrabotuva izve{taj za rabotata<br />
na pripravnikot (stav 8).<br />
Isto lice ne mo`e da bide mentor vo isto vreme na pove}e od<br />
dva pripravnika (stav 9). Za vr{ewe na rabota na mentor, u~ili{teto<br />
na mentorot mu ispla}a nadomestok vo visina od 10% od platata koja<br />
}e ja prima pripravnikot po zavr{uvaweto na pripravni~kiot sta`<br />
(stav 10).<br />
Soglasno st. 11 na ~l. 85, pripravnikot po istekot na pripravni~kiot<br />
sta` polaga stru~en ispit pred komisija formirana od ministerot.<br />
Vo st. 12 na istot ~len od Zakon e predvideno deka pripravnikot<br />
za polagawe na stru~niot ispit pla}a nadomestok, ~ija visina ja<br />
utvrduva ministerot vrz osnova na realnite tro{oci za sproveduvaweto<br />
na stru~niot ispit, a soglasno st. 13, programata za polagaweto na<br />
stru~niot ispit na pripravnikot i na~inot na sproveduvaweto na ispitot<br />
gi propi{uva ministerot.<br />
Od navedenite dve odredbi od Zakonot za osnovno obrazovanie,<br />
proizleguva deka, raboten odnos na neopredeleno vreme za nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik i vospituva~ vo osnovnoto obrazovanie, mo`e da se<br />
zasnova samo dokolku liceto ima polo`eno stru~en ispit. Od druga<br />
strana pak, za da se polo`i stru~niot ispit, Zakonot predviduva liceto<br />
da mora da bide vraboteno, pri {to toa dobiva status nastavnikpripravnik,<br />
stru~en sorabotnik-pripravnik, odnosno vospituva~-pripravnik.<br />
Liceto so ovoj status mora mora da pomine pripravni~ki<br />
sta` vo traewe od edna godina, vo tekot na koja toa se osposobuva za<br />
samostojna vospitno-obrazovna, odnosno stru~na rabota preku sovladuvawe<br />
na programata za stru~en ispit i pod mentorstvo na nastavnik.<br />
Soglasno zakonot, pripravnikot po istekot na pripravni~kiot sta`<br />
polaga stru~en ispit pred komisija, i duri potoa, so polo`en stru~en<br />
ispit, liceto mo`e da zasnova raboten odnos na neopredeleno vreme<br />
kako nastavnik, stru~en sorabotnik ili vospituva~.<br />
Ottuka, spored na{e mislewe so odredbata deka na javniot<br />
oglas za zasnovawe na raboten odnos vo osnovno u~ili{te mo`e da se<br />
prijavi i lice bez polo`en stru~en ispit i da zasnova raboten odnos<br />
na opredeleno vreme do krajot na u~ebnata godina im se ovozmo`uva na<br />
licata da steknat edna godina raboten sta` zaradi polagawe na stru-<br />
~en ispit i da steknat uslovi za zasnovawe na raboten odnos na neopredeleno<br />
vreme kako nastavnik, odnosno stru~en sorabotnik ili vospituva~.<br />
Za nas se neprifatlivi navodite vo inicijativata deka so osporenata<br />
odredba nastavniot kadar so polo`en stru~en ispit se diskriminiral,<br />
odnosno bil staven direktno vo ponepovolna polo`ba vo<br />
odnos na licata koi go nemale polo`eno stru~niot ispit, odnosno<br />
692
deka statusnata polo`ba na licata so polo`en ispit i steknato zvawe<br />
nastavnik i licata bez polo`en ispit se izedna~uval, od pri~ina {to<br />
vo samiot zakon jasno e razgrani~ena statusnata polo`ba na licata so<br />
polo`en stru~en ispit koi mo`at da zasnovaat raboten odnos na neopredeleno<br />
vreme vo svojstvo na nastavnik, stru~en sorabotnik ili<br />
vospituva~ i licata koi nemaat polo`en stru~en ispit i koe mo`at da<br />
zasnovaat raboten odnos na opredeleno vreme od edna godina so status<br />
na pripravnik.<br />
Za nas se isto taka neosnovani i stravuvawata na podnositelot<br />
na inicijativata deka osporenata odredba ne davala efikasna garancija<br />
deka dosledno }e se sproveduval ~l. 80 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie<br />
i deka pri izborot na nastavniot kadar vo celost }e se po~ituval<br />
uslovot kandidatot da mora da go ima polo`eno stru~niot<br />
ispit, od pri~ina {to vo Zakonot, vo st. 5 ~l. 80 jasno e opredeleno<br />
deka bez polo`en stru~en ispit ne mo`e da se zasnova raboten odnos na<br />
neopredeleno vreme, taka {to porizleguva deka status na nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik ili vospituva~ mo`e da se stekne samo so polo`en<br />
stru~en ispit.<br />
Osporenata odredba, kako {to prethodno be{e ka`ano, dava mo-<br />
`nost za zasnovawe na raboten odnos za steknuvawe so status nastavnik-pripravnik<br />
i dokolku nema vakva odredba, na javnite oglasi za zasnovawe<br />
na raboten odnos na opredeleno vreme nema da mo`at da se<br />
prijavat lica bez polo`en stru~en ispit, so {to ovie lica bi bile<br />
staveni vo neramnopravna polo`ba po odnos na zasnovawe na raboten<br />
odnos vo osnovnite u~ili{ta, odnosno nema da mo`at da go polo`at<br />
stru~niot ispit kako uslov za zasnovawe na raboten odnos za nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik i vospituva~.<br />
Poradi navedenoto, smetame deka osporenata odredba od Zakonot<br />
voop{to ne sodr`i elementi na diskriminacija po nitu eden<br />
osnov, odnosno deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nejzinata soglasnost<br />
so odredbite od Ustavot na koi se povikuva podnositelkata<br />
na inicijativata, poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 80 st. 4 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie ("SV RM," br. 103/<br />
2008, 33/2010 i 116/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 15 dekemvri 2010 godina,<br />
donese<br />
693
694<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 80 stav 4 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 103/2008, 33/2010 i 116/2010).<br />
2. Nata{a Stankovska od Kriva Palanka, na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na odredbata od Zakonot<br />
ozna~en vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata so osporeniot ~len od Zakonot<br />
direktno se prekr{uvale odredbite od ~lenot 8 stav 1 alineja 3, i<br />
~lenovite 9 i 32 od Ustavot, bidej}i na gra|anite ne im se ovozmo`uvale<br />
ednakvi prava, tuku nastavniot kadar so polo`en stru~en ispit<br />
se diskriminiral, odnosno bil staven direktno vo ponepovolna polo-<br />
`ba vo odnos na licata koi go nemale polo`eno stru~niot ispit, bidej}i<br />
statusnata polo`ba na licata so polo`en ispit i steknato zvawe<br />
nastavnik i licata bez polo`en ispit se izedna~uval, a na nastavnicite<br />
so polo`en stru~en ispit im se onevozmo`uval pristap do sekoe<br />
rabotno mesto pod ednakvi uslovi. Licata koi go nemaat polo`eno<br />
stru~niot ispit koj e zadol`itelen vo osnovnoto obrazvanie i pretstavuva<br />
uslov da se stane nastavnik, se stavale vo privilegirana polo-<br />
`ba, odnosno im se ovozmo`uval pristap na rabotno mesto nastavnik<br />
iako ne gi ispolnuvale propi{anite uslovi. So ogled deka Zakonot za<br />
osnovno obrazovanie vo ~lenot 77 i ~lenot 80 stav 1 jasno propi{al<br />
koj mo`e da bide nastavnik i gi propi{al uslovite koi edno lice treba<br />
da gi ispolnuva za da bide vraboteno kako nastavnik, kade kako eden<br />
od zadol`itelnite uslovi e propi{ano kandidatot da ima polo`en<br />
stru~en ispit, {to uka`uva deka osporeniot ~len 7 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe na Zakonot za osnovno obrazovanie bil vo<br />
sprotivnost so Ustavot i Zakonot.<br />
So osporeniot ~len, spored podnositelkata, se voveduvala<br />
pravna nestabilnost vo Republika Makedonija bidej}i ne se ovozmo`uvala<br />
efikasna garancija deka dosledno }e se sproveduva ~lenot 80 od<br />
Zakonot za osnovnoto obrazovanie i deka pri izborot na nastavniot<br />
kadar vo celost }e se po~ituva uslovot kandidatot da mora da go ima<br />
polo`eno stru~niot ispit, tuku na ovoj na~in bilo ostaveno na subjektivnata<br />
volja na rakovoditelot na u~ili{teto da mo`e da izbere vrz<br />
osnova na svoe diskreciono pravo, bez pri toa da gi po~ituva dosledno<br />
kriteriumite opredeleni vo ~len 80 stav 1 od Zakonot, so {to se<br />
povreduval principot na vladeeweto na pravoto.<br />
Poradi navedenite pri~ini so inicijativata se bara Ustavniot<br />
sud da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporeniot ~len<br />
od Zakonot i istiot da go poni{ti.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 80 stav 4 od Zakonot<br />
za osnovnoto obrazovanie, na javniot oglas za zasnovawe na
aboten odnos za nastavnik, stru~en sorabotnik, odnosno vospituva~<br />
mo`e da se prijavi i lice bez polo`en stru~en ispit i da zasnova raboten<br />
odnos na opredeleno rabotno vreme do krajot na u~ebnata godina.<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alinei 1 i 3 od Ustavot, osnovnite slobodi<br />
i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto pravo<br />
i utvrdeni so Ustavot i vladeeweto na pravoto, se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacinalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored stavot<br />
2 na ovoj ~len, sekomu pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno<br />
mesto.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, zakonite moraat da bidat vo soglasnost<br />
so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot i so zakon. Sekoj e<br />
dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, so ovoj zakon<br />
se ureduva zadol`itelnoto osnovno obrazovanie {to se ostvaruva<br />
vo osnovnite u~ili{ta, kako i dejnosta na osnovnoto obrazovanie kako<br />
edinstven vospitno-obrazoven sistem.<br />
Vo Glava VII od Zakonot, so naslov "Nastavnici, stru~ni sorabotnici<br />
i vospituva~i" e sodr`an ~len 77 vo koj se naveduva deka vospitno<br />
obrazovnata rabota vo osnovnoto u~ili{te ja ostvaruvaat nastavnici,<br />
stru~ni sorabotnici (pedagog, psiholog, sociolog, socijalen<br />
rabotnik, defektolog, bibliotekar) i vospituva~i (stav 1).<br />
Nastavnicite, stru~nite sorabotnici i vospituva~ite vo osnovnoto<br />
u~ili{te imaat soodvetno visoko obrazovanie (stav 2).<br />
Vidot na stru~nata podgotovka na licata koi ostvaruvaat vospitno-obrazovna<br />
rabota vo osnovnoto u~ili{te se ureduva so normativ<br />
za nastaven kadar na osnovnoto u~ili{te, {to go utvrduva ministerot<br />
(stav 3).<br />
Trgnuvaj}i od posebnoto ustavno zna~ewe i karakter na vospitno-obrazovniot<br />
sistem, odnosno dejnosta na osnovnoto obrazovanie,<br />
postoi ustavna mo`nost so poseben zakon da se propi{at uslovite pod<br />
koi mo`e da se izveduva vospitno-obrazovnata dejnost vo osnovnoto<br />
obrazovanie, a vo tie ramki da se utvrdat i odredeni kriteriumi za<br />
opredeluvawe na prioritet pod ednakvi uslovi pri zasnovawe na raboten<br />
odnos. Pritoa, pravo e na zakonodavecot da gi utvrdi posebnite<br />
uslovi za vr{ewe na vospitno-obrazovnata dejnost, kako i da utvrdi<br />
odredeni prioriteti za vrabotuvawe pod ednakvi uslovi, no vo sekoj<br />
695
slu~aj, dominantni, se pred se, predvidenite op{ti i posebni uslovi<br />
predvideni za zasnovawe na raboten odnos na odredeno rabotno mesto.<br />
Proklamiranoto ustavno na~elo na ednakvost na gra|anite vo<br />
su{tina zna~i obvrska na zakonodavecot vo zakonite da utvrduva isti<br />
uslovi pod koi gra|anite }e gi ostvaruvaat svoite prava i dol`nosti<br />
bez pritoa da se pravi razlika me|u niv. Imeno, pravo e na zakonodavecot<br />
so zakon da gi propi{e uslovite koi treba da gi ispolnuva<br />
kandidatot za izbor na odredeno rabotno mesto. Tokmu vrz osnova na<br />
ovie principi zakonodavecot vo Zakonot za osnovnoto obrazovanie gi<br />
opredelil uslovite koi treba kandidatite da gi ispolnuvaat za navedenite<br />
mesta.<br />
Imeno, vo ~lenot 80 od Zakonot, koj e sodr`an vo navedenata<br />
Glava VII od Zakonot, vo to~ka 1 so naslov "Zasnovawe na raboten<br />
odnos," se utvrdeni posebnite uslovi koi nastavnikot, stru~niot sorabotnik<br />
i vospituva~ot treba da gi ispolnuvaat pri zasnovawe na rabotniot<br />
odnos na odredeno rabotno mesto, odnosno posebnite kriteriumi<br />
pri vrabotuvawe vo osnovnoto u~ili{te.<br />
Soglasno stavot 1 na ovoj ~len od Zakonot, za nastavnik, stru-<br />
~en sorabotnik i vospituva~ mo`e da se vraboti lice koe{to pokraj<br />
op{tite uslovi gi ispolnuva i slednive posebni uslovi:<br />
- da e dr`avjanin na Republika Makedonija,<br />
- da ima soodvetno obrazovanie,<br />
- da go poznava makedonskiot jazik i negovoto kirilsko pismo i<br />
- da ima polo`eno stru~en ispit za nastavnik, stru~en sorabotnik,<br />
odnosno za vopituva~.<br />
Soglasno osporeniot stav 4 na ovoj ~len od Zakonot, na javniot<br />
oglas za zasnovawe na raboten odnos za nastavnik, stru~en sorabotnik,<br />
odnosno vospituva~ mo`e da se prijavi i lice bez polo`en stru~en<br />
ispit i da zasnova raboten odnos na opredeleno rabotno vreme do krajot<br />
na u~ebnata godina.<br />
Vo stavot 5 na ovoj ~len od Zakonot e predvideno deka bez polo-<br />
`en stru~en ispit ne mo`e da se zasnova raboten odnos na neopredeleno<br />
vreme.<br />
Vo ~len 85 od Zakonot so naslov "Pripravni~ki sta`" poblisku<br />
se uredeni uslovite za polagawe na stru~niot ispit za nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik ili vospituva~, a toa e liceto da go pomine pripravni~kiot<br />
sta` od edna godina, po {to se polaga ispitot pred komisija.<br />
Imeno, soglasno stavot 1 na ovoj ~len od Zakonot, nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik ili vospituva~ koj za prvpat se vrabotuva vo osnovno<br />
u~ili{te e nastavnik-pripravnik, stru~en sorabotnik-pripravnik,<br />
odnosno vospituva~-pripravnik.<br />
Pripravni~kiot sta` trae edna godina. (stav 2)<br />
696
Soglasno stavot 3 na istiot ~len, za vreme na pripravni~kiot<br />
sta` na pripravnikot mu pripa|a plata vo visina od 80% od platata na<br />
nastavnikot, stru~niot sorabotnik, odnosno vospituva~ot.<br />
Za vreme na pripravni~kiot sta` licata od stavot 1 na ovoj<br />
~len se osposobuvaat za samostojna vospitno-obrazovna, odnosno stru-<br />
~na rabota preku sovladuvawe na programata za stru~en ispit (stav 4).<br />
Pripravnikot za vreme na pripravni~kiot sta` sorabotuva so<br />
nastavnicite, stru~nite sorabotnici, odnosno vospituva~ite i se podgotvuva<br />
za stru~en ispit (stav 5).<br />
Za vreme na pripravni~kiot sta` pripravnikot go sledi mentor.<br />
(stav 6). Mentorot na pripravnikot go opredeluva direktorot na<br />
u~ili{teto od redot na nastavnicite, odnosno stru~nite sorabotnici<br />
ili vospituva~i koi vr{at rabota za koja se osposobuva pripravnikot<br />
i imaat zvawe nastavnik - mentor ili nastavnik - sovetnik (stav 7).<br />
Mentorot na pripravnikot mu podgotvuva programa koja vklu~uva metodska,<br />
didakti~ka i druga podgotovka potrebna za osposobuvawe na nastavnikot<br />
i za polagawe ispit. Mentorot izrabotuva izve{taj za rabotata<br />
na pripravnikot (stav 8).<br />
Isto lice ne mo`e da bide mentor vo isto vreme na pove}e od<br />
dva pripravnika (stav 9). Za vr{ewe na rabota na mentor, u~ili{teto<br />
na mentorot mu ispla}a nadomestok vo visina od 10% od platata koja<br />
}e ja prima pripravnikot po zavr{uvaweto na pripravni~kiot sta`<br />
(stav 10).<br />
Soglasno stavot 11 na ~lenot 85, pripravnikot po istekot na<br />
pripravni~kiot sta` polaga stru~en ispit pred komisija formirana<br />
od ministerot.<br />
Vo stavot 12 na istot ~len od Zakon e predvideno deka pripravnikot<br />
za polagawe na stru~niot ispit pla}a nadomestok, ~ija visina<br />
ja utvrduva ministerot vrz osnova na realnite tro{oci za sproveduvaweto<br />
na stru~niot ispit, a soglasno stavot 13, programata za polagaweto<br />
na stru~niot ispit na pripravnikot i na~inot na sproveduvaweto<br />
na ispitot gi propi{uva ministerot.<br />
Od navedenite dve odredbi od Zakonot za osnovno obrazovanie,<br />
proizleguva deka, raboten odnos na neopredeleno vreme za nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik i vospituva~ vo osnovnoto obrazovanie, mo`e da se<br />
zasnova samo dokolku liceto ima polo`eno stru~en ispit. Od druga<br />
strana pak, za da se polo`i stru~niot ispit, Zakonot predviduva liceto<br />
da mora da bide vraboteno, pri {to toa dobiva status nastavnikpripravnik,<br />
stru~en sorabotnik-pripravnik, odnosno vospituva~-pripravnik.<br />
Liceto so ovoj status mora mora da pomine pripravni~ki<br />
sta` vo traewe od edna godina, vo tekot na koja toa se osposobuva za<br />
samostojna vospitno-obrazovna, odnosno stru~na rabota preku sovladuvawe<br />
na programata za stru~en ispit i pod mentorstvo na nastavnik.<br />
Soglasno zakonot, pripravnikot po istekot na pripravni~kiot sta`<br />
polaga stru~en ispit pred komisija, i duri potoa, so polo`en stru~en<br />
697
ispit, liceto mo`e da zasnova raboten odnos na neopredeleno vreme<br />
kako nastavnik, stru~en sorabotnik ili vospituva~.<br />
Ottuka, spored Sudot, so odredbata deka na javniot oglas za zasnovawe<br />
na raboten odnos vo osnovno u~ili{te mo`e da se prijavi i<br />
lice bez polo`en stru~en ispit i da zasnova raboten odnos na opredeleno<br />
vreme do krajot na u~ebnata godina im se ovozmo`uva na licata<br />
da steknat edna godina raboten sta` zaradi polagawe na stru~en ispit<br />
i da steknat uslovi za zasnovawe na raboten odnos na neopredeleno<br />
vreme kako nastavnik, odnosno stru~en sorabotnik ili vospituva~.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenata odredba nastavniot<br />
kadar so polo`en stru~en ispit se diskriminiral, odnosno bil<br />
staven direktno vo ponepovolna polo`ba vo odnos na licata koi go nemale<br />
polo`eno stru~niot ispit i deka statusnata polo`ba na licata<br />
so polo`en ispit i steknato zvawe nastavnik i licata bez polo`en<br />
ispit se izedna~uval, Sudot ne gi prifati, od pri~ina {to vo samiot<br />
zakon jasno e razgrani~ena statusnata polo`ba na licata so polo`en<br />
stru~en ispit koi mo`at da zasnovaat raboten odnos na neopredeleno<br />
vreme vo svojstvo na nastavnik, stru~en sorabotnik ili vospituva~ i<br />
licata koi nemaat polo`en stru~en ispit i koe mo`at da zasnovaat raboten<br />
odnos na opredeleno vreme od edna godina so status na pripravnik.<br />
Za Sudot, isto taka, se neosnovani i stravuvawata na podnositelkata<br />
deka osporenata odredba ne davala efikasna garancija deka dosledno<br />
}e se sproveduval ~lenot 80 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie<br />
i deka pri izborot na nastavniot kadar vo celost }e se po~ituval<br />
uslovot kandidatot da mora da go ima polo`eno stru~niot ispit,<br />
od pri~ina {to vo Zakonot, vo stavot 5 ~lenot 80 jasno e opredeleno<br />
deka bez polo`en stru~en ispit ne mo`e da se zasnova raboten odnos na<br />
neopredeleno vreme, taka {to proizleguva deka status na nastavnik,<br />
stru~en sorabotnik ili vospituva~ mo`e da se stekne samo so polo`en<br />
stru~en ispit.<br />
Osporenata odredba, spored toa, dava mo`nost za zasnovawe na<br />
raboten odnos za steknuvawe so status nastavnik-pripravnik i dokolku<br />
nema vakva odredba, na javnite oglasi za zasnovawe na raboten odnos<br />
na opredeleno vreme nema da mo`at da se prijavat lica bez polo`en<br />
stru~en ispit, so {to ovie lica bi bile staveni vo neramnopravna polo`ba<br />
po odnos na zasnovawe na raboten odnos vo osnovnite u~ili{ta,<br />
odnosno nema da mo`at da go polo`at stru~niot ispit kako uslov za zasnovawe<br />
na raboten odnos za nastavnik, stru~en sorabotnik i vospituva~.<br />
Poradi navedenoto, Sudot oceni deka osporenata odredba od<br />
Zakonot ne sodr`i elementi na diskriminacija po nitu eden osnov, i<br />
deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nejzinata soglasnost so<br />
odredbite od Ustavot na koi se povikuva podnositelkata na inicijativata.<br />
698
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
699
700
51.U. br. 125/2010 (22. 12. 2010)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 62 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("SV RM," br.<br />
2/2006 i 57/2010).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata so osporeniot<br />
~l. 62 od Zakonot se naru{uval principot na ednakvost i ukinuvawe<br />
na ve}e steknato pravo, bidej}i so izmenite na ovoj ~len sta` so<br />
zgolemeno traewe im se zasmetuval samo na vrabotenite vo Sektorot<br />
za obezbeduvawe, a ne i na drugite vraboteni vo KPD i VPD koi i<br />
ponatamu ostanale da gi vr{at rabotnite zada~i na rabotnite mesta za<br />
koi pred donesuvawe na izmenite na Zakonot sta`ot na osiguruvawe<br />
im se smetal vo zgolemeno traewe i toa za sekoi 12 meseci im se<br />
zasmetuva sta` na osiguruvawe kako 16 meseci.<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
Spored osporeniot ~l. 62 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite<br />
Za dr`avnite slu`benici koi izvr{uvaat rabotni zada~i vo sektorot<br />
za obezbeduvawe, sta`ot na osiguruvawe soglasno Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe<br />
i toa sekoi 12 meseci efektivno pominati na tie raboti se smetaat<br />
kako 16 meseci sta` na osiguruvawe”.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali so predviduvaweto deka sta` na osiguruvawe koj se smeta<br />
vo zgolemeno im se utvrduva samo na dr`avnite slu`benici koi izvr-<br />
{uvaat zada~i vo sektorot za obezbeduvawe, a ne i na drugite vraboteni<br />
vo drugite sektori se doveduva vo pra{awe na~eloto na ednakvost<br />
kako i principot na steknato pravo.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
701
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 54 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite vrabotenite<br />
vo kazneno - popravnite i vospitno popravnite ustanovi se dr`avni<br />
slu`benici osven vrabotenite vo stopanskite edinici na ustanovite.<br />
Za zasnovawe i prestanok na raboten odnos, kako i za drugite<br />
prava od raboten odnos na vrabotenite koi nemaat status na dr`avni<br />
slu`benici va`at op{tite propisi za rabotnite odnosi i op{tite i<br />
posebnite propisi od oblasta na zdravstvenoto, penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, dokolku so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Spored ~l. 3-a od Zakonot za dr`avnite slu`benici ("SV RM,"<br />
br. 59/2000, 11/2000, 34/2001, 43/2002, 98/2002, 17/2003, 40/2003, 85/2003,<br />
17/2004, 19/2004, 69/2004, 81/2005, 61/2006, 36/2007, 161/2008, 6/2009 i<br />
35/2010) e predvideno deka odredeni pra{awa povrzani so pravoto,<br />
obvrskite i odgovornostite na vrabotenite vo Agencijata za razuznavawe,<br />
Direkcijata za bezbednost na klasificirani informacii, Armijata<br />
na Republika Makedonija, vrabotenite koi vr{at raboti na obezbeduvawe<br />
vo kazneno-popravnite i vospitno popravnite ustanovi, mo-<br />
`at da bidat uredeni so zakon, na na~in razli~en od ovoj zakon, ako toa<br />
e neophodno poradi specifi~nata priroda na rabotnite zada~i i posebnosta<br />
na izvvr{uvaweto na posebnite dol`nosti i ovlastuvawa.<br />
Spored ~l. 27 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite, vo kazneno<br />
- popravnite i vospitno - popravnite ustanovi so ogled na slo`enosta<br />
i obemot na rabotite vo funkcija na izvr{uvawe na sankciite<br />
se organiziraat sektori za resocijalizacija, obezbeduvawe, stopanskoinstruktorski,<br />
zdravstveni i izvr{no upraven i finansiski sektor.<br />
Vo ~l. 29 vo podnaslovot "Sektor za obezbeduvawe" e predvideno<br />
deka rabotite na obezbeduvaweto vo ustanovata go vr{i Sektorot<br />
za obezbeduvawe koj e vooru`en i edinstvno uniformiran i opremen.<br />
Sektorot za obezbeduvawe e edinstvena formacija na upravata.<br />
Sektorot za obezbeduvawe se organizira zaradi obezbeduvawe<br />
na ustanovata, spre~uvawe na begstvo, odr`uvawe na vnatre{en red i<br />
disciplina i sproveduvawe na osudenite i maloletnite lica.<br />
So sektorot za obezbeduvawe rakovodi zapovednik, a pokraj zapovednikot,<br />
rabotite na slu`bata gi vr{at komandiri, vi{i nadzornici,<br />
postari nadzornici i pomladi nadzornici. Sekoj pripadnik na<br />
sektorot za obezbeduvawe kogo vr{i slu`beno dejstvie ima ovlastuvawe<br />
na policaec.<br />
Ministerot za pravda donesuva akt za vooru`uvawe i na~inot<br />
na vr{ewe na rabotite na sektorot za obezbeduvawe i akt za uniformata<br />
i oznakite na pripadnici na oddelenieto (stav 7).<br />
Vrz osnova na ~l. 29 st. 7 od Zakonot, ministerot za pravda donel<br />
Pravilnik za vooru`uvaweto i na~inot na vr{eweto na rabotite<br />
702
na sektorot za obezbeduvawe vo kazneno - popravnite i vospitno - popravnite<br />
ustanovi.<br />
So ovoj pravilnik ("SV RM," br. 118/2008) se propi{uva vooru`uvaweto<br />
i na~inot na vr{ewe na rabota na sektorot, pri {to<br />
pripadnicite na sektorot rabotite gi vr{at vrz osnova na zakon i posebnite<br />
propisi za vr{ewe na slu`bata, planot za obezbeduvawe na<br />
ustanovata, kako i vrz osnova na upatstvata i naredbite na direktorot,<br />
odnosno drugi stare{ini.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi nedvosmisleno<br />
proizleguva deka vrabotenite vo sektorot za obezbeduvawe se vooru-<br />
`eni i uniformirani lica koi nosat ogneno oru`je, za obezbeduvawe<br />
na ustanovata, spre~uvawe na begstvo, go odr`uvaat redot vo ustanovata,<br />
odnosno imaat specifi~ni rabotni zada~i.<br />
So ~l. 62 od Zakonot za izvr{uvawe na sankcii ("SV RM, br.<br />
2/2006) bilo predvideno deka "Za rabotnite mesta vo ustanovite koi<br />
poradi specifi~nostite i te`inata na rabotite,kako i posebnite<br />
uslovi pod koi tie se izvr{uvaat vo kontaktite so osudeni i maloletni<br />
lica so {to bitno se vlijae vrz namaluvaweto na rabotnata sposobnost,<br />
sta`ot na osiguruvawe soglasno Zakonot za penziskoto i<br />
invaliskoto osiguruvawe se smeta vo zgolemeno traewe i toa sekoi 12<br />
meseca efektivno pominati na tie raboti i se smetaat kako 16 meseca<br />
sta` na osiguruvawe”.<br />
Spored ~l. 102 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 80/1993... 83/2010) "Na ovlastenite rabotnici, vo<br />
smisla na propisite za izvr{uvawe na sankciite, sta`ot na osiguruvawe<br />
im se smeta so zgolemeno traewe i toa sekoi 12 meseci efektivno<br />
pominati na tie dol`nosti vo kazneno-popravnite ustanovi i<br />
vospitno-popravnite domovi im se smetaat kako 16 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Pravo na sta` na osiguruvawe so zgolemeno traewe vo smisla<br />
na st. 1 na ovoj ~len imaat i rabotnicite vo Ministerstvoto za pravda,<br />
kazneno-popravnite ustanovi i vospitno-popravnite domovi koi rabotat<br />
na rabotni mesta ~ija te`ina i posebni uslovi pod koi tie se<br />
vr{at vlijaat vrz namaluvaweto na rabotnata sposobnost.<br />
Rabotnite mesta od st. 2 na ovoj ~len gi utvrduva Vladata na Republika<br />
Makedonija po predlog na ministerot za pravda.<br />
Odredbite od st. 1 i 2 na ovoj ~len ne se odnesuvaat na vremeto<br />
dodeka rabotnikot se nao|a na stru~no obrazovanie ili usovr{uvawe<br />
na koe e upaten od kazneno-popravnata ustanova, odnosno vospitnoobrazovniot<br />
dom.”<br />
So Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za izvr{uvawe<br />
na sankciite ("SV RM," br. 57/2010 ) ~l. 62 koj e osporen so<br />
inicijativata e promenet i glasi: "Za dr`avnite slu`benici koi izvr{uvaat<br />
rabotni zada~i vo sektorot za obezbeduvawe, sta`ot na osiguruvawe<br />
soglasno Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
703
im se smeta so zgolemeno traewe i toa sekoi 12 meseca efektivno pominati<br />
na tie rabotni mesta se smetaat kako 16 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na odredbata od ~l. 62 od Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite pred nejzinata izmena kako i ~l. 102 od<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe proizleguva deka<br />
Vladata na Republika Makedonija na predlog na ministerot za pravda<br />
gi utvrduvala rabotnite mesta na ovlastenite rabotnici vo ministerstvoto<br />
za pravda, kazneno - popravnite i vospitno - poravnite ustanovi<br />
na koi sta`ot na osiguruvawe im sa smetal so zgolemeno traewe poradi<br />
te`inata i posebnite uslovi pod koi gi vr{ele rabotite, a so izmenite<br />
na ~l. 62 od Zakonot, namesto Vladata, zakonodavecot opredelil<br />
deka na vrabotenite vo sektorot za obezbeduvawe poradi specifikata<br />
na rabotite koi gi obavuvaat vo ustanovite sta`ot na osiguruvawe }e<br />
im se smeta so zgolemeno traewe.<br />
Trgnuvaj}i od navedenata ustavna odredba analizata na osporeniot<br />
~l. 62 od Zakonot kako i analizata na drugi odredbi od Zakonot,<br />
nasprema navodite vo inicijativata, smetame deka istite se neosnovani.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, pravo e na zakonodavecot, a poa|aj}i<br />
od specifi~nata priroda na rabotite i zada~ite i posebnosta<br />
na izvr{uvaweto na posebnite prava i dol`nosti na vrabotenite vo<br />
sektorot za obezbeduvawe, za ovie lica da predvidi sta`ot na osiguruvawe<br />
da im se smeta so zgolemeno traewe soglasno ~l. 102 od Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, odnosno sekoi 12 meseci efektivno<br />
pominati vo ovoj sektor da im se smeta kako 16 meseci sta` na<br />
osiguruvawe.<br />
So ogled na navedenoto, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto na soglasnosta na osporeniot ~l. 62 od Zakonot so ~l. 9 od<br />
Ustavot, od pri~ina {to pravoto na ednakvost kako temelen praven<br />
princip vo konkretniov slu~aj e ispo~ituvan preku praviloto deka so<br />
ednakvite ednakvo se postapuva, a so neednakvite neednakvo.<br />
[to se odnesuva do navodite vo inicijativata deka so osporenata<br />
odredba na vrabotenite vo drugite sektori vo kazneno popravnite<br />
i vospitno - popravni ustanovi im bilo uskrateno steknatoto pravo,<br />
odnosno sta`ot na osiguruvawe ne im se zasmetuva so zgolemeno traewe<br />
po donesuvawe na izmenite na Zakonot, se neprifatlivi i neosnovani.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, pra{aweto na utvrduvaweto na<br />
sta`ot na osiguruvawe koj }e se smeta so zgolemeno traewe (beneficiran<br />
sta`) e promenliva zakonska kategorija, odnosno pravo ili mo-<br />
`nost {to go utvrduva zakonodavecot za opredeleni specifi~ni rabotni<br />
mesta, pri {to edna{ utvrdeno pravo ili mo`nost ne zna~i deka<br />
toa pravo e zasekoga{ utvrdeno i ne mo`e da se promeni.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a:<br />
704
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 62 od Zakonot za izvr{uvawe na sankcii ("SV RM," br. 2/2006 i<br />
57/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 22 dekemvri 2010<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe ustavnosta na<br />
~len 62 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija“ br. 2/2006 i 57/2010).<br />
2. Don~o Stoilov i drugi vraboteni vo Kazneno popraven dom i<br />
Vospitno popraven dom - Skopje, na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese barawe za poveduvawe na postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na ~len 62 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata so osporeniot<br />
~len 62 od Zakonot se naru{uval principot na ednakvost i ukinuvawe<br />
na ve}e steknato pravo, bidej}i so izmenite na ovoj ~len sta-<br />
`ot so zgolemeno traewe im se zasmetuval samo na vrabotenite vo Sektorot<br />
za obezbeduvawe, a ne i na drugite vraboteni vo KPD i VPD koi<br />
i ponatamu ostanale da gi vr{at rabotnite zada~i na rabotnite mesta<br />
za koi pred donesuvawe na izmenite na Zakonot sta`ot na osiguruvawe<br />
im se smetal vo zgolemeno traewe i toa za sekoi 12 meseci im se zasmetuva<br />
sta` na osiguruvawe kako 16 meseci.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 62 od<br />
Zakonot za izvr{uvawe na sankciite” Za dr`avnite slu`benici koi<br />
izvr{uvaat rabotni zada~i vo sektorot za obezbeduvawe, sta`ot na<br />
osiguruvawe soglasno Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
im se smeta so zgolemeno traewe i toa sekoi 12 meseci efektivno<br />
pominati na tie raboti se smetaat kako 16 meseci sta` na osiguruvawe”.<br />
4. Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata<br />
na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred<br />
Ustavot i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~len 54 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite vrabotenite<br />
vo kazneno - popravnite i vospitno popravnite ustanovi se<br />
705
dr`avni slu`benici osven vrabotenite vo stopanskite edinici na<br />
ustanovite.<br />
Za zasnovawe i prestanok na raboten odnos, kako i za drugite<br />
prava od raboten odnos na vrabotenite koi nemaat status na dr`avni<br />
slu`benici va`at op{tite propisi za rabotnite odnosi i op{tite i<br />
posebnite propisi od oblasta na zdravstvenoto, penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, dokolku so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Spored ~len 3-a od Zakonot za dr`avnite slu`benici ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 59/2000, 11/2000, 34/2001, 43/<br />
2002, 98/2002, 17/2003, 40/2003, 85/2003, 17/2004, 19/2004, 69/2004, 81/2005,<br />
61/2006, 36/2007, 161/2008, 6/2009 i 35/2010) e predvideno deka odredeni<br />
pra{awa povrzani so pravoto, obvrskite i odgovornostite na vrabotenite<br />
vo Agencijata za razuznavawe, Direkcijata za bezbednost na klasificirani<br />
informacii, Armijata na Republika Makedonija, vrabotenite<br />
koi vr{at raboti na obezbeduvawe vo kazneno-popravnite i vospitno-popravnite<br />
ustanovi, mo`at da bidat uredeni so zakon, na na~in<br />
razli~en od ovoj zakon, ako toa e neophodno poradi specifi~nata priroda<br />
na rabotnite zada~i i posebnosta na izvvr{uvaweto na posebnite<br />
dol`nosti i ovlastuvawa.<br />
Spored ~lenot 27 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite, vo<br />
kazneno - popravnite i vospitno - popravnite ustanovi so ogled na slo-<br />
`enosta i obemot na rabotite vo funkcija na izvr{uvawe na sankciite<br />
se organiziraat sektori za resocijalizacija, obezbeduvawe, stopansko-instruktorski,<br />
zdravstveni i izvr{no upraven i finansiski<br />
sektor.<br />
Vo ~lenot 29 vo podnaslovot "Sektor za obezbeduvawe" e predvideno<br />
deka rabotite na obezbeduvaweto vo ustanovata go vr{i Sektorot<br />
za obezbeduvawe koj e vooru`en i edinstvn uniformirano i opremen.<br />
Sektorot za obezbeduvawe e edinstvena formacija na upravata.<br />
Sektorot za obezbeduvawe se organizira zaradi obezbeduvawe<br />
na ustanovata, spre~uvawe na begstvo, odr`uvawe na vnatre{en red i<br />
disciplina i sproveduvawe na osudenite i maloletnite lica.<br />
So sektorot za obezbeduvawe rakovodi zapovednik, a pokraj zapovednikot,<br />
rabotite na slu`bata gi vr{at komandiri, vi{i nadzornici,<br />
postari nadzornici i pomladi nadzornici. Sekoj pripadnik<br />
na sektorot za obezbeduvawe kogo vr{i slu`beno dejstvie ima ovlastuvawe<br />
na policaec.<br />
Ministerot za pravda donesuva akt za vooru`uvawe i na~inot<br />
na vr{ewe na rabotite na sektorot za obezbeduvawe i akt za uniformata<br />
i oznakite na pripadnici na oddelenieto (stav 7).<br />
Vrz osnova na ~lenot 29 stav 7 od Zakonot, ministerot za pravda<br />
donel Pravilnik za vooru`uvaweto i na~inot na vr{eweto na rabotite<br />
na sektorot za obezbeduvawe vo kazneno - popravnite i vospitno -<br />
popravnite ustanovi.<br />
706
So ovoj pravilnik ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 118/2008) se propi{uva vooru`uvaweto i na~inot na vr{ewe na rabota<br />
na sektorot, pri {to pripadnicite na sektorot rabotite gi<br />
vr{at vrz osnova na zakon i posebnite propisi za vr{ewe na slu`bata,<br />
planot za obezbeduvawe na ustanovata, kako i vrz osnova na upatstvata<br />
i naredbite na direktorot, odnosno drugi stare{ini.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi nedvosmisleno<br />
proizleguva deka vrabotenite vo sektorot za obezbeduvawe se vooru-<br />
`eni i uniformirani lica koi nosat ogneno oru`je, za obezbeduvawe<br />
na ustanovata, spre~uvawe na begstvo, go odr`uvaat redot vo ustanovata,<br />
odnosno imaat specifi~ni rabotni zada~i.<br />
So ~len 62 od Zakonot za izvr{uvawe na sankcii ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 2/2006) bilo predvideno deka "za<br />
rabotnite mesta vo ustanovite koi poradi specifi~nostite i te`inata<br />
na rabotite,kako i posebnite uslovi pod koi tie se izvr{uvaat vo<br />
kontaktite so osudeni i maloletni lica so {to bitno se vlijae vrz<br />
namaluvaweto na rabotnata sposobnost, sta`ot na osiguruvawe soglasno<br />
Zakonot za penziskoto i invaliskoto osiguruvawe se smeta vo zgolemeno<br />
traewe i toa sekoi 12 meseca efektivno pominati na tie raboti<br />
i se smetaat kako 16 meseca sta` na osiguruvawe”.<br />
Spored ~len 102 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 80/1993,<br />
83/2010) "Na ovlastenite rabotnici, vo smisla na propisite za izvr-<br />
{uvawe na sankciite, sta`ot na osiguruvawe im se smeta so zgolemeno<br />
traewe i toa sekoi 12 meseci efektivno pominati na tie dol`nosti vo<br />
kazneno-popravnite ustanovi i vospitno-popravnite domovi im se smetaat<br />
kako 16 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Pravo na sta` na osiguruvawe so zgolemeno traewe vo smisla<br />
na stav 1 na ovoj ~len imaat i rabotnicite vo Ministerstvoto za pravda,<br />
kazneno-popravnite ustanovi i vospitno-popravnite domovi koi<br />
rabotat na rabotni mesta ~ija te`ina i posebni uslovi pod koi tie se<br />
vr{at vlijaat vrz namaluvaweto na rabotnata sposobnost.<br />
Rabotnite mesta od stav 2 na ovoj ~len gi utvrduva Vladata na<br />
Republika Makedonija po predlog na ministerot za pravda.<br />
Odredbite od stavovite 1 i 2 na ovoj ~len ne se odnesuvaat na<br />
vremeto dodeka rabotnikot se nao|a na stru~no obrazovanie ili usovr{uvawe<br />
na koe e upaten od kazneno-popravnata ustanova, odnosno vospitno-obrazovniot<br />
dom."<br />
So Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za izvr-<br />
{uvawe na sankciite ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br,<br />
57/2010 ) ~lenot 62 koj e osporen so inicijativata e promenet i glasi:<br />
"Za dr`avnite slu`benici koi izvr{uvaat rabotni zada~i vo sektorot<br />
za obezbeduvawe, sta`ot na osiguruvawe soglasno Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe im se smeta so zgolemeno traewe<br />
707
i toa sekoi 12 meseca efektivno pominati na tie rabotni mesta se<br />
smetaat kako 16 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na odredbata od ~len 62 od Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite pred nejzinata izmena kako i ~lenot<br />
102 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe proizleguva<br />
deka Vladata na Republika Makedonija na predlog na ministerot za<br />
pravda gi utvrduvala rabotnite mesta na ovlastenite rabotnici vo ministerstvoto<br />
za pravda, kazneno-popravnite i vospitno-poravnite ustanovi<br />
na koi sta`ot na osiguruvawe im se smetal so zgolemeno traewe<br />
poradi te`inata i posebnite uslovi pod koi gi vr{ele rabotite, a so<br />
izmenite na ~lenot 62 od Zakonot, namesto Vladata, zakonodavecot<br />
opredelil deka na vrabotenite vo sektorot za obezbeduvawe poradi<br />
specifikata na rabotite koi gi obavuvaat vo ustanovite sta`ot na<br />
osiguruvawe }e im se smeta so zgolemeno traewe.<br />
Trgnuvaj}i od navedenata ustavna odredba analizata na osporeniot<br />
~len 62 od Zakonot kako i analizata na drugi odredbi od Zakonot,<br />
nasprema navodite vo inicijativata, Sudot oceni deka se neosnovani.<br />
Imeno, spored Sudot, pravo e na zakonodavecot, a poa|aj}i od<br />
specifi~nata priroda na rabotite i zada~ite i posebnosta na izvr{uvaweto<br />
na posebnite prava i dol`nosti na vrabotenite vo sektorot za<br />
obezbeduvawe, za ovie lica da predvidi sta`ot na osiguruvawe da im se<br />
smeta so zgolemeno traewe soglasno ~len 102 od Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe, odnosno sekoi 12 meseci efektivno pominati<br />
vo ovoj sektor da im se smetaat kako 16 meseci sta` na osiguruvawe.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto na soglasnosta na osporeniot ~len 62 od Zakonot so ~len 9<br />
od Ustavot, od pri~ina {to pravoto na ednakvost kako temelen praven<br />
princip vo konkretniov slu~aj e ispo~ituvan preku praviloto deka so<br />
ednakvite ednakvo se postapuva, a so neednakvite neednakvo.<br />
[to se odnesuva do navodite vo inicijativata deka so osporenata<br />
odredba na vrabotenite vo drugite sektori vo kazneno popravnite<br />
i vospitno - popravni ustanovi im bilo uskrateno steknatoto pravo,<br />
odnosno sta`ot na osiguruvawe ne im se zasmetuval so zgolemeno traewe<br />
po donesuvawe na izmenite na Zakonot, se neprifatlivi i neosnovani.<br />
Sudot smeta deka, pra{aweto na utvrduvaweto na sta`ot na<br />
osiguruvawe koj }e se smeta so zgolemeno traewe (beneficiran sta`) e<br />
promenliva zakonska kategorija, odnosno pravo ili mo`nost {to go<br />
utvrduva zakonodavecot za opredeleni specifi~ni rabotni mesta, pri<br />
{to edna{ utvrdeno pravo ili mo`nost ne zna~i deka toa pravo e<br />
zasekoga{ utvrdeno i ne mo`e da se promeni.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
708
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
709
710
52. U. br. 213/2010 (2. 02. 2011)<br />
Osporen akt<br />
^len 67 st. 1 al. 1, 2, 7 i 8 od Zakonot za vrabotuvaweto i osiguruvawe<br />
vo slu~aj na nevrabotenost ("SV RM," br. 37/1997, 25/2000, 101/<br />
2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006 i 29/2007).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata od 9. 11. 2010 godina Zakonot<br />
za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost so site negovi<br />
izmeni i dopolnuvawa bil mnogu te`ok za snao|awe duri i za samite<br />
pravnici koi se bavale so ovaa senzitivna oblast i egzistencialna<br />
problematika.<br />
Vo navodite na inicijativata se naveduva deka ~l. 67 st. 1 al, 1,<br />
2, 7 i 8 od osporeniot zakon bil vo sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, 9, 11<br />
st. 2, 32 st. 1 i 2, 35 st. 1, 34, 51, i 54 st. 1, 2 i 3 od Ustavot, poradi toa se<br />
bara poni{tuvawe ili ukinuvawe na osporenata odredba. Imeno, nemalo<br />
nitu logi~ki nitu pravni pri~ini so {to zakonodavecot sakal<br />
ovaa kategorija rabotnici na koja "rabotniot odnos im prestanal po<br />
nivna volja" (so spogodba i so ostavka) da gi izostavil od procesot na<br />
evidentirawe na nevraboteni lica, koja bila odluka na sekoe moderno,<br />
humano i civilizirano evropsko op{testvo, a so toa da gi li{i od<br />
pravata koi im pripa|ale po osnov na privremena nevrabotenost, kako<br />
{to bilo i poso~enoto pravo na pari~en nadomestok. Ovaa odredba<br />
ostavala i pregolem manevarski prostor za arbitrarno tolkuvawe od<br />
strana na nadle`nite dr`avni organi na upravata i nivnite pozitivisti~ki<br />
obrazovni slu`benici so "birokratski duh", a seto ova na<br />
{teta na gra|anite t.e. porane{nite vraboteni koi, po sila na prilikite,<br />
ostanale bez rabota.<br />
Poradi toa, se smeta deka ovaa evidentno protivustavna zakonska<br />
odredba, zemaj}i ja predvid javnata polza (utilitas publica) i pravi~nosta<br />
(aequitas) od toa dejstvie, {to pobrzo trebala da bi bide kasirana<br />
i pove~e da ne postoela vo na{iot praven sistem, bidej}i istata bila<br />
mnogu {tetna i ve}e po~nala da predizvikuva pove}e negativni i nesogledlivi<br />
posledici vo praksata.<br />
Napomena: Sudot so pismo gi izvesti podnositelite na inicijativata<br />
deka so Re{enie U. br. 247/2007 od 9 april 2008 godina, Sudot ne<br />
povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba od<br />
711
~l. 67 st. 1 al. 1, 2, 7 i 8 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo<br />
slu~aj na nevrabotenost i im go dostavil toa re{enie zaradi zapoznavawe,<br />
me|utoa podnositelite sepak ne se otka`ale od inicijativata<br />
poradi {to pravnoto mislewe vo ovoj referat e vo nasoka na ~l. 28 al.<br />
2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, deka stanuva<br />
zbor za ve}e odlu~ena rabota, a nema osnovi za poinakvo odlu-<br />
~uvawe.<br />
Sodr`ina na osporenata odredba od Zakonot<br />
^len 67<br />
Pravo na pari~en nadomestok ne mo`e da ostvari nevraboteno<br />
lice na koe rabotniot odnos mu prestanal poradi:<br />
- davawe pismena izjava na rabotnikot deka saka da mu prestane<br />
rabotniot odnos osven ako takvata izjava e dadena poradi promena na<br />
mestoto na `iveewe na bra~niot drugar ili sklu~uvawe na brak,<br />
- spogodbeno prestanuvawe na rabotniot odnos,<br />
- ostvaruva prava od raboten odnos sprotivno na zakon,<br />
- prestanok na rabotniot odnos po sila na zakon, osven vo slu~aj<br />
na prestanok na pravnoto lice poradi ste~aj,<br />
- neopravdano izostanuvawe od rabota posledovno 3 rabotni<br />
dena ili 5 rabotni dena so prekin vo tekot na 1 godina,<br />
- prestanok na rabotniot odnos so otkaz od strana na rabotodava~ot<br />
za kr{ewe na rabotnata disciplina ili neispolnuvawe na<br />
obvrskite utvrdeni so zakon, kolektiven dogovor ili dogovor za<br />
rabota,<br />
- odbivawe da raboti na raboti na koi e rasporeden vo soglasnost<br />
so zakon,<br />
- odbivawe da bide prezemen so spogodba kaj drug rabotodavec vo<br />
soglasnsot so zakon,<br />
- odbivawe obuka, prekvalifikacija ili dokvalifikacija za<br />
drugo rabotno mesto kaj ist ili drug raboodavec, {to mu se obezbeduva<br />
vo soglasnost so zakon,<br />
- gubewe na rabotna sposobnost soglasno so propisite za<br />
penzisko i invalidsko osiguruvawe, i<br />
- ispolnuvawe na uslovi za ostvaruvawe na pravo na penzija“.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. So Re{enie U. br. 247/2007 od 9 april 2008 godina, Sudot ne<br />
povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 67 od Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("SV RM," br. 37/<br />
1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006 i 29/<br />
2007).<br />
712
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: So osporenata odredba, spored<br />
Sudot, ne se pravi ograni~uvawe na fluktacijata na rabotna sila,<br />
od pri~ina {to rabotniot odnos spored Zakonot za rabotni odnosi e<br />
dogovoren, dobrovolen odnos pome|u rabotodava~ot i rabotnikot i<br />
istiot mo`e da se zasnova i raskine od strana na dvete dogovorni strani<br />
(rabotodava~ot i rabotnikot) soglasno osnovite, uslovite i na na-<br />
~inite utvrdeni vo Zakonot za rabotnite odnosi i kolektivniot dogovor.<br />
Zakonot za rabotnite odnosi go predviduva spogodbeniot prestanok<br />
na rabotniot odnos kako eden od osnovite za prestanok na raboten<br />
odnos, pri koj prestanok e neophodna volja i soglasnost na dvete<br />
strani.<br />
Ottuka, ne mo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata<br />
deka so osporenata odredba postoi diskriminacija, bidej}i se raboti<br />
za dve posebni, razli~ni kategorii na lica. Imeno, vo Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost se utvrdeni uslovite<br />
za steknuvawe i ostvaruvawe na pravata od osiguruvawe vo slu~aj<br />
na nevrabotenost, vklu~uvaj}i go i pravoto na pari~en nadomestok po<br />
osnov na nevrabotenost, so isklu~oci koi zakonodavecot decidno gi<br />
navel vo sega osporeniot ~len od Zakonot.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za<br />
soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Spored ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako za<br />
istata rabota odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
So Re{enie U. br. 247/2007 od 9. 04. 2008 godina Sudot ne povel<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 67 od Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("SV RM," br. 37/1997,<br />
25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006 i 29/2007).<br />
Vo obrazlo`enieto vo navedenoto re{enie, Sudot go utvrdil<br />
slednovo: Osporeniot ~l. 67 od Zakonot, gi utvrduva uslovite poradi<br />
koi nevraboteno lice nemo`e da ostvari pravo na pari~en nadomestok.<br />
Imeno, od analizata na osporenata odredba proizleguva deka pravoto<br />
na pari~en nadomestok e pravo so koe na nevrabotenoto lice mu se obezbeduva<br />
materijalna i socijalna sigurnost za vreme na nevrabotenost,<br />
no samo vo uslovi koi gi predvidel zakonodavecot vo osporeniot ~l. 67<br />
od Zakonot.<br />
Imaj}i gi predvid iznesenite ustavni normi kako i osporenoto<br />
zakonsko re{enie, spored Sudot, od aspekt na navodite vo inicijativata<br />
za osporenata odredba ne mo`e da se postavi pra{aweto za sog-<br />
713
lasnosta so Ustavot na Republika Makedonija. Ova poradi toa {to<br />
osporenata odredba ednakvo se odnesuva na nevrabotenite gra|ani ~ij<br />
raboten odnos prestanal po ist osnov. Imeno, naj~esti osnovi i slu~ai<br />
za steknuvawe na pravoto na pari~en nadomestok e prestanokot na rabotniot<br />
odnos poradi ste~aj ili delovni pri~ini. [to se odnesuva, pak<br />
do spogodbeniot prestanok na rabotniot odnos, Sudot oceni deka istiot<br />
kako osnov ne spa|a vo ovie osnovi za ostvaruvawe pravo na pari-<br />
~en nadomestok i istiot e isklu~en od uslovite za ostvaruvawe na<br />
pravo na pari~en nadomestok od pri~ina {to se raboti za kategorija<br />
na lica koi go ostvarile pravoto na rabota, bile vo raboten odnos i po<br />
nivna volja istiot e raskinat.<br />
Spored Sudot, ovie lica ne se vo ista polo`ba so rabotnicite<br />
na koi rabotniot odnos im prestanal poradi ste~aj i delovni pri~ini,<br />
od pri~ini {to so nivna volja go prekinale rabotniot odnos i na toj<br />
na~in se dovele sebesi vo sostojba na socijalen rizik. Ottuka, i ne<br />
mo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata deka ovie lica se od<br />
ista kategorija i na toj na~in se dovele vo neednakva polo`ba so navedenite<br />
nevraboteni lica i so toa im bilo spre~eno da go ostvarat<br />
pravoto na pari~en nadomestok.<br />
Trgnuvaj}i od toa deka stanuva zbor za dve kategorii na lica, ne<br />
postoi neednakvost, odnosno stanuva zbor za lica koi so spogodba go<br />
raskinale, odnosno prekinale rabotniot odnos, koj go ostvarile pravoto<br />
na rabota, bile vo raboten odnos, i imale soodvetna materijalna<br />
i socijalna sigurnost vo sporedba so lica na koi rabotniot odnos im<br />
prestanal bez nivna volja, vina i se na{le vo polo`ba na socijalen rizik.<br />
Ottuka, spored Sudot, toa bilo pojdovna osnova Zakonot da gi<br />
opredeli uslovite za steknuvawe na pravo na pari~en nadomestok.<br />
Argumentite za razli~no tolkuvawe i primena na osporenata<br />
odredba od slu~aj do slu~aj istaknati vo inicijativata, za Sudot se neprifatlivi,<br />
od pri~ina {to istata ne e vo sprotivnost so Ustavot, a<br />
ve}e Ustavniot sud se proiznel po ovaa odredba.<br />
So novopodnesenata inicijativa, povtorno od istite podnositeli,<br />
Asocijacijata "MAGNA KARTA" od Veles i Dvi`eweto za socijalna<br />
pravda "LENKA" od Skopje, se osporuva istiot ~len koj ve}e bil<br />
predmet za odlu~uvawe vo Ustavniot sud.<br />
Spored na{e mislewe, pri~inite i argumentite izneseni vo<br />
novopodnesenata inicijativa ne se od vlijanie za poinakvo odlu~uvawe<br />
na Sudot od ona {to ve}e odlu~il so Re{enieto U. br. 247/2007 poradi<br />
{to smetame deka nema osnovi povtorno da odlu~uva za istata rabota<br />
inicirana so sega podnesenata inicijativa poradi {to vo slu~ajov se<br />
ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata vo smisla na citiranata<br />
delovni~ka odredba.<br />
Poa|aj}i od iznesenava ustavno sudska analiza, a imaj}i gi predvid<br />
navodite vo inicijativata, smetame deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~len od Zakonot so Ustavot,<br />
714
od aspekt na ~l. 8 st. 1 al. 3, 9, 11 st. 2, 32 st. 1 i 2, 35 st. 1, 34, 51, i 54 st.<br />
1, 2 i 3 od Ustavot, odnosno nemo`e od ovoj aspekt ustavno da se problematiziraat<br />
bidej}i ne bile vo soglasnost so Ustavot, a so toa ne se<br />
povreduva i principot na pravnata za{tita na sopstvenosta. Pritoa,<br />
treba da se ima predvid deka ne e vo nadle`nost na Sudot ocenkata na<br />
primenata i implementacija na osporenata odredba od nadle`nite<br />
organi, na {to vo del se poso~uva vo navodite vo inicijativata.<br />
So ogled na toa {to Sudot ve}e ja cenel ustavnosta na osporenata<br />
odredba i nema osnov po povod ovaa inicijativa za poinakvo<br />
odlu~uvawe, smetame deka vrz osnova na iznesenite ustavni i delovni~ki<br />
odredbi vo slu~ajov se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata<br />
se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 67 st. 1 al. 1, 2, 7 i 8 od Zakonot za<br />
vrabotuvaweto i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("SV RM,"<br />
br. 37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006 i<br />
29/2007).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 2 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 2<br />
fevruari 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 67 stav 1 alinei 1, 2, 7 i 8 od Zakonot za<br />
vrabotuvaweto i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija“ br.37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001,<br />
25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006 i 29/2007).<br />
2. Asocijacijata "MAGNA KARTA" od Veles i Dvi`eweto za<br />
socijalna pravda "LENKA" od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata od 9. 11. 2010 godina Zakonot<br />
za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost so site negovi<br />
izmeni i dopolnuvawa bil mnogu te`ok za snao|awe duri i za samite<br />
pravnici koi se zanimavale so ovaa senzitivna oblast i egzistencialna<br />
problematika.<br />
Vo navodite na inicijativata se naveduva deka ~lenot 67 stav 1<br />
alinei 1, 2, 7 i 8 od osporeniot Zakon bil vo sprotivnost so ~lenovite<br />
715
8 stav 1 alineja 3, 9, 11 stav 2, 32 stav 1 i 2, 35 stav 1, 34, 51, i 54 stavovite<br />
1, 2 i 3 od Ustavot, poradi toa se bara poni{tuvawe ili ukinuvawe<br />
na osporenata odredba. Imeno, nemalo nitu logi~ki nitu pravni<br />
pri~ini, zo{to zakonodavecot sakal ovaa kategorija rabotnici na koja<br />
"rabotniot odnos im prestanal po nivna volja" (so spogodba i so ostavka)<br />
da gi izostavil od procesot na evidentirawe na nevraboteni lica,<br />
koja bila odluka na sekoe moderno, humano i civilizirano evropsko<br />
op{testvo, a so toa da gi li{el od pravata koi im pripa|aat po osnov<br />
na privremena nevrabotenost, kako {to bilo i poso~enoto pravo na<br />
pari~en nadomestok. Isto taka ovaa odredba ostavalo pregolem manevarski<br />
prostor za arbitrarno tolkuvawe od strana na nadle`nite dr`avni<br />
organi na upravata i nivnite pozitivisti~ki obrazovni slu`benici<br />
so "birokratski duh," a seto ova na {teta na gra|anite t.e. porane-<br />
{nite vraboteni koi, po sila na prilikite, ostanale bez rabota.<br />
Poradi toa, se smeta deka ovaa evidentno protivustavna zakonska<br />
odredba, zemaj}i ja predvid javnata polza (utilitas publica) i pravi~nosta<br />
(aequitas) od toa dejstvie, {to pobrzo trebalo da bi bide kasirana<br />
i pove}e da ne postoela vo na{iot praven sistem, bidej}i istata bila<br />
mnogu {tetna i ve}e po~nala da predizvikuva pove}e negativni i nesogledlivi<br />
posledici vo praksata.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 67 od Zakonot za<br />
vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost pravo na pari-<br />
~en nadomestok ne mo`e da ostvari nevraboteno lice na koe rabotniot<br />
odnos mu prestanal poradi:<br />
- davawe psimena izjava na rabotnikot deka saka da mu prestane<br />
rabotniot odnos osven ako takvata izjava e dadena poradi promena na<br />
mestoto na `iveewe na bra~niot drugar ili sklu~uvawe na brak,<br />
- spogodbeno prestanuvawe na rabotniot odnos,<br />
- ostvaruva prava od raboten odnos sprotivno na zakon,<br />
- prestanok na rabotniot odnos po sila na zakon, osven vo slu~aj<br />
na prestanok na pravnoto lice poradi ste~aj,<br />
- neopravdano izostanuvawe od rabota posledovno 3 rabotni<br />
dena ili 5 rabotni dena so prekin vo tekot na 1 godina,<br />
- prestanok na rabotniot odnos so otkaz od strana na rabotodava~ot<br />
za kr{ewe na rabotnata disciplina ili neispolnuvawe na obvrskite<br />
utvrdeni so zakon, kolektiven dogovor ili dogovor za rabota,<br />
- odbivawe da raboti na raboti na koi e rasporeden vo soglasnost<br />
so zakon,<br />
- odbivawe da bide prezemen so spogodba kaj drug rabotodavec vo<br />
soglasnost so zakon,<br />
- odbivawe obuka, prekvalifikacija ili dokvalifikacija za<br />
drugo rabotno mesto kaj ist ili drug raboodavec, {to mu se obezbeduva<br />
vo soglasnost so zakon,<br />
- gubewe na rabotna sposobnost soglasno so propisite za penzisko<br />
i invalidsk osiguruvawe, i<br />
716
- ispolnuvawe na uslovi za ostvaruvawe na pravo na penzija.<br />
4. Spored ~lenot 110 alinei 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~lenot 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako<br />
za istata rabota odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
So Re{enie U.br.247/2007 od 9 april 2008 godina Sudot ne povel<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len 67 od Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija“ br. 37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003,<br />
37/2004, 4/2005, 50/2006 i 29/2007).<br />
Vo obrazlo`enieto vo navedenoto Re{enie, Sudot go utvrdil<br />
slednovo:<br />
„ Osporeniot ~len 67 od Zakonot, gi utvrduva uslovite poradi<br />
koi nevraboteno lice nemo`e da ostvari pravo na pari~en nadomestok.<br />
Imeno, od analizata na osporenata odredba proizleguva deka pravoto<br />
na pari~en nadomestok e pravo so koe na nevrabotenoto lice mu se obezbeduva<br />
materijalna i socijalna sigurnost za vreme na nevrabotenost,<br />
no samo vo uslovi koi gi predvidel zakonodavecot vo osporeniot ~len<br />
67 od Zakonot.<br />
Imaj}i gi predvid iznesenite ustavni normi kako i osporenoto<br />
zakonsko re{enie, spored Sudot, od aspekt na navodite vo inicijativata<br />
za osporenata odredba ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
so Ustavot na Republika Makedonija. Ova poradi toa {to<br />
osporenata odredba ednakvo se odnesuva na nevrabotenite gra|ani ~ij<br />
raboten odnos prestanal po ist osnov. Imeno, naj~esti osnovi i slu~ai<br />
za steknuvawe na pravoto na pari~en nadomestok e prestanokot na rabotniot<br />
odnos poradi ste~aj ili delovni pri~ini. [to se odnesuva,<br />
pak do spogodbeniot prestanok na rabotniot odnos, Sudot oceni deka<br />
istiot kako osnov ne spa|a vo ovie osnovi za ostvaruvawe pravo na pari~en<br />
nadomestok i istiot e isklu~en od uslovite za ostvaruvawe na<br />
pravo na pari~en nadomestok od pri~ina {to se raboti za kategorija<br />
na lica koi go ostvarile pravoto na rabota, bile vo raboten odnos i po<br />
nivna volja istiot e raskinat.<br />
Spored Sudot, ovie lica ne se vo ista polo`ba so rabotnicite<br />
na koi rabotniot odnos im prestanal poradi ste~aj i delovni pri~ini,<br />
od pri~ini {to so nivna volja go prekinale rabotniot odnos i na toj<br />
na~in se dovele sebesi vo sostojba na socijalen rizik. Ottuka, i ne<br />
mo`e da se prifati tvrdeweto vo inicijativata deka ovie lica se od<br />
ista kategorija i na toj na~in se dovele vo neednakva polo`ba so navedenite<br />
nevraboteni lica i so toa im bilo spre~eno da go ostvarat<br />
pravoto na pari~en nadomestok.<br />
717
Trgnuvaj}i od toa deka stanuva zbor za dve kategorii na lica, ne<br />
postoi neednakvost, odnosno stanuva zbor za lica koi so spogodba go<br />
raskinale, odnosno prekinale rabotniot odnos, koj go ostvarile pravoto<br />
na rabota, bile vo raboten odnos, i imale soodvetna materijalna<br />
i socijalna sigurnost vo sporedba so lica na koi rabotniot odnos im<br />
prestanal bez nivna volja, vina i se na{le vo polo`ba na socijalen rizik.<br />
Ottuka, spored Sudot, toa bilo pojdovna osnova Zakonot da gi<br />
opredeli uslovite za steknuvawe na pravo na pari~en nadomestok.<br />
Argumentite za razli~no tolkuvawe i primena na osporenata<br />
odredba od slu~aj do slu~aj istaknati vo inicijativata, za Sudot se neprifatlivi,<br />
od pri~ina {to istata ne e vo sprotivnost so Ustavot, a<br />
ve}e Ustavniot sud se proiznel po ovaa odredba.<br />
So novopodnesenata inicijativa, povtorno od istite podnositeli,<br />
Asocijacijata "MAGNA KARTA" od Veles i Dvi`eweto za socijalna<br />
pravda "LENKA" od Skopje, se osporuva istiot ~len koj ve}e bil<br />
predmet za odlu~uvawe vo Ustavniot sud.<br />
Spored Sudot, pri~inite i argumentite izneseni vo novopodnesenata<br />
inicijativa ne se od vlijanie za poinakvo odlu~uvawe na Sudot<br />
od ona {to ve}e odlu~il so Re{enieto U. br. 247/2007 poradi {to<br />
Sudot utvrdi deka nema osnovi povtorno da odlu~uva za istata rabota<br />
inicirana so sega podnesenata inicijativa poradi {to vo slu~ajov se<br />
ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata vo smisla na citiranata<br />
delovni~ka odredba.<br />
Poa|aj}i od iznesenava ustavno sudska analiza, a imaj}i gi predvid<br />
navodite vo inicijativata, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~len od Zakonot so Ustavot,<br />
od aspekt na ~lenovite 8 stav 1 alineja 3, 9, 11 stav 2, 32 stav 1 i 2,<br />
35 stav 1, 34, 51 i 54 stavovite 1, 2 i 3 od Ustavot, odnosno nemo`e od<br />
ovoj aspekt ustavno da se problematiziraat bidej}i ne bile vo soglasnost<br />
so Ustavot, a so toa ne se povreduva i principot na pravnata za{-<br />
tita na sopstvenosta. Pritoa, treba da se ima predvid deka ne e vo nadle`nost<br />
na Sudot ocenkata na primenata i implementacija na osporenata<br />
odredba od nadle`nite organi, na {to vo del se poso~uva vo navodite<br />
vo inicijativata.<br />
So ogled na toa {to Sudot ve}e ja cenel ustavnosta na osporenata<br />
odredba i nema osnov po povod ovaa inicijativa za poinakvo odlu-<br />
~uvawe, Sudot oceni deka vrz osnova na iznesenite ustavni i delovni~ki<br />
odredbi vo slu~ajov se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova<br />
718
Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r<br />
<strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
719
720
53. U. br. 205/2010 (9. 02. 2010)<br />
Osnovi za podnesuvawe na predlogot<br />
Re{avawe na sudir na nadle`nost me|u nositelite na izvr{nata<br />
i sudskata vlast - ~l. 110 al. 4 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Podnositelite d-r Ilija Jovev i Emilija Joveva, dvajcata od<br />
Skopje, vo istaknatiot predlog za re{avawe na sudir na nadle`nostite<br />
smetaat deka po ista pravna rabota, odnosno za vr}awe na imot vo<br />
sopstvenost na nivnata majka, se prifatile da odlu~uvaat i organ na<br />
izvr{nata vlast i organ na sudskata vlast, vrz osnova na {to sega postoele<br />
dva pravosilni akti i toa:<br />
- Re{enie na ministerot za finansii preku Komisija za odlu-<br />
~uvawe po barawata za denacionalizacija - op{tina Centar pod DN.<br />
br. 17-08-311/1 (322) od 21. 10. 2002 godina, so koe na nivnata majka, Leposava<br />
Joveva i bil vraten vo sopstvenost nedvi`niot imot - grade`no<br />
zemji{te del od KP. 1915/1 - nov premer KO Centar 2 - Skopje vo povr{ina<br />
od 1.041 m 2 i KP.1915/4 - nov premer KO Centar 2 vo povr{ina<br />
od 45 m 2 ili vkupno 1.086 m 2 (pravosilno na 27.11.2002 godina) i<br />
- Presuda na Osnoven sud Skopje II - Skopje pod P. br.6445/2007<br />
od 25. 06. 2007 godina, so koja sudot utvrdil deka Leposava Joveva nema<br />
pravo na sopstvenost i vra}awe vo sopstvenost na nedvi`en imot - grade`no<br />
zemji{te del od KP. 1915/1 - nov premer KO Centar 2 Skopje vo<br />
povr{ina od 1.041 m 2 i KP.1915/4 - nov premer KO Centar 2 vo povr-<br />
{ina od 45 m 2 ili vkupno 1.086 m 2 potvrdena so presuda na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija Rev. br. 995/2008 od 9. 09. 2009 godina.<br />
Poradi navedenoto predlagaat Ustavniot sud vrz osnova na ~l.<br />
110 al. 4 od Ustavot i ~l. 65 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija da donese odluka so koja }e utvrdi koj organ e nadle-<br />
`en da odlu~uva za sopstvenost i vra}awe na imot vo sopstvenost po<br />
osnov na denacionalizacija, odnosno da utvrdi deka spored Zakonot za<br />
denacionalizacija upravniot organ - Ministerstvo za finansii e<br />
stvarno nadle`en da odlu~uva za vra}awe na imot vo sopstvenost po<br />
osnov na denacionalizacija.<br />
721
722<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Vrz osnova na analizata na prethodno pribavenite upravni<br />
akti, sudski i drugi spisi vo vrska so predlogot na podnositelite, ja<br />
utvrdivme slednata fakti~ka sostojba:<br />
Komisijata za odlu~uvawe po barawata za denacionalizacija so<br />
sedi{te vo op{tina Centar - Skopje, postapuvaj}i po baraweto za denacionalizacija<br />
DN. br. 17-08-311/1/ (322) od 10. 07. 2001 godina, podneseno<br />
od Leposava Joveva od Skopje, vrz osnova na ~l. 15 st. 2 od Zakonot<br />
za denacionalizacija, donela Re{enie DN. br. 17-08-311/1 (322) od 21.<br />
10. 2002 godina, so koe:<br />
1. Baraweto za denacionalizacija DN. br. 17-08-311/1 (322) od<br />
10. 07. 2001 godina podneseno od baratelot Leposava Joveva od Skopje<br />
se uva`uva.<br />
2. Nedvi`niot imot {to pretstavuva del od KKP. br. 855 - star<br />
premer, vo KO - Dolno Vodno, odnosno del od KP. br.1915/1 - nov premer<br />
vo KO Centar 2 vo povr{ina od 1.041 m 2 i KP. br. 1915/4 - nov<br />
premer vo KO Centar 2, vo povr{ina od 45 m 2 ima vkupna povr{ina od<br />
1.086 m 2 , odzemen vo korist na dr`avata od Bla`evi} Najdenov Bo`in<br />
od Skopje, praven prethodnik na baratelot so Re{enie br. 4736 od 23.<br />
03. 1965 godina na Sobranieto na op{tinata Idadija - Skopje i Re-<br />
{enie br. 09/2-7468 od 12. 07. 1966 godina na Sobranieto na op{tinata<br />
Idadija - Skopje, SE VRA]A VO SOPSTVENOST na baratelot Leposava<br />
Joveva.<br />
3. SE DAVA NADOMEST na baratelot Leposava Joveva vo<br />
vkupen iznos od 390.000,00 denari za nedvi`niot imot {to pretstavuva<br />
del od KP. br. 1915/1 - nov premer, vo KO Centar 1, vo povr{ina od 195<br />
m 2 odzemen vo korist na dr`avata od Bla`evi} Najdenov Bo`in od<br />
Skopje, praven prethodnik na baratelot so Re{enie br. 4736 od 23. 03.<br />
1965 godina na Sobranieto na op{tina Idadija - Skopje i Re{enie br.<br />
09/2-7468 od 12. 07. 1966 godina, na Sobranieto na op{tina Idadija -<br />
Skopje.<br />
4. Vidot na nadomestokot }e se opredeli so dopolnitelno re-<br />
{enie.<br />
Navedenoto re{enie stanalo pravosilno na den 27. 11. 2007 godina.<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje, postapuvaj}i po tu`bata na tu-<br />
`itelot Radomir Karangeleski od Skopje protiv tu`enata Leposava<br />
Joveva od Skopje, za utvrduvawe nepostoewe pravo na sopstvenost, so<br />
presuda P. br. 6445/07 od 25 juni 2007 godina delumno go uva`il tu`benoto<br />
barawe na tu`itelot Radomir Karangleski od Skopje i utvrdil<br />
deka tu`enata Leposava Joveva od Skopje, nema pravo na sopstvenost i<br />
vra}awe po osnov na denacionalizacija na grade`noto zemji{te del od<br />
KP. br. 1915/1 KO Centar 2 vo povr{ina od 1.041 m 2 i del od KP. br.<br />
1915/1 KO Centar 2 vo povr{ina od 45 m 2 ili vkupna povr{ina od 1086<br />
m 2 koi pretstavuvaat del od KP. br. 1915/1 vo povr{ina od 2681 m 2 i toa
pod zgrada 218 m 2 i dvor od 2463 m 2 zapi{ano vrz osnova na re{enie UP.<br />
br. 1004/426/1 od 5. 04. 2000 godina na DZGR - Oddelenie za premer i<br />
katastar - Skopje vo KP. 7711 KO Centar 2 na ime na tu`itelot.<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje so Re{enie so istiot broj pod<br />
I se oglasil za apsolutno nenadle`en sud za postapuvawe po tu`bata na<br />
tu`itelot vo delot so koj bara da se utrdi deka re{enieto za denacionalizacija<br />
DN. br. 17-08-311/1 (322) od 21. 10. 2002 godina doneseno<br />
od Ministerstvoto za finansii - Komisija za odlu~uvawe po baraweto<br />
za denacionalizacija so sedi{te vo op{tina Centar - Skopje, vo t. 2,<br />
ne proizveduva pravno dejstvo sprema tu`itelot i vo ovoj del tu`bata<br />
na tu`itelot e otfrlena.<br />
Apelacioniot sud vo Skopje so presuda G@. br. 6788/07 od 7. 02.<br />
2008 godina, delumno ja uva`il `albata na tu`enata i presudata na<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje, pod gorenavedeniot broj ja primenuva<br />
i presuduva, taka {to tu`benoto barawe na tu`itelot Radomir Karangeleski<br />
od Skopje so koe bara da se utvrdi deka tu`enata Leposava Joveva<br />
od Skopje nema pravo na sopstvenost i vra}awe na sopstvenost po<br />
osnov na denacionalizacija na navedenite katastarski parceli kako vo<br />
izrekata na prvostepenata presuda, go odbil kako neosnovano.<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija so presuda Rev. br.<br />
995/2008 od 9. 09. 2009 godina, izjavenata revizija na tu`itelot Radovan<br />
Karangleski od Skopje go uva`il. Presudata na Apelacioniot sud vo<br />
Skopje G@. br. 6788/07 od 7. 02. 2008 godina, ja preina~il taka {to `albata<br />
na tu`enata Leposava Joveva od Skopje, ja odbil kako neosnovana,<br />
a presudata na Osnovniot sud Skopje II Skopje br. 6445/7 od 25. 06.<br />
2007 godina vo celost ja potvrdil.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 al. 4 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud e nadle`en da re{ava za sudirot na nadle`nostite me|u nositelite<br />
na zakonodavnata, izvr{nata i sudskata vlast.<br />
Soglasno ~l. 62 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija predlogot za re{avawe na sudir na nadle`nost me|u nositelite<br />
na zakonodavnata, izvr{nata i sudskata vlast mo`e da podnese<br />
sekoj od organite me|u koi nastanal sudirot. Predlog mo`e da podnese<br />
i sekoj {to poradi prifa}aweto ili odbivaweto na nadle`nosta na<br />
oddelni organi ne mo`e da ostvari svoe pravo.<br />
Spored ~l. 63 od Delovnikot, organite od ~l. 62 od ovoj delovnik<br />
predlagaat za re{avawe na sudir na nadle`nost mo`e da go podnesat<br />
otkako eden od organite so kone~en ili pravosilen akt ja prifati<br />
ili odbie nadle`nosta za re{avawe na ist predmet, a dodeka subjektite<br />
od ~l. 62 od ovoj delovnik koi poradi prifa}aweto ili odbivaweto<br />
na nadle`nosta ne mo`at da ostvarat svoe pravo, predlogot za<br />
re{avawe na sudirot na nadle`nosta mo`e da go podnesat otkako i<br />
723
dvata organi ja prifatile ili ja odbile nadle`nosta so kone~en ili<br />
pravosilen akt.<br />
Vo ~l. 64 od Delovnikot e predvideno deka predlogot za re{avawe<br />
na sudir na nadle`nost sodr`i predmet nasporot poradi koj nastanal<br />
sudirot, organite me|u koi nastanal sudirot i ozna~uvawe na<br />
kone~nite odnosno pravosilni akti so koi organite ja prifa}aat ili<br />
odbivaat nadle`nosta da odlu~uva po ist predmet.<br />
Spored ~l. 65, pak, od Delovnikot, so odluka so koja re{ava za<br />
sudirot na nadle`nost, Ustavniot sud go opredeluva nadle`niot organ<br />
za odlu~uvawe po predmetot.<br />
Od iznesenite odredbi proizleguva deka licata, odnosno subjektite<br />
koi poradi prifa}aweto ili odbivaweto na nadle`nosta ne mo-<br />
`at da ostvarat nekoe svoe pravo, mo`e da podnesat predlog za re{avawe<br />
sudir na nadle`nosti me|u nositelite na izvr{nata i sudskata<br />
vlast otkako i dvata organi ja prifatile ili ja odbile nadle`nosta so<br />
kone~en ili pravosilen akt. Ponatamu predlog za re{avawe na sudir<br />
na nadle`nosta subjektite mo`e da podnesat samo vo slu~aj koga stanuva<br />
zbor za ist praven osnov i za isti stranki vo konkreten predmet,<br />
koj se vodi istovremeno, odnosno neophodna e istovremenost.<br />
Imaj}i ja predvid utvrdenata fakti~ka sostojba od koja proizleguva<br />
deka vo konkretniov slu~aj ne mo`e da se prifati tvrdeweto vo<br />
predlogot za re{avawe na sudir na nadle`nost deka postoi sudir me|u<br />
izvr{nata i sudskata vlast, od pri~ina {to izvr{nata vlast postapuvala<br />
po barawe za denacionalizacija, i toa vo periodot vo 2001 godina,<br />
kade stranki se Ministerstvoto za finansii i Leposava Joveva<br />
od Skopje, a sudskata vlast postapuvala po tu`ba za utvrduvawe na nepostoewe<br />
na pravo na sopstvenost, koja e zavedena vo 2006 godina, kade<br />
kako stranki se javuvaat Radomir Karangeleski - tu`itel i Leposava<br />
Joveva - tu`ena, {to zna~i deka stanuva zbor za dva razli~ni predmeti,<br />
so dva razli~ni osnovi, zavedeni vo razli~ni periodi i so razli~ni<br />
subjekti, odnosno stranki.<br />
Imeno, nesporno e deka so re{enie za denacionalizacija DN.<br />
br. 1708-311/1 (322) od 21. 10. 2002 godina, doneseno od Ministerot za<br />
finansii - Komisija za odlu~uvawe po barawata za denacionalizacija<br />
so sedi{te vo op{tina Centar po barawe na tu`enata Leposava Joveva<br />
podneseno na 10. 07. 2001 godina i e vraten vo sopstvenost predmetniot<br />
nedvi`en imot.<br />
Spored ~l. 63 st. 2 od Zakonot za denacionalizacija, zainteresiranite<br />
lica mo`at svoite prava sprema licata na koi im e vraten<br />
imotot ili platen nadomest spored odredbite od ovoj zakon da gi<br />
ostvaruvaat so tu`ba pred nadle`niot sud vo rok od pet godini po<br />
pravosilnosta na re{enieto za denacionalizacija.<br />
Vo smisla na navedenoto, vo tekot na sudskata postapka, Sudot<br />
utvrdil deka tu`itelot - Radovan Karangeleski od Skopje ima praven<br />
interes da podnese vakva tu`ba pred Sudot, odnosno vo smisla na ~l.<br />
724
177 st. 2 od Zakonot za parni~nata postapka, tu`itelot mo`e so tu`ba<br />
da bara da se utvrdi postoewe ili nepostoewe na nekoe pravo ili praven<br />
odnos koga toa so posebni propisi e predvideno, kako {to e vo slu-<br />
~ajov predvideno vo ~l. 63 st. 2 od Zakonot za denacionalizacija.<br />
Imeno, tu`itelot kako zainteresirano lice so pravo na koristewe na<br />
grade`not izgradeno zemji{te na koe poseduva objekt vo sopstvenost,<br />
vo smisla na odredbite od Zakonot za denacionalizacija, ima mo`nost<br />
da bara ostvaruvawe na svoite prava so podnesuvawe tu`ba pred Sudot.<br />
Ottuka, za{titata na pravata na zainteresirani lica - konkretno<br />
za{titata na pravoto na koristewe na predmetnoto izgradeno grade`no<br />
zemji{te na tu`itelot, sprema licata na koi im e vraten imotot<br />
po osnov na denacionalizacija - tu`enata Leposava Joveva, se ostvaruva<br />
so tu`ba pred nadle`en sud {to zna~i vo sudska postapka.<br />
Navedenoto, upatuva na zaklu~ok deka vo konkretniov slu~aj<br />
nema procesni pretpostavki za odlu~uvawe po predmetot za re{avawe<br />
na sudir na nadle`nostite vo smisla na ~l. 63 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, bidej}i ne stanuva zbor za ist predmet<br />
so ist praven osnov, isti stranki i istovremenost na postapkata,<br />
poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da go otfrli predlogot na Ilija Jovev i Emilija Joveva,<br />
dvajcata od Skopje, za re{avawe na sudir na nadle`nost me|u nositelite<br />
na izvr{nata i sudskata vlast.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 9<br />
fevruari 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA predlogot na d-r Ilija Jovev i Emilija Joveva,<br />
dvajcata od Skopje za sudir na nadle`nost me|u Osnovniot sud Skopje<br />
II Skopje - kako nositel na sudskata vlast i Ministerstvoto za finansii,<br />
kako nositel na izvr{nata vlast.<br />
2. d-r Ilija Jovev i Emilija Joveva, dvajcata od Skopje, na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnesoa predlog za re{avawe<br />
na sudirot na nadle`nost me|u nositelite na sudskata i izvr{nata<br />
vlast vo sporot za nedvi`en imot - grade`no zemji{te del od KP. br.<br />
1915/1 - nov premer KO Centar 2 - Skopje vo povr{ina od 1.041 m 2 i KP.<br />
br. 1915/4 - nov premer KO Centar 2 vo povr{ina od 45 m 2 ili vkupno<br />
1.086 m. 2<br />
725
Podnositelite, d-r Ilija Jovev i Emilija Joveva, dvajcata od<br />
Skopje, vo istaknatiot predlog za re{avawe na sudir na nadle`nostite<br />
smetaat deka po ista pravna rabota, odnosno za vr}awe na imot vo<br />
sopstvenost na nivnata majka, se prifatile da odlu~uvaat i organ na<br />
izvr{nata vlast i organ na sudskata vlast, vrz osnova na {to sega postoele<br />
dva pravosilni akti i toa:<br />
- Re{enie na ministerot za finansii preku Komisija za odlu-<br />
~uvawe po barawata za denacionalizacija - op{tina Centar pod DN.<br />
br. 17-08-311/1 (322) od 21.10.2002 godina, so koe na nivnata majka, Leposava<br />
Joveva i bil vraten vo sopstvenost nedvi`niot imot - grade`no<br />
zemji{te del od KP.1915/1 - nov premer KO Centar 2 - Skopje vo povr{ina<br />
od 1.041 m. 2 i KP. 1915/4 - nov premer KO Centar 2 vo povr{ina<br />
od 45 m. 2 ili vkupno 1.086 m. 2 (pravosilno na 27. 11. 2002 godina) i<br />
- Presuda na Osnoven sud Skopje II - Skopje pod P. br. 6445/2007<br />
od 25. 06. 2007 godina, so koja sudot utvrdil deka Leposava Joveva nema<br />
pravo na sopstvenost i vra}awe vo sopstvenost na nedvi`en imot -<br />
grade`no zemji{te del od KP. 1915/1 - nov premer KO Centar 2 Skopje<br />
vo povr{ina od 1.041 m. 2 i KP.1915/4 - nov premer KO Centar 2 vo povr{ina<br />
od 45 m 2 ili vkupno 1.086 m 2 potvrdena so presuda na Vrhovniot<br />
sud na Republika Makedonija Rev. br. 995/2008 od 9. 09. 2009 godina.<br />
Poradi navedenoto predlagaat Ustavniot sud vrz osnova na<br />
~len 110 alineja 4 od Ustavot i ~len 65 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija da donese odluka so koja }e utvrdi koj<br />
organ e nadle`en da odlu~uva za sopstvenost i vra}awe na imot vo sopstvenost<br />
po osnov na denacionalizacija, odnosno da utvrdi deka spored<br />
Zakonot za denacionalizacija upravniot organ - Ministerstvo za<br />
finansii e stvarno nadle`en da odlu~uva za vra}awe na imot vo sopstvenost<br />
po osnov na denacionalizacija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Komisijata za odlu~uvawe po<br />
barawata za denacionalizacija so sedi{te vo op{tina Centar - Skopje,<br />
postapuvaj}i po baraweto za denacionalizacija DN. br. 17-08-<br />
311/1/(322) od 10. 07. 2001 godina, podneseno od Leposava Joveva od<br />
Skopje, vrz osnova na ~len 15 stav 2 od Zakonot za denacionalizacija,<br />
donela Re{enie DN. br. 17-08-311/1 (322) od 21. 10. 2002 godina, so koe:<br />
1) Baraweto za denacionalizacija DN. br. 17-08-311/1 (322) od<br />
10.07.2001 godina podneseno od baratelot Leposava Joveva od Skopje se<br />
uva`uva.<br />
2) Nedvi`niot imot {to pretstavuva del od KKP. br. 855 - star<br />
premer, vo KO - Dolno Vodno, odnosno del od KP. br. 1915/1 - nov premer<br />
vo KO Centar 2 vo povr{ina od 1.041 m. 2 i KP. br. 1915/4 - nov premer<br />
vo KO Centar 2, vo povr{ina od 45 m. 2 ima vkupna povr{ina od<br />
1.086 m. 2 , odzemen vo korist na dr`avata od Bla`evi} Najdenov Bo`in<br />
od Skopje, praven prethodnik na baratelot so Re{enie br. 4736 od 23.<br />
03. 1965 godina na Sobranieto na op{tinata Idadija - Skopje i Re{enie<br />
br. 09/2-7468 od 12. 07. 1966 godina na Sobranieto na op{tinata<br />
726
Idadija - Skopje, SE VRA]A VO SOPSTVENOST na baratelot Leposava<br />
Joveva.<br />
3) SE DAVA NADOMEST na baratelot Leposava Joveva vo<br />
vkupen iznos od 390.000,00 denari za nedvi`niot imot {to pretstavuva<br />
del od KP. br. 1915/1 - nov premer, vo KO Centar 1, vo povr{ina od 195<br />
m. 2 odzemen vo korist na dr`avata od Bla`evi} Najdenov Bo`in od<br />
Skopje, praven prethodnik na baratelot so Re{enie br. 4736 od 23. 03.<br />
1965 godina na Sobranieto na op{tina Idadija - Skopje i Re{enie br.<br />
09/2-7468 od 12. 07. 1966 godina, na Sobranieto na op{tina Idadija -<br />
Skopje.<br />
4) Vidot na nadomestokot }e se opredeli so dopolnitelno re-<br />
{enie.<br />
Navedenoto re{enie stanalo pravosilno na den 27. 11. 2007 godina.<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje, postapuvaj}i po tu`bata na tu`itelot<br />
Radomir Karangeleski od Skopje protiv tu`enata Leposava Joveva<br />
od Skopje, za utvrduvawe nepostoewe pravo na sopstvenost, so presuda<br />
P. br. 6445/07 od 25 juni 2007 godina delumno go uva`il tu`benoto<br />
barawe na tu`itelot Radomir Karangleski od Skopje i utvrdil deka<br />
tu`enata Leposava Joveva od Skopje, nema pravo na sopstvenost i vra-<br />
}awe po osnov na denacionalizacija na grade`noto zemji{te del od<br />
KP. br. 1915/1 KO Centar 2 vo povr{ina od 1.041 m 2 i del od KP. br.<br />
1915/1 KO Centar 2 vo povr{ina od 45 m 2 ili vkupna povr{ina od 1086<br />
m 2 koi pretstavuvaat del od KP. br. 1915/1 vo povr{ina od 2681 m 2 i toa<br />
pod zgrada 218 m 2 i dvor od 2463 m 2 zapi{ano vrz osnova na re{enie UP.<br />
br. 1004/426/1 od 5. 04. 2000 godina na DZGR - Oddelenie za premer i<br />
katastar - Skopje vo KP. 7711 KO Centar 2 na ime na tu`itelot.<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje so Re{enie so istiot broj pod I<br />
se oglasil za apsolutno nenadle`en sud za postapuvawe po tu`bata na<br />
tu`itelot vo delot so koj bara da se utrdi deka re{enieto za denacionalizacija<br />
DN. br. 17-08-311/1 (322) od 21. 10. 2002 godina doneseno<br />
od Ministerstvoto za finansii - Komisija za odlu~uvawe po baraweto<br />
za denacionalizacija so sedi{te vo Op{tina Centar - Skopje, vo t. 2,<br />
ne proizveduva pravno dejstvo sprema tu`itelot i vo ovoj del tu`bata<br />
na tu`itelot e otfrlena.<br />
Apelacioniot sud vo Skopje so presuda G@. br. 6788/07 od 7. 02.<br />
2008 godina, delumno ja uva`il `albata na tu`enata i presudata na<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje, pod gorenavedeniot broj ja primenuva<br />
i presuduva taka {to tu`benoto barawe na tu`itelot Radomir Karangeleski<br />
od Skopje so koe bara da se utvrdi deka tu`enata Leposava<br />
Joveva od Skopje nema pravo na sopstvenost i vra}awe na sopstvenost<br />
po osnov na denacionalizacija na navedenite katastarski parceli<br />
kako vo izrekata na prvostepenata presuda, go odbil kako neosnovano.<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija so presuda Rev. br.<br />
995/2008 od 9. 09. 2009 godina, izjavenata revizija na tu`itelot Radovan<br />
Karangleski od Skopje go uva`il. Presudata na Apelacioniot sud vo<br />
727
Skopje G@. br. 6788/07 od 7. 02. 2008 godina, ja preina~il taka {to `albata<br />
na tu`enata Leposava Joveva od Skopje, ja odbil kako neosnovana,<br />
a presudata na Osnovniot sud Skopje II Skopje P. br. 6445/7 od 25. 06.<br />
2007 godina vo celost ja potvrdil.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 4 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud e nadle`en da re{ava za sudirot na nadle`nostite<br />
me|u nositelite na zakonodavnata, izvr{nata i sudskata vlast.<br />
Soglasno ~len 62 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija predlogot za re{avawe na sudir na nadle`nost me|u nositelite<br />
na zakonodavnata, izvr{nata i sudskata vlast mo`e da podnese<br />
sekoj od organite me|u koi nastanal sudirot. Predlog mo`e da podnese<br />
i sekoj {to poradi prifa}aweto ili odbivaweto na nadle`nosta na<br />
oddelni organi ne mo`e da ostvari svoe pravo.<br />
Spored ~len 63 od Delovnikot, organite od ~len 62 od ovoj delovnik<br />
predlagaat za re{avawe na sudir na nadle`nost mo`e da go podnesat<br />
otkako eden od organite so kone~en ili pravosilen akt ja prifati<br />
ili odbie nadle`nosta za re{avawe na ist predmet, a dodeka subjektite<br />
od ~len 62 od ovoj delovnik koi poradi prifa}aweto ili odbivaweto<br />
na nadle`nosta ne mo`at da ostvarat svo pravo, predlogot za re-<br />
{avawe na sudirot na nadle`nosta mo`e da go podnesat otkako i dvata<br />
organa ja prifatile ili ja odbile nadle`nosta so kone~en ili pravosilen<br />
akt.<br />
Vo ~len 64 od Delovnikot e predvideno deka predlogot za re{avawe<br />
na sudir na nadle`nost sodr`i predmet nasporot poradi koj nastanal<br />
sudirot, organite me|u koi nastanal sudirot i ozna~uvawe na kone~nite<br />
odnosno pravosilni akti so koi organite ja prifa}aat ili<br />
odbivaat nadle`nosta da odlu~uva po ist predmet.<br />
Spored ~len 65, pak, od Delovnikot, so odluka so koja re{ava za<br />
sudirot na nadle`nost, Ustavniot sud go opredeluva nadle`niot organ<br />
za odlu~uvawe po predmetot.<br />
Od iznesenite odredbi proizleguva deka licata, odnosno subjektite<br />
koi poradi prifa}aweto ili odbivaweto na nadle`nosta ne mo-<br />
`at da ostvarat nekoe svoe pravo, mo`e da podnesat predlog za re{avawe<br />
sudir na nadle`nosti me|u nositelite na izvr{nata i sudskata<br />
vlast otkako i dvata organi ja prifatile ili ja odbile nadle`nosta so<br />
kone~en ili pravosilen akt. Ponatamu predlog za re{avawe na sudir<br />
na nadle`nosta subjektite mo`e da podnesat samo vo slu~aj koga stanuva<br />
zbor za ist praven osnov i za isti stranki vo konkreten predmet, koj<br />
se vodi istovremeno, odnosno neophodna e istovremenost.<br />
Imaj}i ja predvid utvrdenata fakti~ka sostojba od koja proizleguva<br />
deka vo konkretniov slu~aj ne mo`e da se prifati tvrdeweto vo<br />
predlogot za re{avawe na sudir na nadle`nost deka postoi sudir me|u<br />
izvr{nata i sudskata vlast, od pri~ina {to izvr{nata vlast postapuvala<br />
po barawe za denacionalizacija, i toa vo periodot vo 2001 godina,<br />
kade stranki se Ministerstvoto za finansii i Leposava Joveva od<br />
728
Skopje, a sudskata vlast postapuvala po tu`ba za utvrduvawe na nepostoewe<br />
na pravo na sopstvenost, koja e zavedena vo 2006 godina, kade<br />
kako stranki se javuvaat Radomir Karangeleski - tu`itel i Leposava<br />
Joveva - tu`ena, {to zna~i deka stanuva zbor za dva razli~ni predmeti,<br />
so dva razli~ni osnovi, zavedeni vo razli~ni periodi i so razli~ni subjekti,<br />
odnosno stranki.<br />
Imeno, nesporno e deka so re{enie za denacionalizacija DN.<br />
br. 1708-311/1 (322) od 21. 10. 2002 godina, doneseno od Ministerot za<br />
finansii - Komisija za odlu~uvawe po barawata za denacionalizacija<br />
so sedi{te vo Op{tina Centar po barawe na tu`enata Leposava Joveva<br />
podneseno na 10. 07. 2001 godina i e vraten vo sopstvenost predmetniot<br />
nedvi`en imot.<br />
Spored ~len 63 stav 2 od Zakonot za denacionalizacija, zainteresiranite<br />
lica mo`at svoite prava sprema licata na koi im e vraten<br />
imotot ili platen nadomest spored odredbite od ovoj zakon da gi ostvaruvaat<br />
so tu`ba pred nadle`niot sud vo rok od pet godini po pravosilnosta<br />
na re{enieto za denacionalizacija.<br />
Vo smisla na navedenoto, vo tekot na sudskata postapka, Sudot<br />
utvrdil deka tu`itelot - Radovan Karangeleski od Skopje ima praven<br />
interes da podnese vakva tu`ba pred Sudot, odnosno vo smisla na ~len<br />
177 stav 2 od Zakonot za parni~nata postapka, tu`itelot mo`e so tu-<br />
`ba da bara da se utvrdi postoewe ili nepostoewe na nekoe pravo ili<br />
praven odnos koga toa so posebni propisi e predvideno, kako {to e vo<br />
slu~ajov predvideno vo ~len 63 stav 2 od Zakonot za denacionalizacija.<br />
Imeno, tu`itelot kako zainteresirano lice so pravo na koristewe na<br />
grade`not izgradeno zemji{te na koe poseduva objekt vo sopstvenost,<br />
vo smisla na odredbite od Zakonot za denacionalizacija, ima mo`nost<br />
da bara ostvaruvawe na svoite prava so podnesuvawe tu`ba pred Sudot.<br />
Ottuka, za{titata na pravata na zainteresirani lica - konkretno za-<br />
{titata na pravoto na koristewe na predmetnoto izgradeno grade`no<br />
zemji{te na tu`itelot, sprema licata na koi im e vraten imotot po<br />
osnov na denacionalizacija - tu`enata Leposava Joveva, se ostvaruva<br />
so tu`ba pred nadle`en sud {to zna~i vo sudska postapka.<br />
Seto gorenavedeno, upatuva na zaklu~ok deka vo konkretniov<br />
slu~aj nema procesni pretpostavki za odlu~uvawe po predmetot za re-<br />
{avawe na sudir na nadle`nostite vo smisla na ~len 63 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, bidej}i ne stanuva zbor za<br />
ist predmet so ist praven osnov, isti stranki i istovremenost na postapkata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot utvrdi deka vo ovoj slu~aj ne<br />
postojat procesni pretpostavki za odlu~uvawe po predlogot za re{avawe<br />
na sudirot na nadle`nost vo smisla na ~len 63 od Delovnikot, poradi<br />
{to odlu~i kako vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
729
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r<br />
<strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
730
54. U. br. 157/2010 (16. 02. 2011)<br />
Akt {to se osporuva<br />
Pravilnik za licencen sistem i kategorizacija na ko{arkarskite<br />
klubovi, {koli i drugi subjekti vo Makedonija koi se zanimavaat<br />
so ko{arka, donesen od Sobranieto na Makedonskata Ko{arkarska Federacija<br />
na 12 fevruari 2010 godina.<br />
Sodr`ina na osporeniot pravilnik<br />
Vo ~l. 1 od Pravilnikot e predvideno deka "Kako edinstvena<br />
nadle`na institucija za organizirawe ko{arka i ko{arkarski natprevaruvawa,<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija go propi{uva<br />
ovoj Pravilnik, so koj se reguliraat pravata i obvrskite na klubovite,<br />
{kolite i drugite subjekti koi se zanimavaat so ko{arka vo Republika<br />
Makedonija."<br />
Pravilnikot za licencen sistem gi propi{uva i ureduva pravata<br />
i obvrskite na site ~lenki na Sobranieto na MKF, na Zdru`enieto<br />
na seniorski ligi, Zdru`enijata na mladinski ligi, kako i site ostanati<br />
subjekti koi se zanimavaat i organiziraat ko{arka, a ne se del od<br />
MKF (~len 2).<br />
So ovoj pravilnik se vr{i kategorizacija na subjekite koi se<br />
zanimavaat so ko{arka, a soglasno so toa i uslovite koi treba da gi<br />
ispolnuvaat za da poseduvaat licenca (~len 3).<br />
Licenca e dokument koj go izdava kancelarijata na MKF, a go<br />
potpi{uvaat pretsedatelot i generalniot sekretar na MKF. Licencata<br />
ima va`nost od edna godina (edna ko{arkarska sezona) i se obnovuva<br />
najdocna do 30 dena do po~etokot na sezonata i zavr{uva so posledniot<br />
natprevar od sezonata vo natprevaruvaweto vo koe u~estvuva subjektot<br />
{to ja poseduva licencata.<br />
Bez poseduvawe na soodvetna licenca nitu eden subjekt ne mo`e<br />
da ostvari pravo na natprevaruvawe vo liga vo bilo koja kategorija<br />
(~len 4).<br />
Vo ~lenot 5 od pravilnikot e predvideno deka soglasno ovoj<br />
pravilnik, MKF gi propi{uva vidovite na licenci (A, B i C) kako i<br />
uslovite {to treba da gi ispolni subjektot za da ja poseduva licencata.<br />
Ponatamu, vo pravilnikot e opredeleno deka za dobivawe na licenca<br />
A potrebno e da bidat ispolneti to~no navedenite uslovi (12), a<br />
731
visinata na godi{niot nadomestok ~ini godi{no od 0 - 300.000,00 denari,<br />
a za `enskite klubovi od 6.000,00 - 150.000,00 denari.<br />
Licencata B (privremena licenca za mladinski {koli i klubovi<br />
koi zaradi vozrast na prijavenata ekipa na svojata najstara generacija<br />
ne u~estvuva vo niedna od seniorski natprevaruvawa na MKF.<br />
Ovaa licenca mo`e da se izdade samo edna{ na eden subjekt i ima va`nost<br />
od dve godini (dve svrzani sezoni) se izdava za mladinski ligi koi<br />
ispolnuvaat to~no navedeni uslovi (10), a visinata na godi{niot nadomestok<br />
~ini od 20.000,00 - 60.000,00 denari, a za `enskite klubovi od<br />
20.000,00 odnosno 25.000,00 - 40.000,00 denari.<br />
Licencata C se izdava za site ostanati klubovi, {koli i subjekti<br />
koi ne u~estvuvaat vo nitu edna od natprevaruvawata na MKF, a<br />
visinata na godi{niot nadomestok iznesuva 300.000,00 denari.<br />
Spored ~lenot 6 od pravilnikot, soglasno odredbite od Zakonot<br />
za sport, kako i preporakite od Inspektoratot na Agencijata za<br />
mladi i sport na Republika Makedonija, nitu eden subjekt ne mo`e da<br />
se zanimava so dejnost - sport - ko{arka dokolku ne poseduva validna<br />
licenca izdaddena od MKF.<br />
Bez soodvetna licenca nitu eden subjekt ne }e mo`e da iznajmuva<br />
termini vo sportskite i u~ili{nite sali, da organizira ko{arka<br />
vo bilo koj vid poedine~no ili grupno, nitu pak da napla}a bilo kakov<br />
nadomestok za vr{ewe na svojata dejnost.<br />
Vo ~lenot 7 od pravilnikot e predvideno deka Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija vo sorabotka so Inspektoratot na Agencijata<br />
za mladi i sport na Republika Makedonija se obvrzuva da gi {titi<br />
imatelite na soodvetnite licenci i navremeno da reagira pri pojava<br />
na nelicencirano zanimavawe so ko{arka.<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija ja garantira licencata<br />
pred soodvetnite nadle`ni dr`avni i drugi institucii i se obvrzuva<br />
nivnoto izdavawe da go prilagodi soglasno so ~lenovite na ovoj pravilnik<br />
(~len 8).<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija go zadr`uva pravoto na<br />
odzemawe na ve}e izdadenata licenca dokolku subjektot komu mu e izdadena<br />
vo me|uvreme prekr{il nekoi od uslovite za izdavaweto na licenca<br />
(~len 9).<br />
Ovoj pravilnik e vo soglasnost so registriraniot pravilnik na<br />
MKF i stapuva vo sila so denot na negovoto donesuvawe. Eventualnite<br />
dopolnuvawa i promeni se vr{at isklu~ivo na sednica na Sobranieto<br />
na MKF.<br />
732<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
pravilnik ne bil vo soglasnost so ~l. 14 st. 1 al. 1, ~l. 22 st. 1 al. 1 od<br />
Zakonot za sport i ~l. 57 od Statutot na Ko{arkarskata federacija.
Ova od pri~ina {to licencite koi gi predvidela federacijata, pokraj<br />
ispolnuvaweto na soodvetnite uslovi predviduva i nametnuva golema<br />
finansiska obvrska za subjektite koi se zanimavaat so sport za {to<br />
nema osnova vo zakonot i predvidenite licenci se postaveni na principot<br />
na diskriminacija.<br />
Imeno, vidno od visinata na nadomestokot za dobivawe na licenca<br />
klubovite koi ne u~estvuvaat na natprevari organizirani od<br />
federacijata (licenca C) pla}aat najvisok iznos od onie koi se pouspe{ni<br />
i imaat pove}e sredstva, a dobivaat licenca bez nikakov nadomest.<br />
Ottuka, spored podnositelot evidentno bilo deka so osporeniot<br />
pravilnik se "gu{el" sportot vo Republika Makedonija i istiot<br />
stanuval dostapen samo na "bogatite" klubovi koi ostvaruvale finansiski<br />
sredstva.<br />
Ponatamu, spored podnositelot sekako ne trebalo da se izgubi<br />
od vid nesporniot fakt deka najgolem broj na sportski klubovi, pa i<br />
Ko{arkarskata Federacija na Makedonija se registrirani kako neprofitabilni<br />
zdru`enija na gra|ani ~ija cel e da se zanimavaat so<br />
sport, pa nametnuvaweto na finansiskite obvrski e nadvor od duhot na<br />
Zakonot ~ija cel e pottiknuvawe i omasovuvawe na sportot.<br />
So ogled na navedenoto, podnositelot bara Sudot da go poni{ti<br />
pravilnikot, a do donesuvawe na odluka da donese re{enie za zapirawe<br />
od izvr{uvawe na site poedine~ni akti i dejstvija doneseni odnosno<br />
prezemeni vrz osnova na osporeniot pravilnik.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so re{enie U. br. 30/<br />
2008 od 24 dekemvri 2008 godina ne povel postapka za ocenuawe na ustavnosta<br />
na vtoriot del na ~l. 16 "Tradicionalno karate" od Pravilnikot<br />
za kategorizacija na sportistite od Republika Makedonija ("SV<br />
RM," br. 51/2002 i 50/2004).<br />
Spored podnositelot na inicijativata osporeniot del od ~l. 16<br />
ne bil vo soglasnost so ~l. 14 st. 3 od Zakonot za sportot spored koj vo<br />
ramkite na eden sport mo`e da se osnova edna nacionalna sportska federacija,<br />
kako i so Odlukata na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
U. br. 196/2004 od 14 septemvri 2005 godina so koja se ukinal ~l.<br />
4 st. 1 i ~l. 19 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
sport. Vo osporeniot ~l. 16 od Pravilnikot postoelo naslov "Karate"<br />
i naslov tradicionalno karate, {to zna~elo deka Odlukata na Ustavniot<br />
sud ne bila sprovedena vo delot koj se odnesuval na postoewe na<br />
dve nacionalni sportski federacii "Karate Federacija na Makedonija"<br />
i "Makedonska tradicionalna karate federacija" od pri~ina<br />
{to stanuvalo zbor za ist sport so dve disciplini.<br />
733
Vo obrazlo`enieto na re{enieto se naveduva deka od analizata<br />
na ~l. 13, 14 i 15 od Zakonot za sport, vo koi se utvrdeni posebni oblici<br />
na zdru`uvawe na sportskite klubovi, mo`e da se konstatira deka<br />
tie zaedno so Zakonot za zdru`enija na gra|ani i fondacii vsu{nost<br />
pretstavuvaat operacionalizacija na ~l. 20 od Ustavot i se vo funkcija<br />
na sozdavawe na pravni pretpostavki za dosledno i efikasno ostvaruvawe<br />
na ustavnoto pravo na gra|anite slobodno da se zdru`uvaat<br />
vo zdru`enija.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e edna<br />
od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Vo ~l. 20 st. 1 od Ustavot, na gra|anite im se garantira slobodata<br />
na zdru`uvaweto zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite politi~ki,<br />
ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa, a vo st.<br />
2 na ovoj ~len se utvrduva deka gra|anite mo`at slobodno da osnovaat<br />
zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat kon niv i<br />
od niv da istapuvaat.<br />
Spored ~l. 47 st. 5 od Ustavot, Republikata gi pottiknuva i pomaga<br />
tehni~kata kultura i sportot.<br />
Ustavno utvrdenata uloga na Republikata da go pottiknuva i<br />
pomaga sportot ja izrazuva komplementarnosta, odnosno zaemniot interes<br />
na gra|aninot kako poedinec i na dr`avata vo zadovoluvawe i ostvaruvawe<br />
na pravata i interesite od oblasta na sportot.<br />
So Zakonot za sport ("SV RM" br. 29/2002, 66/2004 i 81/2008) se<br />
ureduvaat uslovite i na~inot na vr{eweto na dejnosta sport, ostvaruvaweto<br />
na javniot interes vo sportot, stopanisuvaweto so objekti za<br />
sport vo sopstvenost na Republika Makedonija, op{tinite i gradot<br />
Skopje, kako i drugi pra{awa od zna~ewe za sportot (~len 1).<br />
Definiraj}i go sportot vo ~l. 2 od Zakonot kako dejnost koja gi<br />
opfa}a site formi na sportski aktivnosti na sportistite od site vozrasti,<br />
kako i sportsko-rekreativnite aktivnosti na gra|anite, zakonodavecot<br />
vo ~l. 3 od ovoj zakon, kako organizacioni oblici {to ja<br />
vr{at dejnosta sport gi utvrduva sprotskite zdru`enija na gra|anite i<br />
drugite pravni lica od oblasta na sportot. Ona {to e su{testveno za<br />
konkretniot predmet e toa {to vo ~l. 5 od ovoj zakon e utvrdeno deka<br />
zaradi ostvaruvawe na potrebite od zanimavawe so aktivnosti i za-<br />
{tita na pravata i interesite od oblasta na sportot, gra|anite mo`at<br />
slobodno i dobrovolno da se zdru`uvaat i da osnovaat sportski zdru`enija,<br />
pod uslovi i na na~in utvrdeni so zakon, dokolku so ovoj zakon<br />
poinaku ne e opredeleno.<br />
734
Spored ~l. 6 od Zakonot, sportskiot klub vo smisla na ovoj zakon<br />
e sportsko zdru`enie, odnosno trgovsko dru{tvo koe vr{i dejnost<br />
sport.<br />
Vo ~l. 7 st. 2 od Zakonot e opredeleno deka sportskiot klub<br />
mo`e da organizira sportska {kola vo sportot za koj ima dobieno re-<br />
{enie za vr{ewe na dejnost sport soglasno so ~l. 11 st. 2 od Zakonot.<br />
Na sportskiot klub licenca za organizirawe na sportska {kola<br />
mu izdava Dr`avnata sportska federacija.<br />
Vo ~l. 10 st. 1 od Zakonot e opredeleno deka sportskiot klub<br />
mo`e da vr{i dejnost sport, ako se ispolneti uslovite koi se odnesuvaat<br />
na soodvetni objekti, soodvetna oprema, obezbeden stru~en kadar<br />
i u~estvo vo organiziran sistem na natprevari odnosno sportsko rekreativni<br />
aktivnosti.<br />
Ponatamu vo st. 2 na ~l. 10 e opredeleno koi uslovi treba da gi<br />
ispolnuva profesionalniot sportski klub za da vr{i dejnost sport, a<br />
vo st. 3, pak, e opredeleno deka sportska {kola mo`e da raboti ako ima<br />
programi za realizacija na sportskoto {kolo, da e odobreno i prifateno<br />
od Dr`avnata sportska federacija, da se obezbedeni prostorni<br />
uslovi za nejzina realizacija, da se obezbedeni osnovna oprema i rekviziti<br />
koi gi propi{uva Dr`avnata sportska federacija i Programata<br />
}e ja realiziraat stru~ni lica utvrdeni vo ~l. 27 od ovoj zakon.<br />
Vo ~l. 13 od Zakonot e predvidena mo`nosta na sportskite klubovi<br />
od razli~ni sportovi ili od ist sport da se zdru`at zaradi ostvaruvawe<br />
na javniot interes vo op{tinata i gradot Skopje vo op{tinski<br />
i gradski sojuzi od razli~ni ili isti sportovi.<br />
Spored ~l. 14 st. 1 od Zakonot, sportskite klubovi od ist sport,<br />
kako i od u~ili{niot, studentskiot i sportot na invalidiziranite<br />
lica, mo`at da se zdru`uvaat vo soodvetna dr`avna sportska federacija<br />
na Republika Makedonija zaradi:<br />
- pottiknuvawe i unapreduvawe na soodvetniot sport;<br />
- realizirawe na utvrdenata programa za razvoj na sportot i<br />
- usoglasuvawe i koordinirawe na programskite aktivnosti na<br />
zdru`enite ~lenki.<br />
Spored st. 2 na ~l. 14 od Zakonot, Dr`avnata sportska federacija<br />
na Republika Makedonija, pokraj rabotite od st. 1 na ovoj ~len, gi<br />
sostavuva i se gri`i za dr`avnite reprezentacii.<br />
Spored st. 3 na ~l. 14 od Zakonot, vo eden sport mo`e da se osnova<br />
samo edna dr`avna sportska federacija.<br />
Ponatamu, vo st. 6 na ~l. 14 od Zakonot e utvrdeno deka dr`avna<br />
sportska federacija e onaa federacija vo koja se zdru`eni pove}e od<br />
polovinata sportski klubovi vo Republika Makedonija koi imaat re-<br />
{enija za vr{ewe dejnost od ist vid na sport.<br />
Od analizata na navedenite odredbi kako i zakonot vo celina,<br />
proizleguva deka me|u pra{awata {to na specifi~en na~in se uredeni<br />
so Zakonot za sport kako specijalen zakon vo odnos na Zakonot za zdru-<br />
735
`enija i fondacii ("SV RM," br. 52/2010) se i oblicite vo koi mo`at<br />
da se zdru`at sportskite klubovi na op{tinata odnosno na nivo na<br />
grad Skopje i na nivo na Republika ( vo dr`avna sportska federacija).<br />
Ponatamu, od analizata proizleguva deka zakonodavecot na<br />
Dr`avnata sportska federacija i dal ovlastuvawe na sportskiot klub<br />
koj ima dobieno re{enie za vr{ewe na dejnost sport i organizira sportska<br />
{kola da mu izdade licenca dokolku gi ispolni predvidenite<br />
zakonski uslovi.<br />
Toa zna~i deka ovlastuvaweto za davawe na licenca od strana<br />
na Dr`avnata sportska federacija se odnesuva isklu~ivo na sportski<br />
klub koj organizira sportska {kola.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi odredbite od Zakonot<br />
za sportot kako i sodr`inata na osporeniot pravilnik so koj se<br />
utvrduvaat prava i obvrski za klubovite, {kolite i drugite subjekti<br />
koi se zanimavaat so ko{arka vo Republika Makedonija, odnosno se<br />
propi{uvaat licenci i se utvrduva visinata na licencata od A, B i C<br />
kategorija, osnovano se postavuva pra{aweto dali donositelot na podzakonskiot<br />
akt Makedonskata Ko{arkarska Federacija gi nadminala<br />
zakonskite ramki vo smisla na toa {to ureduva pra{awa koi treba da<br />
se uredat so zakon.<br />
Pri izgotvuvawe na referatot sekako deka ja imavme predvid i<br />
odredbata od ~l. 110 al. 7 od Ustavot na Republika Makedonija spored<br />
koja Ustavniot sud odlu~uva za ustavnosta na programite i statutite<br />
na politi~kite partii i na zdru`enijata na gra|ani, pri {to ne se<br />
odlu~ivme da predlo`ime otfrlawe na inicijativata od pri~ini {to<br />
so Zakonot za sportot na Dr`avnata sportska federacija kako Sojuz na<br />
zdru`enija na sportski klubovi i e dadeno zakonsko ovlastuvawe da<br />
izdava licenci, odnosno i e preneseno javno ovlastuvawe. Ako toa e nesporno,<br />
toga{ ne mo`eme, a da ne se vpu{time vo ocena na osporeniot<br />
akt so koj se propi{uva davaweto na licenci za sportskite klubovi.<br />
Ponatamu, spored nas osporeniot pravilnik vo konkretniov<br />
slu~aj ne mo`e da go tretirame kako interen akt na Makedonskata Ko-<br />
{arkarska Federacija, od pri~ini {to negovite odredbi vidno od samata<br />
sodr`ina se odnesuvaat na site ko{arkarski klubovi, {koli i<br />
drugi subjekti koi se zanimavaat so sport ko{arka.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za licencen sistem i kategorizacija na ko{arkarskite<br />
klubovi, {koli i drugi subjekti vo Makedonija koi se zanimavaat<br />
so ko{arka, donesen od Sobranieto na Makedonskata Ko{arkarska<br />
Federacija na 12 fevruari 2010 godina.<br />
*<br />
736
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 16 fevruari 2011<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za licencen sistem i kategorizacija na ko-<br />
{arkarskite klubovi, {koli i drugi subjekti vo Makedonija koi se<br />
zanimavaat so ko{arka, donesen od Sobranieto na Makedonskata Ko-<br />
{arkarska Federacija na 12 fevruari 2010 godina.<br />
2. Marjan Micevski od Skopje preku advokatot Deqo Kadiev od<br />
Skopje na Ustavniot sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa<br />
za poveduvawe na postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
pravilnik ne bil vo soglasnost so ~len 14 stav 1 alineja 1, ~len 22 stav<br />
1 alineja 1 od Zakonot za sport i ~len 57 od Statutot na Ko{arkarskata<br />
federacija. Ova od pri~ina {to licencite koi gi predvidela<br />
federacijata, pokraj ispolnuvaweto na soodvetnite uslovi predviduva<br />
i nametnuva golema finansiska obvrska za subjektite koi se zanimavaat<br />
so sport za {to nema osnova vo zakonot i predvidenite licenci se<br />
postaveni na principot na diskriminacija.<br />
Imeno, vidno od visinata na nadomestokot za dobivawe na licenca<br />
klubovite koi ne u~estvuvaat na natprevari organizirani od federacijata<br />
(licenca C) pla}aat najvisok iznos od onie koi se pouspe{ni<br />
i imaat pove}e sredstva, a dobivaat licenca bez nikakov nadomest.<br />
Ottuka, spored podnositelot evidentno bilo deka so osporeniot<br />
pravilnik se "gu{el" sportot vo Republika Makedonija i istiot<br />
stanuval dostapen samo na "bogatite" klubovi koi ostvaruvale finansiski<br />
sredstva.<br />
Ponatamu, spored podnositelot sekako ne trebalo da se izgubi<br />
od vid nesporniot fakt deka najgolem broj na sportski klubovi, pa i<br />
Ko{arkarskata Federacija na Makedonija se registrirani kako neprofitabilni<br />
zdru`enija na gra|ani ~ija cel e da se zanimavaat so<br />
sport, pa nametnuvaweto na finansiskite obvrski e nadvor od duhot na<br />
Zakonot ~ija cel e pottiknuvawe i omasovuvawe na sportot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 1 od Pravilnikot e<br />
predvideno deka "Kako edinstvena nadle`na institucija za organizirawe<br />
ko{arka i ko{arkarski natprevaruvawa, Makedonskata Ko{arkarska<br />
Federacija go propi{uva ovoj Pravilnik, so koj se reguliraat<br />
pravata i obvrskite na klubovite, {kolite i drugite subjekti koi se<br />
zanimavaat so ko{arka vo Republika Makedonija."<br />
737
Pravilnikot za licencen sistem gi propi{uva i ureduva pravata<br />
i obvrskite na site ~lenki na Sobranieto na MKF, na Zdru`enieto<br />
na seniorski ligi, Zdru`enijata na mladinski ligi, kako i site ostanati<br />
subjekti koi se zanimavaat i organiziraat ko{arka, a ne se del od<br />
MKF (~len 2).<br />
So ovoj pravilnik se vr{i kategorizacija na subjekite koi se<br />
zanimavaat so ko{arka, a soglasno so toa i uslovite koi treba da gi<br />
ispolnuvaat za da poseduvaat licenca (~len 3).<br />
Licenca e dokument koj go izdava kancelarijata na MKF, a go<br />
potpi{uvaat pretsedatelot i generalniot sekretar na MKF. Licencata<br />
ima va`nost od edna godina (edna ko{arkarska sezona) i se obnovuva<br />
najdocna do 30 dena do po~etokot na sezonata i zavr{uva so posledniot<br />
natprevar od sezonata vo natprevaruvaweto vo koe u~estvuva subjektot<br />
{to ja poseduva licencata.<br />
Bez poseduvawe na soodvetna licenca nitu eden subjekt ne mo`e<br />
da ostvari pravo na natprevaruvawe vo liga vo bilo koja kategorija<br />
(~len 4).<br />
Vo ~lenot 5 od pravilnikot e predvideno deka soglasno ovoj<br />
pravilnik, MKF gi propi{uva vidovite na licenci (A, B i C) kako i<br />
uslovite {to treba da gi ispolni subjektot za da ja poseduva licencata.<br />
Ponatamu, vo pravilnikot e opredeleno deka za dobivawe na licenca<br />
A potrebno e da bidat ispolneti to~no navedenite uslovi (12), a<br />
visinata na godi{niot nadomestok ~ini godi{no od 0 - 300.000,00 denari,<br />
a za `enskite klubovi od 6.000,00 - 150.000,00 denari.<br />
Licencata B, privremena licenca za mladinski {koli i klubovi<br />
koi zaradi vozrast na prijavenata ekipa na svojata najstara generacija<br />
ne u~estvuva vo niedna od seniorski natprevaruvawa na MKF.<br />
Ovaa licenca mo`e da se izdade samo edna{ na eden subjekt i ima va-<br />
`nost od dve godini (dve svrzani sezoni) se izdava za mladinski ligi<br />
koi ispolnuvaat to~no navedeni uslovi (10), a visinata na godi{niot<br />
nadomestok ~ini od 20.000,00 - 60.000,00 denari, a za `enskite klubovi<br />
od 20.000,00 odnosno 25.000,00 - 40.000,00 denari.<br />
Licencata C se izdava za site ostanati klubovi, {koli i subjekti<br />
koi ne u~estvuvaat vo nitu edna od natprevaruvawata na MKF, a<br />
visinata na godi{niot nadomestok iznesuva 300.000,00 denari.<br />
Spored ~lenot 6 od pravilnikot, soglasno odredbite od Zakonot<br />
za sport, kako i preporakite od Inspektoratot na Agencijata za<br />
mladi i sport na Republika Makedonija, nitu eden subjekt ne mo`e da<br />
se zanimava so dejnost - sport - ko{arka dokolku ne poseduva validna<br />
licenca izdaddena od MKF.<br />
Bez soodvetna licenca nitu eden subjekt ne }e mo`e da iznajmuva<br />
termini vo sportskite i u~ili{nite sali, da organizira ko{arka<br />
vo bilo koj vid poedine~no ili grupno, nitu pak da napla}a bilo kakov<br />
nadomestok za vr{ewe na svojata dejnost.<br />
738
Vo ~lenot 7 od pravilnikot e predvideno deka Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija vo sorabotka so Inspektoratot na Agencijata<br />
za mladi i sport na Republika Makedonija se obvrzuva da gi {titi<br />
imatelite na soodvetnite licenci i navremeno da reagira pri pojava<br />
na nelicencirano zanimavawe so ko{arka.<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija ja garantira licencata<br />
pred soodvetnite nadle`ni dr`avni i drugi institucii i se obvrzuva<br />
nivnoto izdavawe da go prilagodi soglasno so ~lenovite na ovoj pravilnik<br />
(~len 8).<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija go zadr`uva pravoto na<br />
odzemawe na ve}e izdadenata licenca dokolku subjektot komu mu e<br />
izdadena vo me|uvreme prekr{il nekoi od uslovite za izdavaweto na<br />
licenca (~len 9).<br />
Ovoj pravilnik e vo soglasnost so registriraniot pravilnik na<br />
MKF i stapuva vo sila so denot na negovoto donesuvawe. Eventualnite<br />
dopolnuvawa i promeni se vr{at isklu~ivo na sednica na Sobranieto<br />
na MKF.<br />
4. Spored ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Vo ~lenot 20 stav 1 od Ustavot, na gra|anite im se garantira<br />
slobodata na zdru`uvaweto zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite<br />
politi~ki, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa,<br />
a vo stavot 2 na ovoj ~len se utvrduva deka gra|anite mo`at slobodno<br />
da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat<br />
kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
Spored ~lenot 47 stav 5 od Ustavot, Republikata gi pottiknuva<br />
i pomaga tehni~kata kultura i sportot.<br />
Ustavno utvrdenata uloga na Republikata da go pottiknuva i<br />
pomaga sportot ja izrazuva komplementarnosta, odnosno zaemniot interes<br />
na gra|aninot kako poedinec i na dr`avata vo zadovoluvawe i<br />
ostvaruvawe na pravata i interesite od oblasta na sportot.<br />
So Zakonot za sport ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 29/2002, 66/2004 i 81/2008) se ureduvaat uslovite i na~inot na<br />
vr{eweto na dejnosta sport, ostvaruvaweto na javniot interes vo sportot,<br />
stopanisuvaweto so objekti za sport vo sopstvenost na Republika<br />
Makedonija, op{tinite i gradot Skopje, kako i drugi pra{awa od zna-<br />
~ewe za sportot (~len 1).<br />
Definiraj}i go sportot vo ~lenot 2 od Zakonot kako dejnost<br />
koja gi opfa}a site formi na sportski aktivnosti na sportistite od<br />
site vozrasti, kako i sportsko-rekreativnite aktivnosti na gra|anite,<br />
zakonodavecot vo ~lenot 3 od ovoj zakon, kako organizacioni oblici<br />
{to ja vr{at dejnosta sport gi utvrduva sprotskite zdru`enija na gra-<br />
|anite i drugite pravni lica od oblasta na sportot. Ona {to e su{-<br />
testveno za konkretniot predmet e toa {to vo ~lenot 5 od ovoj zakon e<br />
739
utvrdeno deka zaradi ostvaruvawe na potrebite od zanimavawe so aktivnosti<br />
i za{tita na pravata i interesite od oblasta na sportot, gra-<br />
|anite mo`at slobodno i dobrovolno da se zdru`uvaat i da osnovaat<br />
sportski zdru`enija, pod uslovi i na na~in utvrdeni so zakon, dokolku<br />
so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Spored ~len 6 od Zakonot, sportskiot klub vo smisla na ovoj<br />
zakon e sportsko zdru`enie, odnosno trgovsko dru{tvo koe vr{i dejnost<br />
sport.<br />
Vo ~len 7 stav 2 od Zakonot e opredeleno deka sportskiot klub<br />
mo`e da organizira sportska {kola vo sportot za koj ima dobieno re-<br />
{enie za vr{ewe na dejnost sport soglasno so ~len 11 stav 2 od<br />
Zakonot.<br />
Na sportskiot klub licenca za organizirawe na sportska<br />
{kola mu izdava Dr`avnata sportska federacija.<br />
Vo ~len 10 stav 1 od Zakonot e opredeleno deka sportskiot klub<br />
mo`e da vr{i dejnost sport, ako se ispolneti uslovite koi se odnesuvaat<br />
na soodvetni objekti, soodvetna oprema, obezbeden stru~en kadar<br />
i u~estvo vo organiziran sistem na natprevari odnosno sportsko rekreativni<br />
aktivnosti.<br />
Ponatamu vo stavot 2 na ~len 10 e opredeleno koi uslovi treba<br />
da gi ispolnuva profesionalniot sportski klub za da vr{i dejnost<br />
sport, a vo stav 3, pak, e opredeleno deka sportska {kola mo`e da raboti<br />
ako ima programi za realizacija na sportskoto {kolo, da e odobreno<br />
i prifateno od Dr`avnata sportska federacija, da se obezbedeni<br />
prostorni uslovi za nejzina realizacija, da se obezbedeni osnovna<br />
oprema i rekviziti koi gi propi{uva Dr`avnata sportska federacija<br />
i Programata }e ja realiziraat stru~ni lica utvrdeni vo ~len 27 od<br />
ovoj zakon.<br />
Vo ~lenot 13 od Zakonot e predvidena mo`nosta na sportskite<br />
klubovi od razli~ni sportovi ili od ist sport da se zdru`at zaradi<br />
ostvaruvawe na javniot interes vo op{tinata i gradot Skopje vo op{-<br />
tinski i gradski sojuzi od razli~ni ili isti sportovi.<br />
Spored ~lenot 14 stav 1 od Zakonot, sportskite klubovi od ist<br />
sport, kako i od u~ili{niot, studentskiot i sportot na invalidiziranite<br />
lica, mo`at da se zdru`uvaat vo soodvetna dr`avna sportska federacija<br />
na Republika Makedonija zaradi:<br />
- pottiknuvawe i unapreduvawe na soodvetniot sport;<br />
- realizirawe na utvrdenata programa za razvoj na sportot i<br />
- usoglasuvawe i koordinirawe na programskite aktivnosti na<br />
zdru`enite ~lenki.<br />
Spored stavot 2 na ~len 14 od Zakonot, Dr`avnata sportska federacija<br />
na Republika Makedonija, pokraj rabotite od stav 1 na ovoj<br />
~len, gi sostavuva i se gri`i za dr`avnite reprezentacii.<br />
Spored stavot 3 na ~len 14 od Zakonot, vo eden sport mo`e da se<br />
osnova samo edna dr`avna sportska federacija.<br />
740
Ponatamu, vo stavot 6 na ~lenot 14 od Zakonot e utvrdeno deka<br />
dr`avna sportska federacija e onaa federacija vo koja se zdru`eni<br />
pove}e od polovinata sportski klubovi vo Republika Makedonija koi<br />
imaat re{enija za vr{ewe dejnost od ist vid na sport.<br />
Od analizata na navedenite odredbi kako i zakonot vo celina,<br />
proizleguva deka me|u pra{awata {to na specifi~en na~in se uredeni<br />
so Zakonot za sport kako specijalen zakon vo odnos na Zakonot za zdru-<br />
`enija i fondacii ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 52/<br />
2010) se i oblicite vo koi mo`at da se zdru`at sportskite klubovi na<br />
op{tinata odnosno na nivo na grad Skopje i na nivo na Republika ( vo<br />
dr`avna sportska federacija).<br />
Ponatamu, od analizata proizleguva deka zakonodavecot na<br />
Dr`avnata sportska federacija i dal ovlastuvawe na sportskiot klub<br />
koj ima dobieno re{enie za vr{ewe na dejnost sport i organizira<br />
sportska {kola da mu izdade licenca dokolku gi ispolni predvidenite<br />
zakonski uslovi.<br />
Toa zna~i deka ovlastuvaweto za davawe na licenca od strana<br />
na Dr`avnata sportska federacija se odnesuva isklu~ivo na sportski<br />
klub koj organizira sportska {kola.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi odredbite od Zakonot<br />
za sportot kako i sodr`inata na osporeniot pravilnik so koj se<br />
utvrduvaat prava i obvrski za klubovite, {kolite i drugite subjekti<br />
koi se zanimavaat so ko{arka vo Republika Makedonija, odnosno se<br />
propi{uvaat licenci i se utvrduva visinata na licencata od A, B i C<br />
kategorija, osnovano se postavuva pra{aweto dali donositelot na podzakonskiot<br />
akt Makedonskata Ko{arkarska Federacija gi nadminala<br />
zakonskite ramki vo smisla na toa {to ureduva pra{awa koi treba da<br />
se uredat so zakon.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo vo sostav od<br />
pretsedatelot na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-<br />
Damjanovska, Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova<br />
i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe so Nacrt-odluka po predmetot U. br. 157/2010<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br.<br />
157/2010 od 16 fevruari 2011 godina povede postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za licencen sistem i kategorizacija<br />
na ko{arkarskite klubovi, {koli i drugi subjekti vo Makedonija<br />
koi se zanimavaat so ko{arka, donesen od Sobranieto na Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija na 12. 02. 2010 godina.<br />
741
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot osnovano se<br />
postavi pra{aweto za negovata soglasnost so Ustavot i Zakonot za<br />
sport.<br />
2. Donositelot na osporeniot akt vo predvideniot rok ne dostavi<br />
odgovor na navodite sodr`ani vo re{enieto za poveduvawe na<br />
postapka.<br />
So ogled na toa {to fakti~kata i pravna sostojba na rabotite<br />
po predmetot ne se promeneti se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da go ukine Pravilnikot za licencen sistem i kategorizacija<br />
na ko{arkarskite klubovi, {koli i drugi subjekti vo Makedonija<br />
koi se zanimavaat so ko{arka, donesen od Sobranieto na Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija na 12. 02. 2010 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~lenovite<br />
110 i 112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 70 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 8 juni<br />
2011 godina, donese<br />
742<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVA Pravilnikot za licencen sistem i kategorizacija<br />
na ko{arkarskite klubovi, {koli i drugi subjekti vo Makedonija<br />
koi se zanimavaat so ko{arka, donesen od Sobranieto na Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija na 12 fevruari 2010 godina.<br />
2.Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvawe<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod podnesena<br />
inicijativa na Marjan Micevski od Skopje, preku advokatot Deqo Kadiev<br />
od Skopje, so Re{enie U. br. 157/2010 od 16 fevruari 2011 godina<br />
povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot<br />
ozna~en vo to~kata 1 od ovaa odluka.<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot so osnov se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot Pravilnik so Ustavot<br />
i Zakonot za sport.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 1 od Pravilnikot e<br />
predvideno deka "Kako edinstvena nadle`na institucija za organizirawe<br />
ko{arka i ko{arkarski natprevaruvawa, Makedonskata Ko{arkarska<br />
Federacija go propi{uva ovoj Pravilnik, so koj se reguliraat<br />
pravata i obvrskite na klubovite, {kolite i drugite subjekti koi se<br />
zanimavaat so ko{arka vo Republika Makedonija."<br />
Pravilnikot za licencen sistem gi propi{uva i ureduva pravata<br />
i obvrskite na site ~lenki na Sobranieto na MKF, na Zdru`e-
nieto na seniorski ligi, Zdru`enijata na mladinski ligi, kako i site<br />
ostanati subjekti koi se zanimavaat i organiziraat ko{arka, a ne se<br />
del od MKF (~len 2).<br />
So ovoj pravilnik se vr{i kategorizacija na subjekite koi se<br />
zanimavaat so ko{arka, a soglasno so toa i uslovite koi treba da gi<br />
ispolnuvaat za da poseduvaat licenca (~len 3).<br />
Licenca e dokument koj go izdava kancelarijata na MKF, a go<br />
potpi{uvaat pretsedatelot i generalniot sekretar na MKF. Licencata<br />
ima va`nost od edna godina (edna ko{arkarska sezona) i se obnovuva<br />
najdocna do 30 dena do po~etokot na sezonata i zavr{uva so posledniot<br />
natprevar od sezonata vo natprevaruvaweto vo koe u~estvuva subjektot<br />
{to ja poseduva licencata.<br />
Bez poseduvawe na soodvetna licenca nitu eden subjekt ne mo`e<br />
da ostvari pravo na natprevaruvawe vo liga vo bilo koja kategorija<br />
(~len 4).<br />
Vo ~lenot 5 od pravilnikot e predvideno deka soglasno ovoj<br />
pravilnik, MKF gi propi{uva vidovite na licenci (A, B i C) kako i<br />
uslovite {to treba da gi ispolni subjektot za da ja poseduva licencata.<br />
Ponatamu, vo pravilnikot e opredeleno deka za dobivawe na<br />
licenca A potrebno e da bidat ispolneti to~no navedenite uslovi<br />
(12), a visinata na godi{niot nadomestok ~ini godi{no od 0-300.000,00<br />
denari, a za `enskite klubovi od 6.000,00 - 150.000,00 denari.<br />
Licencata B, privremena licenca za mladinski {koli i klubovi<br />
koi zaradi vozrast na prijavenata ekipa na svojata najstara generacija<br />
ne u~estvuva vo niedna od seniorski natprevaruvawa na MKF.<br />
Ovaa licenca mo`e da se izdade samo edna{ na eden subjekt i ima va`nost<br />
od dve godini (dve svrzani sezoni) se izdava za mladinski ligi koi<br />
ispolnuvaat to~no navedeni uslovi (10), a visinata na godi{niot nadomestok<br />
~ini od 20.000,00 - 60.000,00 denari, a za `enskite klubovi od<br />
20.000,00 odnosno 25.000,00 - 40.000,00 denari.<br />
Licencata C se izdava za site ostanati klubovi, {koli i subjekti<br />
koi ne u~estvuvaat vo nitu edna od natprevaruvawata na MKF, a<br />
visinata na godi{niot nadomestok iznesuva 300.000,00 denari.<br />
Spored ~lenot 6 od pravilnikot, soglasno odredbite od Zakonot<br />
za sport, kako i preporakite od Inspektoratot na Agencijata za<br />
mladi i sport na Republika Makedonija, nitu eden subjekt ne mo`e da<br />
se zanimava so dejnost - sport - ko{arka dokolku ne poseduva validna<br />
licenca izdadena od MKF.<br />
Bez soodvetna licenca nitu eden subjekt ne }e mo`e da iznajmuva<br />
termini vo sportskite i u~ili{nite sali, da organizira ko{arka<br />
vo bilo koj vid poedine~no ili grupno, nitu pak da napla}a bilo kakov<br />
nadomestok za vr{ewe na svojata dejnost.<br />
Vo ~lenot 7 od pravilnikot e predvideno deka Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija vo sorabotka so Inspektoratot na Agenci-<br />
743
jata za mladi i sport na Republika Makedonija se obvrzuva da gi {titi<br />
imatelite na soodvetnite licenci i navremeno da reagira pri pojava<br />
na nelicencirano zanimavawe so ko{arka.<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija ja garantira licencata<br />
pred soodvetnite nadle`ni dr`avni i drugi institucii i se obvrzuva<br />
nivnoto izdavawe da go prilagodi soglasno so ~lenovite na ovoj pravilnik<br />
(~len 8).<br />
Makedonskata Ko{arkarska Federacija go zadr`uva pravoto na<br />
odzemawe na ve}e izdadenata licenca dokolku subjektot komu mu e<br />
izdadena vo me|uvreme prekr{il nekoi od uslovite za izdavaweto na<br />
licenca (~len 9).<br />
Ovoj pravilnik e vo soglasnost so registriraniot pravilnik na<br />
MKF i stapuva vo sila so denot na negovoto donesuvawe. Eventualnite<br />
dopolnuvawa i promeni se vr{at isklu~ivo na sednica na Sobranieto<br />
na MKF.<br />
5. Spored ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Vo ~lenot 20 stav 1 od Ustavot, na gra|anite im se garantira<br />
slobodata na zdru`uvaweto zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite<br />
politi~ki, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa,<br />
a vo stavot 2 na ovoj ~len se utvrduva deka gra|anite mo`at slobodno<br />
da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii, da pristapuvaat<br />
kon niv i od niv da istapuvaat.<br />
Spored ~lenot 47 stav 5 od Ustavot, Republikata gi pottiknuva<br />
i pomaga tehni~kata kultura i sportot.<br />
Ustavno utvrdenata uloga na Republikata da go pottiknuva i<br />
pomaga sportot ja izrazuva komplementarnosta, odnosno zaemniot interes<br />
na gra|aninot kako poedinec i na dr`avata vo zadovoluvawe i<br />
ostvaruvawe na pravata i interesite od oblasta na sportot.<br />
So Zakonot za sport ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 29/2002, 66/2004 i 81/2008) se ureduvaat uslovite i na~inot na<br />
vr{eweto na dejnosta sport, ostvaruvaweto na javniot interes vo sportot,<br />
stopanisuvaweto so objekti za sport vo sopstvenost na Republika<br />
Makedonija, op{tinite i gradot Skopje, kako i drugi pra{awa od zna-<br />
~ewe za sportot (~len 1).<br />
Definiraj}i go sportot vo ~lenot 2 od Zakonot kako dejnost<br />
koja gi opfa}a site formi na sportski aktivnosti na sportistite od<br />
site vozrasti, kako i sportsko-rekreativnite aktivnosti na gra|anite,<br />
zakonodavecot vo ~lenot 3 od ovoj zakon, kako organizacioni oblici<br />
{to ja vr{at dejnosta sport gi utvrduva sprotskite zdru`enija na gra-<br />
|anite i drugite pravni lica od oblasta na sportot. Ona {to e su{-<br />
testveno za konkretniot predmet e toa {to vo ~lenot 5 od ovoj zakon e<br />
utvrdeno deka zaradi ostvaruvawe na potrebite od zanimavawe so aktivnosti<br />
i za{tita na pravata i interesite od oblasta na sportot,<br />
744
gra|anite mo`at slobodno i dobrovolno da se zdru`uvaat i da osnovaat<br />
sportski zdru`enija, pod uslovi i na na~in utvrdeni so zakon, dokolku<br />
so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Spored ~len 6 od Zakonot, sportskiot klub vo smisla na ovoj<br />
zakon e sportsko zdru`enie, odnosno trgovsko dru{tvo koe vr{i dejnost<br />
sport.<br />
Vo ~len 7 stav 2 od Zakonot e opredeleno deka sportskiot klub<br />
mo`e da organizira sportska {kola vo sportot za koj ima dobieno re-<br />
{enie za vr{ewe na dejnost sport soglasno so ~len 11 stav 2 od Zakonot.<br />
Na sportskiot klub licenca za organizirawe na sportska {kola<br />
mu izdava Dr`avnata sportska federacija.<br />
Vo ~len 10 stav 1 od Zakonot e opredeleno deka sportskiot klub<br />
mo`e da vr{i dejnost sport, ako se ispolneti uslovite koi se odnesuvaat<br />
na soodvetni objekti, soodvetna oprema, obezbeden stru~en kadar<br />
i u~estvo vo organiziran sistem na natprevari odnosno sportsko rekreativni<br />
aktivnosti.<br />
Ponatamu, vo stavot 2 na ~len 10 e opredeleno koi uslovi treba<br />
da gi ispolnuva profesionalniot sportski klub za da vr{i dejnost<br />
sport, a vo stav 3, pak, e opredeleno deka sportska {kola mo`e da raboti<br />
ako ima programi za realizacija na sportskoto {kolo, da e odobreno<br />
i prifateno od Dr`avnata sportska federacija, da se obezbedeni<br />
prostorni uslovi za nejzina realizacija, da se obezbedeni osnovna<br />
oprema i rekviziti koi gi propi{uva Dr`avnata sportska federacija<br />
i Programata }e ja realiziraat stru~ni lica utvrdeni vo ~len 27 od<br />
ovoj zakon.<br />
Vo ~lenot 13 od Zakonot e predvidena mo`nosta na sportskite<br />
klubovi od razli~ni sportovi ili od ist sport da se zdru`at zaradi<br />
ostvaruvawe na javniot interes vo op{tinata i gradot Skopje vo op{-<br />
tinski i gradski sojuzi od razli~ni ili isti sportovi.<br />
Spored ~lenot 14 stav 1 od Zakonot, sportskite klubovi od ist<br />
sport, kako i od u~ili{niot, studentskiot i sportot na invalidiziranite<br />
lica, mo`at da se zdru`uvaat vo soodvetna dr`avna sportska federacija<br />
na Republika Makedonija zaradi:<br />
- pottiknuvawe i unapreduvawe na soodvetniot sport;<br />
- realizirawe na utvrdenata programa za razvoj na sportot i<br />
- usoglasuvawe i koordinirawe na programskite aktivnosti na<br />
zdru`enite ~lenki.<br />
Spored stavot 2 na ~len 14 od Zakonot, Dr`avnata sportska federacija<br />
na Republika Makedonija, pokraj rabotite od stav 1 na ovoj<br />
~len, gi sostavuva i se gri`i za dr`avnite reprezentacii.<br />
Spored stavot 3 na ~len 14 od Zakonot, vo eden sport mo`e da se<br />
osnova samo edna dr`avna sportska federacija.<br />
Ponatamu, vo stavot 6 na ~lenot 14 od Zakonot e utvrdeno deka<br />
dr`avna sportska federacija e onaa federacija vo koja se zdru`eni<br />
745
pove}e od polovinata sportski klubovi vo Republika Makedonija koi<br />
imaat re{enija za vr{ewe dejnost od ist vid na sport.<br />
Od analizata na navedenite odredbi kako i zakonot vo celina,<br />
proizleguva deka me|u pra{awata {to na specifi~en na~in se uredeni<br />
so Zakonot za sport kako specijalen zakon vo odnos na Zakonot za zdru-<br />
`enija i fondacii ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 52/<br />
2010) se i oblicite vo koi mo`at da se zdru`at sportskite klubovi na<br />
op{tinata odnosno na nivo na grad Skopje i na nivo na Republika ( vo<br />
dr`avna sportska federacija).<br />
Ponatamu, od analizata proizleguva deka zakonodavecot na<br />
Dr`avnata sportska federacija i dal ovlastuvawe na sportskiot klub<br />
koj ima dobieno re{enie za vr{ewe na dejnost sport i organizira<br />
sportska {kola da mu izdade licenca dokolku gi ispolni predvidenite<br />
zakonski uslovi.<br />
Toa zna~i deka ovlastuvaweto za davawe na licenca od strana<br />
na Dr`avnata sportska federacija se odnesuva isklu~ivo na sportski<br />
klub koj organizira sportska {kola.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi odredbite od Zakonot<br />
za sportot kako i sodr`inata na osporeniot pravilnik so koj se<br />
utvrduvaat prava i obvrski za klubovite, {kolite i drugite subjekti<br />
koi se zanimavaat so ko{arka vo Republika Makedonija, odnosno se<br />
propi{uvaat licenci i se utvrduva visinata na licencata od A, B i C<br />
kategorija, Sudot oceni deka donositelot na podzakonskiot akt Makedonskata<br />
Ko{arkarska Federacija gi nadminala zakonskite ramki<br />
vo smisla na toa {to so pravilnik ureduva pra{awa koi treba da se<br />
uredat so zakon.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka osporeniot Pravilnik<br />
ne e vo soglasnost so odredbite od Ustavot i Zakonot za sportot na<br />
koj se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
7. Ovaa odluka Sudot ja donese so mnozinstvo vo sostav od pretsedatelot<br />
na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-<br />
Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera<br />
Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
746
U. br. 221/2010 (23. 02. 2010)<br />
Osporen akt<br />
^len 128 st. 6 od Zakonot za osnovno obrazovanie ("SV RM," br.<br />
103/2008, 33/2010, 116/2010 i 156/2010) i Avtenti~no tolkuvawe na ~l.<br />
128 st. 6 od Zakonot za osnovno obrazovanie ("SV RM," br. 103/ 2008),<br />
objaveno vo "SV RM," br.112/2010<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored Svetlana Trajkovska, kako podnositel na inicijativata,<br />
so osporeniot ~l. 128 st. 6 od Zakonot, se ograni~uvale slobodite i<br />
pravata na direktorite, stavaj}i gi vo diskriminatorska polo`ba,<br />
sprotivna na Ustavot, so toa {to mandatot na direktorite protivustavno<br />
bil ograni~en samo na dva mandata, {to ne bilo slu~aj so prethodnata<br />
zakonska regulativa. Bitnite povredi na Ustavot zakonodavecot<br />
gi pravel na na~in {to poveduvaj}i se od politi~ki, nestru~ni i pristrasni<br />
pobudi, vr{el diskriminacija i povreda na ekonomskite, socijalni<br />
i kulturni prava na ~ovekot i gra|aninot zagarantirani so<br />
Ustavot.<br />
So avtenti~noto tolkuvawe na osporeniot ~l. 128 st. 6 od Zakonot,<br />
zakonodavecot, spored podnositelot na inicijativata, so nedemokratsko,<br />
nezakonito, nestru~no, nesovesno i pristrasno tolkuvawe, predviduval<br />
prethodnite dva mandati na direktorot na osnovnoto u~ili-<br />
{te pred vleguvawe vo sila na ovoj zakon, da se zasmetuvaat vo mandatot<br />
na direktorot, {to samo po sebe zna~elo kr{ewe na Ustavot i ustavnata<br />
zabrana za povratno dejstvo na zakonite, kako op{to pravilo i<br />
demokratski princip koj ja zacvrstuva pravnata sigurnost na gra-<br />
|anite.<br />
Soglasno navedenoto, ograni~uvaweto na izborot za direktor<br />
na osnovno obrazovanie, so pravo na samo dva mandati, a sledstveno i<br />
so zasmetuvawe na negovite prethodni mandati na direktor na osnovno<br />
u~ili{te pred vleguvawe vo sila na ovoj zakon, bilo sprotivno na ~l.<br />
32 st. 2 i ~l. 52 od Ustavot, poradi {to se bara ~l. 128 st. 6 od Zakonot<br />
i negovoto avtenti~no tolkuvawe da bidat poni{teni ili ~l. 128 st. 6<br />
da bide smenet na na~in {to zborovite "so mo`nost za u{te eden mandat"<br />
da bidat bri{ani, kako edinstven na~in Sudot da mo`e da ja<br />
ispravi neednakvosta {to zakonodavecot ja napravil so osporeniot<br />
~len od Zakonot.<br />
747
Spored navodite vo inicijativata podnesena od Elka Daskalova<br />
od Skopje i 33 drugi direktori na osnovni u~ili{ta vo Skopje, Veles,<br />
Strumica, op{tina Novo Selo i dr., osporenoto avtenti~no tolkuvawe<br />
bilo vo sprotivnost so ~l. 9 i ~l. 32 st. 2 od Ustavot. Podnositelite<br />
na inicijativaata smetaat deka prethodnite dva mandati na direktor<br />
ne mo`at da bidat ograni~uvawe za povtoren izbor na odreden<br />
direktor na osnovno u~ili{te, odnosno deka prethodnata op{testvena<br />
polo`ba/ direktor ne smeela da bide pre~ka za nov izbor na sledna<br />
op{testvena polo`ba/direktor. Celta na zakonodavecot bi bila,<br />
zaradi pospe{uvawe na obrazovniot proces i mo`nosta za profesionalnost<br />
na direktorite kako menaxeri na u~ili{tata da bidat ograni~eni<br />
vo svoeto "vladeewe" so u~ili{teto. Me|utoa, ovie celi se<br />
sproveduvale so ograni~uvawe na direktorite koi ve}e go ostvaruvaat<br />
momentalniot mandat ili pak, pred neograni~en period vo minatoto<br />
bile na tie funkcii vo vreme koga va`ele drugi propisi. Vo ovoj<br />
pravec, dokolku se vidi ekstenzivnosta na opsegot na za{tita na ~l. 32<br />
st. 2 od Ustavot, mo`elo so sigurnost da se konstatira deka vo ovoj<br />
slu~aj, ne na sekogo mu bilo dostapno sekoe rabotno mesto pod ednakvi<br />
uslovi. Od druga strana, legitimnata cel za ograni~uvawe na mandatot<br />
so avtenti~noto tolkuvawe bila u{te pove}e neustavna zaradi faktot<br />
{to, prethodnite mandati na odreden direktor pretstavuvale ograni-<br />
~uvawe za povtoren izbor na direktor, ne vodej}i smetka dali tie<br />
mandati bile izvr{uvani so uspeh vo funkcija na obrazovniot proces.<br />
Istovremeno, cenej}i ja celta na zakonodavecot za ograni~uvawe<br />
na mandatite na direktorite na eden mandat od ~etiri godini so<br />
mo`nost za u{te eden mandat, kako rezultat na tn. otstranuvawe na mo-<br />
`nosta za avtoritarnost vo osnovnite u~ili{ta, kako i za eventualnite<br />
politi~ki konsekvenci, podnositelite na inicijativaata smetaat<br />
deka momentalnite mandati koi gi zateknale direktorite vo vremeto<br />
na donesuvawe na Zakonot za osnovnoto obrazovanie i na tie {to<br />
prethodno bile, pretstavuval dopolnitelen somne` za politizacija na<br />
funkcijata direktor na osnovno u~ili{te. Ovaa politizacija zakonodavecot<br />
ja ovozmo`il so neustavnoto avtenti~no tolkuvawe.<br />
Pokraj toa, napravena bila i gruba povreda na ~l. 52 st. 4 od<br />
Ustavot, zatoa {to avtenti~noto tolkuvawe bilo ponepovolno za gra-<br />
|anite vo izvr{uvawe na nivnite javni funkcii. Istovremeno, so noviot<br />
Zakon za osnovno obrazovanie se regulirale novi op{testveni<br />
odnosi koi ne bile predmet na ureduvawe prethodno. Ottuka, ne mo-<br />
`ele da se povrzuvaat uslovite za izbor na direktor so eden zakon koj<br />
prestanal da va`i, so drug zakon koj odnosite gi ureduval na drug<br />
na~in.<br />
Za~uduval faktot kako mo`elo da se dade vakvo avtenti~no tolkuvawe<br />
na Zakonot, ako se imalo predvid dosega{noto iskustvo vo<br />
primenata na ovoj zakon koe se odnesuvalo na uslovite za transformacija<br />
na raboten odnos od opredeleno na neopredeleno vreme, za koe i<br />
748
Ustavniot sud, no i sudskata praksa, poka`ale deka zakonite vo vrska<br />
so nivnite izmeni ili novi odredbi ne mo`at da va`at retroaktivno.<br />
So primena na analogija vo ovoj slu~aj, ne mo`elo avtenti~noto tolkuvawe<br />
da se smeta za relevantno, dozvoluvaj}i odredbata od ~l. 128 st. 6<br />
od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, da zna~i ograni~uvawe na mo`nosta<br />
da bide izbran za direktor kandidatot koj pred izborot rakovodel<br />
kako direktor dva mandata, tuku tolkuvaweto moralo da bide vo<br />
nasoka na primena na Zakonot od denot koga vlegol vo sila, pa za vo<br />
idnina.<br />
Ponatamu, se postavuvalo pra{awe dali vakvoto tolkuvawe<br />
zna~elo zabrana, odnosno ograni~uvawe i za onie direktori koi po<br />
istekot na dva mandati bi se javile na oglas za direktor vo drugo u~ili{te<br />
od ona vo koe dotoga{ rakovodele, ili ovaa zabrana-ograni~uvawe<br />
se odnesuvala samo za isklu~uvawe na mo`nosta koga se raboti za<br />
prijavuvawe na kandidat vo istoto u~ili{te? Ako se prifatel rezonot<br />
na Zakonodavnata komisija, proizleguvalo kako i vo vakov slu~aj<br />
da va`elo nivnoto tolkuvawe. Tokmu zaradi toa bila naru{ena ustavnata<br />
garancija za dostapnost na sekoe rabotno mesto pod ednakvi<br />
uslovi, utvrdena vo ~l. 32 st. 2 od Ustavot.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba i da donese vremena<br />
merka za zapirawe na site odluki na u~ili{nite odbori pri<br />
osnovnite u~ili{ta vo Republika Makedonija za izbor na direktori i<br />
sledstveno, da go poni{ti kako neustavno osporenoto avtenti~no tolkuvawe.<br />
Sodr`ina na osporenite odredbi<br />
^len 128<br />
(1) Organ na rakovodewe vo osnovnoto u~ili{te e direktorot.<br />
(2) Direktorot e odgovoren za zakonitosta vo rabotata i za<br />
materijalno-finansiskoto rabotewe na u~ili{teto.<br />
(3) Za direktor na osnovno u~ili{te mo`e da se izbira lice<br />
koe ima najmalku visoko obrazovanie i koe gi ispolnuva uslovite za<br />
nastavnik ili stru~en sorabotnik vo osnovno u~ili{te i ako ima najmalku<br />
pet godini rabotno iskustvo vo vospitno-obrazovnata rabota,<br />
polo`en ispit za direktor.<br />
(4) Po isklu~ok, dokolku nema prijaveno kandidat so polo`en<br />
ispit za direktor, za direktor mo`e da bide izbrano i lice koe ne polo`ilo<br />
ispit za direktor, no e dol`no istiot da go polo`i vo rok od<br />
edna godina od denot na izborot za direktor.<br />
(5) Ako izbraniot direktor ne go polo`i ispitot za direktor<br />
vo rokot utvrden vo stavot (4) na ovoj ~len, mu prestanuva mandatot na<br />
direktor.<br />
749
(6) Mandatot na direktorot trae ~etiri godini, so mo`nost za<br />
u{te eden mandat. (osporen del)<br />
AVTEN TI^NO TOLKUVAWE<br />
na ~l. 128 st. 6 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008)<br />
...<br />
Odredbata od ~l. 128 st. (6) na Zakonot za osnovnoto obrazovanie<br />
("SV RM," br. 103/2008), treba da se tolkuva taka {to prethodnite<br />
mandati na direktorot na osnovnoto u~ili{te pred vleguvaweto vo<br />
sila na ovoj zakon se zasmetuvaat vo mandatot na direktorot. Sledovatelno<br />
prethodnite dva mandata na direktorot na osnovnoto u~ili-<br />
{te pretstavuvaat ograni~uvawe za povtoren izbor za direktor na<br />
osnovnoto u~ili{te.<br />
750<br />
SOBRANIE NA REPUBLIKA MAKEDONIJA<br />
Br. 07-3521/1 Pretsedatel<br />
24 avgust 2010 godina na Sobranieto na Republika<br />
Skopje Makedonija,<br />
Trajko Veqanoski, s.r.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 21/<br />
1997, ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na Avtenti~noto<br />
tolkuvawe na ~l. 70 od Zakonot za banki i {tedilnici, dadeno od Sobranieto<br />
na Republika Makedonija na 25. 12. 1996 godina ("SV RM," "<br />
br.71/1996).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Spored ~l. 68 st. 1 al. 2 od<br />
Ustavot, Sobranieto na Republika Makedonija donesuva zakoni i dava<br />
avtenti~no tolkuvawe na zakonite.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Sobranieto na<br />
Republika Makedonija ima ovlastuvawe da dava avtenti~no tolkuvawe<br />
na zakonskite odredbi, pri {to Ustavot ostava zakonodavecot da go<br />
opredeli obemot i postapkata na davaweto avtenti~no tolkuvawe, so<br />
ogled na toa {to toj ja donesuva zakonskata odredba.<br />
So ogled na toa, Sudot smeta deka osporenoto Avtenti~no tolkuvawe<br />
na ~l. 70 od Zakonot ima ustavna osnova, poradi {to ne mo`e da<br />
se postavi pra{aweto za negovata soglasnost so navedenata ustavna<br />
odredba.<br />
Od druga strana, ako na Avtenti~noto tolkuvawe se gleda istovremeno<br />
so sodr`inata na ~l. 70 od Zakonot, Sudot, isto taka, smeta<br />
deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za negovata ustavnost. Imeno,<br />
spored ~l. 60 od Ustavot, Narodnata banka e samostojna i odgovorna za
stabilnosta na valutata, za monetarnata politika i za op{tata likvidnost<br />
na pla}awata vo Republikata i kon stranstvo (st. 2), pri {to<br />
rabotata na Narodnata banka se ureduva so zakon (st. 3).<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka so zakon se<br />
ureduva rabotata na Narodnata banka vo ostvaruvaweto na nejzinite<br />
funkcii: stabilnost na valutata, monetarnata politika i op{tata<br />
likvidnost.<br />
So ogled na toa {to Avtenti~noto tolkuvawe na ~l. 70 od Zakonot<br />
za bankite i {tedilnicite se opredeluva ovlastuvawe za Narodnata<br />
banka da mo`e da zabrani vr{ewe na rabotite od strana na direktor<br />
na banka, ako pri kontrolata na zakonitosta vo raboteweto na bankata<br />
se utvrdi deka bankata ne gi sproveduva propisite, proizleguva deka<br />
takvoto zakonsko re{enie ima ustavna osnova vo ~l. 60 od Ustavot.<br />
Vo odnos na navodot vo inicijativata deka Avtenti~noto tolkuvawe<br />
ne e proglaseno so ukaz i deka poradi toa ne e vo soglasnost so<br />
~l. 75 st. 1 i 2 od Ustavot, Sudot smeta deka Avtenti~noto tolkuvawe<br />
spored svojata pravna priroda e op{ta pravna norma izrazena preku<br />
tolkuvawe, objasnuvawe, interpretacija koja se inkorporira vo zakonskata<br />
odredba na koja se odnesuva, pri {to Ustavot ne propi{uva deka<br />
avtenti~no tolkuvawe se proglasuva so ukaz, tuku deka zakonite se<br />
proglasuvaat so ukaz (~l. 75 st. 1) {to go potpi{uvaat Pretsedatelot<br />
na Republikata i Pretsedatelot na Sobranieto (~l. 75 st. 2), a {to e<br />
storeno vo odnos na Zakonot ~ij sostaven del e i ovaa norma {to e predmet<br />
na avtenti~no tolkuvawe, poradi {to ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na Avtenti~noto tolkuvawe so ozna~enata ustavna<br />
odredba.<br />
Okolu navodite vo inicijativata, deka (1) Avtenti~noto tolkuvawe<br />
ne mo`elo da bide takvo po svojata sodr`ina, deka (2) mo`elo da<br />
se dava samo so cel da se voedna~i primena na edna zakonska odredba, a<br />
ne i von toj slu~aj, deka (3) vr{i vsu{nost dopolnuvawe na ~l. 70 od<br />
Zakonot, deka (4) toa, spored svojata sodr`ina, trebalo da se odnesuva<br />
na Zakonot za Narodnata banka na Republika Makedonija, Sudot smeta<br />
deka obemot i procedurata na tolkuvawe na edna zakonska odredba e<br />
rabota na zakonodavecot, za {to toj ima ustavna osnova vo ~l. 68 od<br />
Ustavot.<br />
[to se odnesuva, pak, do navodot vo inicijativata za nesoglasnosta<br />
na Avtenti~noto tolkuvawe so ~l. 101 od Ustavot bidej}i so nego<br />
ne e ispo~ituvano misleweto na Vrhovniot sud na Republika Makedonija,<br />
Sudot smeta deka misleweto na Vrhovniot sud za smislata na edna<br />
zakonska odredba, spored ~l. 101 od Ustavot, ne go obvrzuva Sobranieto<br />
na Republika Makedonija pri davawe na avtenti~no tolkuvawe,<br />
poradi {to ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na Avtenti~noto<br />
tolkuvawe so navedenata ustavna odredba.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
210/1997, ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta na Avtenti~noto<br />
751
tolkuvawe na ~l. 37 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
doneseno od Sobranieto na Republika Makedonija na sednicata<br />
od 17. 09. 1997 godina ("SV RM," br. 49/1997).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Vo prethodnata postapka i<br />
na sednicata Sudot utvrdi deka spored ~l. 37 od Zakonot za penzisko i<br />
invalidsko osiguruvawe ("SV RM," br. 80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996<br />
i 32/1997), usoglasuvaweto na starosnata penzija se vr{i od 1. 01. i od<br />
1. 07. vo tekovnata godina spored dvi`eweto na prose~nata plata na<br />
vrabotenite vo nestopanstvoto vo Republikata i toa:<br />
- od 1 januari spored dvi`eweto na prose~nata plata na vrabotenite<br />
vo nestopanstvoto vo Republikata ostvarena za dekemvri prethodnata<br />
godina vo odnos na prose~nata plata vo nestopanstvoto ostvarena<br />
vo juni istata godina i<br />
- od 1 juli spored dvi`eweto na prose~nata plata na vrabotenite<br />
vo nestopanstvoto na Republikata ostvarena za juni tekovnata<br />
godina vo odnos na prose~nata plata vo nestopanstvoto, ostvarena vo<br />
dekemvri prethodnata godina.<br />
Usoglasuvaweto od st. 1 na ovoj ~len se vr{i po~nuvaj}i od isplatata<br />
na penziite za januari, odnosno juli tekovnata godina.<br />
Usoglasuvaweto na starosnata penzija se vr{i i vo rokovite<br />
pokratki od vremeto predvideno vo stav 1 na ovoj ~len dokolku rastot,<br />
odnosno padot na platite bide pogolem od 5% za eden ili pove}e meseci<br />
vo odnos na mesecot za koj e izvr{eno poslednoto usoglasuvawe.<br />
Usoglasenata penzija od st. 3 na ovoj ~len pripa|a od prviot den<br />
vo mesecot za koj e utvrden porastot na platite vo januari taa godina<br />
vo odnos na celata prethodna godina, zemaj}i go predvid i vlijanieto<br />
na usoglasuvaweto na penziite predizvikani so drug zakon.<br />
Trgnuvaj}i od sodr`inata na osporenoto Avtenti~no tolkuvawe<br />
spored misleweto na Sudot toa ne sozdava novi odnosi vo vrska so<br />
usoglasuvaweto na penziite, odnosno ne izleguva od ramkite za pravoto<br />
na usoglasuvawe na penziite utvrdeno so ~l. 37 od Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe. Ova od pri~ini {to Avtenti~noto<br />
tolkuvawe samo go pojasnuva zna~eweto na del od odredbata na<br />
ovoj ~len "vlijanieto na usoglasuvaweto na penziite predizvikani so<br />
drug zakon" odnosno vlijanieto na ~lenot 6 od Zakonot za isplata na<br />
plati i penzii za vreme na va`eweto, do negovoto otstranuvawe od<br />
pravniot poredok na Republikata, kako pravna situacija nastanata dodeka<br />
bil vo sila, a ne deka so Avtenti~noto tolkuvwe se vra}a vo pravniot<br />
poredok ukinatiot ~len 6 od ozna~eniot zakon. Spored toa,<br />
osporenoto avtenti~no tolkuvawe ne go doveduva vo pra{awe ustavniot<br />
princip za vladeewe na pravoto, ustavnot princip za pravoto na socijalno<br />
osiguruvawe i socijalnata sigurnost na gra|anite i za soglasnosta<br />
na zakonite i drugite propisi so Ustavot i zakonite.<br />
Isto taka, spored misleweto na Sudot, od istite pri~ini, so<br />
Avteniti~noto tolkuvawe ne im e dadeno povratno dejstvo na zako-<br />
752
nite, odnosno na Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe i<br />
Zakonot za isplata na plati i penzii, poradi {to ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za negovata ustavnost i od ovoj aspekt.<br />
Vo pogled na pra{aweto za primenata na Avtenti~noto tolkuvawe<br />
i posledicite od primenata na tolkuvaweto, Sudot smeta deka ne<br />
se vo nadle`nost na Ustavniot sud.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali so osporenoto avtenti~no tolkuvawe se povreduva vladeeweto<br />
na pravoto, kako temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~l. 23 od Ustavot, sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{ewe na javni funkcii.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna obezbedenost<br />
za vreme na privremena nevrabotenost. Spored st. 2 od ovoj<br />
~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno<br />
mesto, dodeka spored st. 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto na pravata<br />
na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni<br />
dogovori.<br />
Spored ~l. 44 od Ustavot sekoj ima pravo na obrazovanie. Obrazovanieto<br />
e dostapno na sekogo pod ednakvi uslovi. Osnovnoto obrazovanie<br />
e zadol`itelno i besplatno.<br />
Kako edna od garanciite na osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot, vo ~l. 52 st. 4 od Ustavot e utvrdena zabranata na povratnoto<br />
dejstvo na zakonite i drugite propisi, osven vo slu~aj koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka pravoto na<br />
obrazovanie kako kompleksno pra{awe Ustavot go ureduva samo na-<br />
~elno, ostavaj}i go negovoto poblisko ureduvawe so zakon. Trgnuvaj}i<br />
od toa, nesporno e deka Sobranieto na Republika Makedonija, kako nositel<br />
na zakonodavnata vlast, mo`e da donesuva zakoni, me|u drugoto i<br />
za ureduvawe na pra{awa i odnosi povrzani so ostvaruvaweto na usta-<br />
753
vno utvrdenoto pravo na osnovno obrazovanie, koe e zadol`itelno. Vo<br />
ramkite na ureduvaweto na ovie pra{awa, zakonodavecot ima legitimno<br />
pravo da gi propi{e i uslovite pod koi se izveduva vospitnoobrazovnata<br />
dejnost vo osnovnoto obrazovanie, da go uredi upravuvaweto<br />
i rakovodeweto so u~ili{teto, a vo taa smisla da gi utvrdi i<br />
uslovite koi treba da gi ispolnuva liceto za vr{ewe funkcija direktor<br />
na osnovno u~ili{te, kako i da go opredeli mandatot na direktorot.<br />
So Zakonot za osnovnoto obrazovanie se ureduva zadol`itelnoto<br />
osnovno obrazovanie {to se ostvaruva vo osnovnite u~ili{ta, kako<br />
i dejnosta na osnovnoto obrazovanie kako del od edinstveniot vospitno-obrazoven<br />
sistem (~l. 1).<br />
Vo nasoka na ostvaruvawe, odnosno realizirawe na navedenite<br />
pra{awa, zakonodavecot vo glavata X. Organi na upravuvawe, rakovodewe<br />
i stru~ni organi na osnovnoto u~ili{te, vo ~l. 128, propi{al<br />
deka organ na rakovodewe vo osnovnoto u~ili{te e direktorot (st. 1).<br />
Direktorot e odgovoren za zakonitosta vo rabotata i za materijalnofinansiskoto<br />
rabotewe na u~ili{teto (st. 2). Spored st. 3 na istiot<br />
~len, za direktor na osnovno u~ili{te mo`e da se izbira lice koe ima<br />
najmalku visoko obrazovanie i koe gi ispolnuva uslovite za nastavnik<br />
ili stru~en sorabotnik vo osnovno u~ili{te i ako ima najmalku pet<br />
godini rabotno iskustvo vo vospitno-obrazovnata rabota, polo`en<br />
ispit za direktor. Soglasno st. 6 na ovoj ~len, mandatot na direktorot<br />
trae ~etiri godini, so mo`nost za u{te eden mandat.<br />
Navodite vo inicijativata za neustavnosta na odredbata spored<br />
koja mandatot na direktorot trae ~etiri godini, so mo`nost za u{te<br />
eden mandat, smetame deka se neosnovani. Ova od pri~ini {to e nesporno<br />
ustavnoto ovlastuvawe na zakonodavecot, vo ramkite na ureduvaweto<br />
na osnovnoto obrazovanie, da gi utvrdi uslovite koi treba da<br />
gi ispolni liceto koe mo`e da ja izvr{uva rakovodnata funkcija vo<br />
osnovnoto u~ili{te - direktor, kako i da go opredeli mandatot na direktorot,<br />
{to go podrazbira i ograni~uvaweto isto lice da mo`e da ja<br />
vr{i funkcijata direktor na osnovnoto u~ili{te najmnogu vo dva mandata.<br />
Pritoa, zakonodavecot e obvrzan da go po~ituva ustavnoto na-<br />
~elo na ednakvost na gra|anite pred Ustavot i zakonite, {to vo su{tina<br />
zna~i obvrska na zakonodavecot vo zakonot da utvrdi isti uslovi<br />
pod koi gra|anite }e gi ostvaruvaat svoite slobodi, prava i dol`nosti,<br />
bez pritoa da se pravi razlika pome|u gra|anite po osnov na<br />
pol, rasa, boja na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto<br />
i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Smetame deka tokmu na ovie principi zakonodavecot gi utvrdil uslovite,<br />
odnosno kriteriumite za izbor na direktor na osnovno u~ili-<br />
{te, vremetraeweto na mandatot na direktorot i brojot na mandatite<br />
na isto lice za vr{ewe na ovaa funkcija, so {to ovozmo`il dostapnost<br />
na ova rabotno mesto pod ednakvi uslovi za site, {to e negova ust-<br />
754
avna obvrska, poradi {to smetame deka ne mo`e se prifati deka so toa<br />
se vr{i diskriminacija i povreda na ekonomskite, socijalnite i kulturnite<br />
prava na ~ovekot i gra|aninot zagarantirani so Ustavot, kako<br />
{to se naveduva vo inicijativata.<br />
Navodite vo inicijativata deka vo prethodnata zakonska regulativa<br />
koja go ureduvala osnovnoto obrazovanie, ne postoelo ograni~uvawe<br />
na brojot na mandatite za vr{ewe na funkcijata direktor na<br />
osnovno u~ili{te, smetame deka sami po sebe ne vlijaat na ustavnosta<br />
na sega va`e~koto re{enie so koe brojot na mandatite e ograni~en na<br />
dva mandata. Ova od pri~ina {to zakonodavecot postapil vo ramkite<br />
na ustavnoto ovlastuvawe, vo zavisnost od razvojot na op{testvenite i<br />
ekonomskite odnosi, da gi ureduva i po potreba da gi menuva odnosite<br />
vo osnovnoto obrazovanie, vo nasoka za koja ocenil deka e celishodno,<br />
a za ustavnosta na vakvoto re{enie su{tinsko e {to dol`inata na mandatot<br />
i brojot na dozvolenite mandati se odnesuvaat podednakvo na<br />
site vr{iteli na ovaa funkcija.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka ne mo`e osnovano da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 128 st. 6 od Zakonot so ~l. 8<br />
st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 32 st. 2 i ~l. 51 od Ustavot.<br />
2. Vo odnos na navodite vo inicijativata koi se odnesuvaat na<br />
osporuvaweto na ustavnosta na Avtenti~noto tolkuvawe na ~l. 128 st.<br />
6 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, uka`uvame na slednoto:<br />
Spored ~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe na zakonite.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Sobranieto na<br />
Republika Makedonija ima ovlastuvawe da dava avtenti~no tolkuvawe<br />
na zakonskite odredbi, pri {to Ustavot ostava zakonodavecot da go<br />
opredeli obemot i postapkata na davaweto avtenti~no tolkuvawe, so<br />
ogled na toa {to toj ja donesuva zakonskata odredba.<br />
Spored ~l. 176 st. 7 od Delovnikot na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 91/2008 i 119/2010), predlogot na avtenti~noto<br />
tolkuvawe se usvojuva so istoto mnozinstvo so koe se donesuva zakonot<br />
na koj se dava avtenti~noto tolkuvawe.<br />
Avtenti~noto tolkuvawe na ~l. 128 st. 6 od Zakonot za osnovnoto<br />
obrazovanie, e dadeno od strana na Sobranieto na Republika Makedonija,<br />
vo ista postapka spored koja e donesen i Zakonot za osnovnoto<br />
obrazovanie, koj vrz osnova na t. 2 od Amandmanot X na Ustavot na Republika<br />
Makedonija, e donesen so mnozinstvo glasovi od prisutnite<br />
pratenici, pri {to mora da ima mnozinstvo glasovi od prisutnite<br />
pratenici koi pripa|aat na zaednicite koi ne se mnozinstvo vo Republika<br />
Makedonija. Imeno, avtenti~noto tolkuvawe (vidno od stenogramot<br />
za negovoto usvojuvawe na Prvoto prodol`enie od Stoidesettata<br />
sednica na Sobranieto na Republika Makedonija, odr`ana na 24 avgust<br />
2010 godina) e usvoeno so mnozinstvo glasovi od prisutnite pratenici,<br />
pri {to mora da ima mnozinstvo glasovi od prisutnite pratenici koi<br />
755
ne se mnozinstvo vo Republika Makedonija. Poradi navedenoto, navedenoto<br />
avtenti~no tolkuvawe ima ustavna osnova.<br />
Za analizata na osporenoto avtenti~no tolkuvawe, osven sodr`inata<br />
na ~l. 128 st. 6 od Zakonot, na koe toa se odnesuva, smetame<br />
deka treba da se ima predvid i sodr`inata na ~len 184 od Zakonot, koj<br />
e sistematiziran vo Glavata XVI. PREODNI I ZAVR[NI ODRED-<br />
BI. Imeno, vo ~l. 184 od Zakonot, zakonodavecot propi{al deka direktorite<br />
na osnovnite u~ili{ta imenuvani pred vleguvaweto vo sila<br />
na ovoj zakon prodol`uvaat da gi vr{at svoite funkcii do istekot na<br />
vremeto za koi se imenuvani. Toa zna~i deka ovoj ~len po svojata sodr`ina<br />
ima karakter na preodna odredba, so koja se regulira preodniot<br />
re`im, odnosno na~inot na preminuvawe od postojnite pravni normi<br />
kon novite, pri {to zakonodavecot vodel smetka da ne se zagrozi pravnata<br />
sigurnost i legitimno ve}e steknatite prava i interesi na subjektite<br />
na koi odredbata se odnesuva.<br />
Spored osporenoto avtenti~no tolkuvawe, odredbata od ~l. 128<br />
st. 6 na Zakonot za osnovnoto obrazovanie, treba da se tolkuva taka<br />
{to prethodnite mandati na direktorot na osnovnoto u~ili{te pred<br />
vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se zasmetuvaat vo mandatot na direktorot.<br />
Sledovatelno prethodnite dva mandata na direktorot na osnovnoto<br />
u~ili{te pretstavuvaat ograni~uvawe za povtoren izbor za direktor<br />
na osnovnoto u~ili{te.<br />
Vo odnos na uslovite koi treba da gi ispolni liceto za direktor,<br />
napravivme analiza na uslovite koi treba da gi ispolni liceto za<br />
vr{ewe na ovaa funkcija, i toa spored stariot Zakon za osnovno obrazovanie<br />
i spored noviot, sega va`e~ki zakon za osnovno obrazovanie.<br />
Pritoa, se konstatira deka spored stariot Zakon za osnovnoto obrazovanie<br />
(~l. 98), za direktor na osnovno u~ili{te se izbiralo lice<br />
koe pokraj op{tite uslovi utvrdeni so zakon gi ispolnuvalo i uslovite<br />
za nastavnik, pedagog ili psiholog vo osnovno u~ili{te, imalo<br />
najmalku pet godini rabotno iskustvo vo ustanova za vospitno - obrazovna<br />
rabota verificirana od Ministerstvoto i polo`en ispit za direktor<br />
(uslovite se utvrdeni so Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za osnovnoto obrazovanie, objaven vo "SV RM," br. 63/2004).<br />
Spored sega va`e~kiot zakon, za direktor na osnovno u~ili{te mo`e<br />
da se izbira lice koe ima najmalku visoko obrazovanie i koe gi ispolnuva<br />
uslovite za nastavnik ili stru~en sorabotnik vo osnovno u~ili-<br />
{te i ako ima najmalku pet godini rabotno iskustvo vo vospitno-obrazovnata<br />
rabota, polo`en ispit za direktor. Analizata na ovie zakonski<br />
re{enija poka`uva deka vo su{tina nema razlika vo uslovite za<br />
izbor na direktor na osnovno u~ili{te vo dvata zakoni, odnosno deka<br />
i vo dvata slu~ai liceto treba da ima visoko obrazovanie, da gi ispolnuva<br />
uslovite za nastavnik ili stru~en sorabotnik, da ima najmalku<br />
pet godini rabotno iskustvo vo vospitno-obrazovana ustanova i da ima<br />
polo`eno ispit za direktor. I vo dvata slu~ai, mandatot na direk-<br />
756
torot trae ~etiri godini, no edinstvena razlika e {to sega toj mandat<br />
e ograni~en najmnogu na dva mandati.<br />
Avtenti~no tolkuvawe na zakonite zna~i utvrduvawe na sodr-<br />
`inata i na vistinskata smisla na ve}e donesen zakon, koj vo primenata<br />
poka`uva nejasnost, dvosmislenost ili sodr`i praznini. Avtenti~noto<br />
tolkuvawe e sostaven del na objaveniot zakon, a ne negovo dopolnuvawe<br />
ili nov zakon. Toa se primenuva od momentot na vleguvawe<br />
vo sila na zakonot {to se tolkuva, na slu~ai koi ne se re{eni (retroaktivno<br />
dejstvo). Ova tolkuvawe stapuva na mestoto na odredbata na<br />
koja se odnesuva i na toj na~in stanuva del od zakonot od samiot po~etok<br />
od negovoto vleguvawe vo sila.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, proizleguva deka preku osporenoto<br />
avtenti~no tolkuvawe zakonodavecot ja pojasnuva smislata na<br />
ograni~uvaweto na brojot na mandatite za direktor na osnovno u~ili{te,<br />
izvr{eno so noviot zakon, odnosno deka sekoj, pod isti uslovi,<br />
ima pravo samo na dva mandati kako direktor na osnovno u~ili{te, so<br />
{to site kandidati ili vr{iteli na ovaa funkcija se staveni vo ista<br />
polo`ba.<br />
Smetame deka so osporenoto avtenti~no tolkuvawe e popolneta<br />
prazninata koja se pojavila vo primenata na ~l. 128 st. 6 Zakonot vo<br />
odnos na preodniot re`im na Zakonot, i toa imaj}i go predvid preodniot<br />
re`im utvrden so ~l. 184 od Zakonot, so koj zakonodavecot go prifatil<br />
kako va`e~ki mandatot na direktorite vo tek. Vo takva situacija,<br />
so avtenti~noto tolkuvawe, zakonodavecot opredelil soodvetno<br />
da bidat tretirani i prethodnite mandati na direktorite, imaj}i<br />
predvid deka nema su{tinska promena vo potrebnite uslovi za vr{ewe<br />
na funkcijata, a {to vodi kon toa site kandidati ili vr{iteli na<br />
ovaa funkcija da bidat staveni vo ista polo`ba, odnosno da imaat pravo<br />
najmnogu na dva mandata za istata funkcija.<br />
Trgnuvaj}i od toa deka avtenti~noto tolkuvawe e sostaven del<br />
na Zakonot, smetano od denot na vleguvawe vo sila na Zakonot, smetame<br />
deka ne mo`e osnovano da se prifati deka so avtenti~noto tolkuvawe<br />
se naru{uvala ustavno utvrdenata grarancija deka sekomu, pod<br />
ednakvi uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto, deka se ovozmo`uvala<br />
retroaktivna primena na zakonot koja e ponepovolna za gra|anite<br />
i deka so toa se povreduval principot na vladeeweto na pravoto<br />
kako temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija,<br />
poradi {to smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za negovata<br />
ustavnost od ovoj aspekt.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se predlaga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 128 st. 6 od Zakonot za osnovno obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008,<br />
33/2010, 116/2010 i 156/2010) i na Avtenti~noto tolkuvawe na ~l. 128 st.<br />
757
6 od Zakonot za osnovno obrazovanie ("SV RM," br. 103/2008), objaveno<br />
vo "SV RM," br. 112/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 23 fevruari 2011<br />
godina, donese<br />
758<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 128 stav 6 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 103/2008, 33/2010, 116/2010 i 156/2010) i<br />
na ustavnosta na Avtenti~noto tolkuvawe na ~lenot 128 stav 6 od Zakonot<br />
za osnovnoto obrazovanie ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 103/2008), objaveno vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br.112/2010.<br />
2. Svetlana Trajkovska od Kumanovo, Elka Daskalova od Skopje<br />
i 33 drugi direktori na osnovni u~ili{ta vo Skopje, Veles, Strumica,<br />
op{tina Novo Selo i dr., na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnesoa inicijativi za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
- Spored Svetlana Trajkovska, kako podnositel na inicijativata,<br />
so osporeniot ~len 128 stav 6 od Zakonot, se ograni~uvale slobodite<br />
i pravata na direktorite, stavaj}i gi vo diskriminatorska polo`ba,<br />
sprotivna na Ustavot, so toa {to mandatot na direktorite protivustavno<br />
bil ograni~en samo na dva mandata, {to ne bilo slu~aj so<br />
prethodnata zakonska regulativa. Bitnite povredi na Ustavot zakonodavecot<br />
gi pravel na na~in {to poveduvaj}i se od politi~ki, nestru-<br />
~ni i pristrasni pobudi, vr{el diskriminacija i povreda na ekonomskite,<br />
socijalnite i kulturnite prava na ~ovekot i gra|aninot zagarantirani<br />
so Ustavot.<br />
So avtenti~noto tolkuvawe na osporeniot ~len 128 stav 6 od<br />
Zakonot, zakonodavecot, spored podnositelot na inicijativata, so nedemokratsko,<br />
nezakonito, nestru~no, nesovesno i pristrasno tolkuvawe,<br />
predviduval prethodnite dva mandati na direktorot na osnovnoto u~ili{te<br />
pred vleguvawe vo sila na ovoj zakon, da se zasmetuvaat vo mandatot<br />
na direktorot, {to samo po sebe zna~elo kr{ewe na Ustavot i<br />
ustavnata zabrana za povratno dejstvo na zakonite, kako op{to pravilo<br />
i demokratski princip koj ja zacvrstuva pravnata sigurnost na<br />
gra|anite.<br />
Soglasno navedenoto, ograni~uvaweto na izborot za direktor<br />
na osnovno obrazovanie, so pravo na samo dva mandati, a sledstveno i<br />
so zasmetuvawe na negovite prethodni mandati na direktor na osnovno
u~ili{te pred vleguvawe vo sila na ovoj zakon, bilo sprotivno na<br />
~len 32 stav 2 i ~len 52 od Ustavot, poradi {to se bara ~len 128 stav 6<br />
od Zakonot i negovoto avtenti~no tolkuvawe da bidat poni{teni ili<br />
~lenot 128 stav 6 da bide smenet na na~in {to zborovite "so mo`nost<br />
za u{te eden mandat" da bidat bri{ani, kako edinstven na~in Sudot da<br />
mo`e da ja ispravi neednakvosta {to zakonodavecot ja napravil so osporeniot<br />
~len od Zakonot.<br />
- Spored navodite vo inicijativata podnesena od Elka Daskalova<br />
od Skopje i 33 drugi direktori na osnovni u~ili{ta vo Skopje,<br />
Veles, Strumica, op{tina Novo Selo i dr., osporenoto avtenti~no<br />
tolkuvawe bilo vo sprotivnost so ~len 9 i ~len 32 stav 2 od Ustavot.<br />
Podnositelite na inicijativaata smetaat deka prethodnite dva mandati<br />
na direktor ne mo`ele da bidat ograni~uvawe za povtoren izbor<br />
na odreden direktor na osnovno u~ili{te, odnosno deka prethodnata<br />
op{testvena polo`ba/direktor ne smeela da bide pre~ka za nov izbor<br />
na sledna op{testvena polo`ba/direktor. Celta na zakonodavecot bi<br />
bila, zaradi pospe{uvawe na obrazovniot proces i mo`nosta za profesionalnost,<br />
direktorite kako menaxeri na u~ili{tata da bidat<br />
ograni~eni vo svoeto „vladeewe“ so u~ili{teto. Me|utoa, ovie celi se<br />
sproveduvale so ograni~uvawe na direktorite koi ve}e go ostvaruvaat<br />
momentalniot mandat ili pak, pred neograni~en period vo minatoto<br />
bile na tie funkcii vo vreme koga va`ele drugi propisi. Vo ovoj<br />
pravec, dokolku se vidi ekstenzivnosta na opsegot na za{tita na ~lenot<br />
32 stav 2 od Ustavot, mo`elo so sigurnost da se konstatira deka vo<br />
ovoj slu~aj, ne na sekogo mu bilo dostapno sekoe rabotno mesto pod<br />
ednakvi uslovi. Od druga strana, legitimnata cel za ograni~uvawe na<br />
mandatot so avtenti~noto tolkuvawe bila u{te pove}e neustavna zaradi<br />
faktot {to, prethodnite mandati na odreden direktor pretstavuvale<br />
ograni~uvawe za povtoren izbor na direktor, ne vodej}i smetka<br />
dali tie mandati bile izvr{uvani so uspeh vo funkcija na obrazovniot<br />
proces.<br />
Istovremeno, cenej}i ja celta na zakonodavecot za ograni~uvawe<br />
na mandatite na direktorite na eden mandat od ~etiri godini so<br />
mo`nost za u{te eden mandat, kako rezultat na t.n. otstranuvawe na<br />
mo`nosta za avtoritarnost vo osnovnite u~ili{ta, kako i za eventualnite<br />
politi~ki konsekvenci, podnositelite na inicijativaata smetaat<br />
deka momentalnite mandati koi gi zateknale direktorite vo vremeto<br />
na donesuvawe na Zakonot za osnovnoto obrazovanie i na tie {to<br />
prethodno bile, pretstavuval dopolnitelen somne` za politizacija na<br />
funkcijata direktor na osnovno u~ili{te. Ovaa politizacija zakonodavecot<br />
ja ovozmo`il so neustavnoto avtenti~no tolkuvawe.<br />
Pokraj toa, napravena bila i gruba povreda na ~len 52 stav 4 od<br />
Ustavot, zatoa {to avtenti~noto tolkuvawe bilo ponepovolno za gra-<br />
|anite vo izvr{uvawe na nivnite javni funkcii. Istovremeno, so noviot<br />
zakon za osnovno obrazovanie se regulirale novi op{testveni<br />
759
odnosi koi ne bile predmet na ureduvawe prethodno. Ottuka, ne mo`ele<br />
da se povrzuvaat uslovite za izbor na direktor so eden zakon koj<br />
prestanal da va`i, so drug zakon koj odnosite gi ureduval na drug na-<br />
~in. Za~uduval faktot kako mo`elo da se dade vakvo avtenti~no tolkuvawe<br />
na Zakonot, ako se imalo predvid dosega{noto iskustvo vo primenata<br />
na ovoj zakon koe se odnesuvalo na uslovite za transformacija<br />
na raboten odnos od opredeleno na neopredeleno vreme, za koe i Ustavniot<br />
sud, no i sudskata praksa, poka`ale deka zakonite vo vrska so nivnite<br />
izmeni ili novi odredbi ne mo`at da va`at retroaktivno. So<br />
primena na analogija vo ovoj slu~aj, ne mo`elo avtenti~noto tolkuvawe<br />
da se smeta za relevantno, dozvoluvaj}i odredbata od ~len 128 stav 6<br />
od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, da zna~i ograni~uvawe na mo`nosta<br />
da bide izbran za direktor kandidatot koj pred izborot rakovodel<br />
kako direktor dva mandata, tuku tolkuvaweto moralo da bide vo nasoka<br />
na primena na Zakonot od denot koga vlegol vo sila, pa za vo<br />
idnina.<br />
Ponatamu, se postavuvalo pra{awe dali vakvoto tolkuvawe<br />
zna~elo zabrana, odnosno ograni~uvawe i za onie direktori koi po<br />
istekot na dva mandati bi se javile na oglas za direktor vo drugo u~ili{te<br />
od ona vo koe dotoga{ rakovodele, ili ovaa zabrana - ograni~uvawe<br />
se odnesuvala samo za isklu~uvawe na mo`nosta koga se raboti<br />
za prijavuvawe na kandidat vo istoto u~ili{te? Ako se prifatel rezonot<br />
na Zakonodavnata komisija, proizleguvalo kako i vo vakov slu~aj<br />
da va`elo nivnoto tolkuvawe. Tokmu zaradi toa bila naru{ena ustavnata<br />
garancija za dostapnost na sekoe rabotno mesto pod ednakvi uslovi,<br />
utvrdena vo ~len 32 stav 2 od Ustavot.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na osporenata odredba i da donese vremena<br />
merka za zapirawe na site odluki na u~ili{nite odbori pri<br />
osnovnite u~ili{ta vo Republika Makedonija za izbor na direktori i<br />
sledstveno, da go poni{ti kako neustavno osporenoto avtenti~no tolkuvawe.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 128 stav 6 od Zakonot<br />
za osnovnoto obrazovanie, mandatot na direktorot trae ~etiri<br />
godini, so mo`nost za u{te eden mandat.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka spored Avtenti~noto tolkuvawe<br />
na ~lenot 128 stav 6 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, odredbata<br />
od ~lenot 128 stav 6 na Zakonot za osnovnoto obrazovanie ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 103/2008), treba da se tolkuva<br />
taka {to prethodnite mandati na direktorot na osnovnoto u~ili{te<br />
pred vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se zasmetuvaat vo mandatot na<br />
direktorot. Sledovatelno prethodnite dva mandata na direktorot na<br />
osnovnoto u~ili{te pretstavuvaat ograni~uvawe za povtoren izbor za<br />
direktor na osnovnoto u~ili{te.<br />
760
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, vladeeweto na pravoto e temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 9 od Ustavot, gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Soglasno ~len 23 od Ustavot, sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{ewe na javni funkcii.<br />
Spored ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbedenost za vreme na privremena nevrabotenost. Spored stavot<br />
2 od ovoj ~len od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e dostapno<br />
sekoe rabotno mesto, dodeka spored stavot 5 na istiot ~len, ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Spored ~len 44 od Ustavot sekoj ima pravo na obrazovanie.<br />
Obrazovanieto e dostapno na sekogo pod ednakvi uslovi. Osnovnoto<br />
obrazovanie e zadol`itelno i besplatno.<br />
Kako edna od garanciite na osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot, vo ~len 52 stav 4 od Ustavot e utvrdena zabranata na<br />
povratnoto dejstvo na zakonite i drugite propisi, osven vo slu~aj koga<br />
toa e popovolno za gra|anite.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka pravoto na<br />
obrazovanie kako kompleksno pra{awe Ustavot go ureduva samo na~elno,<br />
ostavaj}i go negovoto poblisko ureduvawe so zakon. Trgnuvaj}i od<br />
toa, nesporno e deka Sobranieto na Republika Makedonija, kako nositel<br />
na zakonodavnata vlast, mo`e da donesuva zakoni, me|u drugoto i za<br />
ureduvawe na pra{awa i odnosi povrzani so ostvaruvaweto na ustavno<br />
utvrdenoto pravo na osnovno obrazovanie, koe e zadol`itelno. Vo ramkite<br />
na ureduvaweto na ovie pra{awa, zakonodavecot ima legitimno<br />
pravo da gi propi{e i uslovite pod koi se izveduva vospitno-obrazovnata<br />
dejnost vo osnovnoto obrazovanie, da go uredi upravuvaweto i rakovodeweto<br />
so u~ili{teto, a vo taa smisla da gi utvrdi i uslovite koi<br />
treba da gi ispolnuva liceto za vr{ewe funkcija direktor na osnovno<br />
u~ili{te, kako i da go opredeli mandatot na direktorot.<br />
So Zakonot za osnovnoto obrazovanie se ureduva zadol`itelnoto<br />
osnovno obrazovanie {to se ostvaruva vo osnovnite u~ili{ta,<br />
kako i dejnosta na osnovnoto obrazovanie kako del od edinstveniot<br />
vospitno-obrazoven sistem (~len 1).<br />
Vo nasoka na ostvaruvawe, odnosno realizirawe na navedenite<br />
pra{awa, zakonodavecot vo glavata X. Organi na upravuvawe, rakovodewe<br />
i stru~ni organi na osnovnoto u~ili{te, vo ~len 128, propi{al<br />
deka organ na rakovodewe vo osnovnoto u~ili{te e direktorot (stav<br />
761
1). Direktorot e odgovoren za zakonitosta vo rabotata i za materijalno-finansiskoto<br />
rabotewe na u~ili{teto (stav 2). Spored stav 3 na<br />
istiot ~len, za direktor na osnovno u~ili{te mo`e da se izbira lice<br />
koe ima najmalku visoko obrazovanie i koe gi ispolnuva uslovite za<br />
nastavnik ili stru~en sorabotnik vo osnovno u~ili{te i ako ima najmalku<br />
pet godini rabotno iskustvo vo vospitno-obrazovnata rabota,<br />
polo`en ispit za direktor. Soglasno stav 6 na ovoj ~len, mandatot na<br />
direktorot trae ~etiri godini, so mo`nost za u{te eden mandat.<br />
Navodite vo inicijativata za neustavnosta na odredbata spored<br />
koja mandatot na direktorot trae ~etiri godini, so mo`nost za u{te<br />
eden mandat, Sudot gi oceni kako neosnovani. Ova od pri~ini {to e<br />
nesporno ustavnoto ovlastuvawe na zakonodavecot, vo ramkite na ureduvaweto<br />
na osnovnoto obrazovanie, da gi utvrdi uslovite koi treba da<br />
gi ispolni liceto koe mo`e da ja izvr{uva rakovodnata funkcija vo<br />
osnovnoto u~ili{te - direktor, kako i da go opredeli mandatot na<br />
direktorot, {to go podrazbira i ograni~uvaweto isto lice da mo`e da<br />
ja vr{i funkcijata direktor na osnovnoto u~ili{te najmnogu vo dva<br />
mandata. Pritoa, zakonodavecot e obvrzan da go po~ituva ustavnoto na-<br />
~elo na ednakvost na gra|anite pred Ustavot i zakonite, {to vo su{tina<br />
zna~i obvrska na zakonodavecot vo zakonot da utvrdi isti uslovi<br />
pod koi gra|anite }e gi ostvaruvaat svoite slobodi, prava i dol`nosti,<br />
bez pritoa da se pravi razlika pome|u gra|anite po osnov na<br />
pol, rasa, boja na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto<br />
i verskoto uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Spored Sudot, tokmu na ovie principi zakonodavecot gi utvrdil uslovite,<br />
odnosno kriteriumite za izbor na direktor na osnovno u~ili-<br />
{te, vremetraeweto na mandatot na direktorot i brojot na mandatite<br />
na isto lice za vr{ewe na ovaa funkcija, so {to ovozmo`il dostapnost<br />
na ova rabotno mesto pod ednakvi uslovi za site, {to e negova ustavna<br />
obvrska, poradi {to ne mo`e se prifati deka so toa se vr{i<br />
diskriminacija i povreda na ekonomskite, socijalnite i kulturnite<br />
prava na ~ovekot i gra|aninot zagarantirani so Ustavot, kako {to se<br />
naveduva vo inicijativata.<br />
Navodite vo inicijativata deka vo prethodnata zakonska regulativa<br />
koja go ureduvala osnovnoto obrazovanie, ne postoelo ograni~uvawe<br />
na brojot na mandatite za vr{ewe na funkcijata direktor na<br />
osnovno u~ili{te, spored Sudot, sami po sebe ne vlijaat na ustavnosta<br />
na sega va`e~koto re{enie so koe brojot na mandatite e ograni~en na<br />
dva mandata. Ova od pri~ina {to zakonodavecot postapil vo ramkite<br />
na ustavnoto ovlastuvawe, vo zavisnost od razvojot na op{testvenite i<br />
ekonomskite odnosi, da gi ureduva i po potreba da gi menuva odnosite<br />
vo osnovnoto obrazovanie, vo nasoka za koja ocenil deka e celishodno,<br />
a za ustavnosta na vakvoto re{enie su{tinsko e {to dol`inata na mandatot<br />
i brojot na dozvolenite mandati se odnesuvaat podednakvo na<br />
site vr{iteli na ovaa funkcija.<br />
762
Trgnuvaj}i od navedenoto, pred Sudot ne se postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta na ~len 128 stav 6 od Zakonot so ~len 8 stav 1 alineja 3,<br />
~len 9, ~len 32 stav 2 i ~len 51 od Ustavot.<br />
5. Vo odnos na navodite vo inicijativata koi se odnesuvaat na<br />
osporuvaweto na ustavnosta na Avtenti~noto tolkuvawe na ~lenot 128<br />
stav 6 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie, Sudot go ima{e predvid<br />
slednoto:<br />
Spored ~len 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe na<br />
zakonite.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Sobranieto na<br />
Republika Makedonija ima ovlastuvawe da dava avtenti~no tolkuvawe<br />
na zakonskite odredbi, pri {to Ustavot ostava zakonodavecot da go<br />
opredeli obemot i postapkata na davaweto avtenti~no tolkuvawe, so<br />
ogled na toa {to toj ja donesuva zakonskata odredba.<br />
Spored ~len 176 stav 7 od Delovnikot na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 91/<br />
2008 i 119/2010), predlogot na avtenti~noto tolkuvawe se usvojuva so<br />
istoto mnozinstvo so koe se donesuva zakonot na koj se dava avtenti~noto<br />
tolkuvawe.<br />
Avtenti~noto tolkuvawe na ~len 128 stav 6 od Zakonot za osnovnoto<br />
obrazovanie, e dadeno od strana na Sobranieto na Republika<br />
Makedonija, vo ista postapka spored koja e donesen i Zakonot za osnovnoto<br />
obrazovanie, koj vrz osnova na to~ka 2 od Amandmanot X na Ustavot<br />
na Republika Makedonija, e donesen so mnozinstvo glasovi od<br />
prisutnite pratenici, pri {to mora da ima mnozinstvo glasovi od<br />
prisutnite pratenici koi pripa|aat na zaednicite koi ne se mnozinstvo<br />
vo Republika Makedonija. Imeno, avtenti~noto tolkuvawe (vidno<br />
od stenogramot za negovoto usvojuvawe na Prvoto prodol`enie od<br />
Stoidesettata sednica na Sobranieto na Republika Makedonija, odr`ana<br />
na 24 avgust 2010 godina) e usvoeno so mnozinstvo glasovi od prisutnite<br />
pratenici, pri {to mora da ima mnozinstvo glasovi od prisutnite<br />
pratenici koi ne se mnozinstvo vo Republika Makedonija. Poradi<br />
navedenoto, navedenoto avtenti~no tolkuvawe ima ustavna<br />
osnova.<br />
Za analizata na osporenoto avtenti~no tolkuvawe, osven sodr-<br />
`inata na ~len 128 stav 6 od Zakonot, na koe toa se odnesuva, Sudot ja<br />
ima{e predvid i sodr`inata na ~len 184 od Zakonot, koj e sistematiziran<br />
vo Glava XVI. PREODNI I ZAVR[NI ODREDBI.<br />
Imeno, vo ~len 184 od Zakonot, zakonodavecot propi{al deka direktorite<br />
na osnovnite u~ili{ta imenuvani pred vleguvaweto vo sila na<br />
ovoj zakon prodol`uvaat da gi vr{at svoite funkcii do istekot na<br />
vremeto za koe se imenuvani. Toa zna~i deka ovoj ~len od Zakonot po<br />
svojata sodr`ina ima karakter na preodna odredba, so koja se regulira<br />
preodniot re`im, odnosno na~inot na preminuvawe od postojnite<br />
763
pravni normi kon novite, pri {to zakonodavecot vodel smetka da ne se<br />
zagrozi pravnata sigurnost i legitimno steknatite prava i interesi<br />
na subjektite na koi odredbata se odnesuva.<br />
Spored osporenoto avtenti~no tolkuvawe, odredbata od ~lenot<br />
128 stav 6 na Zakonot za osnovnoto obrazovanie, treba da se tolkuva<br />
taka {to prethodnite mandati na direktorot na osnovnoto u~ili{te<br />
pred vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se zasmetuvaat vo mandatot na<br />
direktorot. Sledovatelno prethodnite dva mandata na direktorot na<br />
osnovnoto u~ili{te pretstavuvaat ograni~uvawe za povtoren izbor za<br />
direktor na osnovnoto u~ili{te.<br />
Vo odnos na uslovite koi treba da gi ispolni liceto za direktor,<br />
Sudot napravi analiza na uslovite koi treba da gi ispolni liceto<br />
za vr{ewe na ovaa funkcija, i toa spored stariot zakon za osnovno<br />
obrazovanie i spored noviot, sega va`e~ki zakon za osnovno obrazovanie.<br />
Pritoa, se konstatira deka spored stariot zakon za osnovnoto<br />
obrazovanie (~len 98), za direktor na osnovno u~ili{te se izbiralo<br />
lice koe pokraj op{tite uslovi utvrdeni so zakon gi ispolnuvalo i<br />
uslovite za nastavnik, pedagog ili psiholog vo osnovno u~ili{te, imalo<br />
najmalku pet godini rabotno iskustvo vo ustanova za vospitno -<br />
obrazovna rabota verificirana od Ministerstvoto i polo`en ispit<br />
za direktor (uslovite se utvrdeni so Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za osnovnoto obrazovanie, objaven vo "Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 63/2004). Spored sega va`e~kiot<br />
zakon, za direktor na osnovno u~ili{te mo`e da se izbira lice koe<br />
ima najmalku visoko obrazovanie i koe gi ispolnuva uslovite za nastavnik<br />
ili stru~en sorabotnik vo osnovno u~ili{te i ako ima najmalku<br />
pet godini rabotno iskustvo vo vospitno-obrazovnata rabota,<br />
polo`en ispit za direktor. Analizata na ovie zakonski re{enija poka`uva<br />
deka vo su{tina nema razlika vo uslovite za izbor na direktor<br />
na osnovno u~ili{te vo dvata zakoni, odnosno deka i vo dvata slu~ai<br />
liceto treba da ima visoko obrazovanie, da gi ispolnuva uslovite za<br />
nastavnik ili stru~en sorabotnik, da ima najmalku pet godini rabotno<br />
iskustvo vo vospitno-obrazovana ustanova i da ima polo`eno ispit za<br />
direktor. I vo dvata slu~ai, mandatot na direktorot trae ~etiri godini,<br />
no edinstvena razlika e {to sega toj mandat e ograni~en najmnogu<br />
na dva mandati.<br />
Spored pravnata teorija, avtenti~no tolkuvawe na zakonite<br />
zna~i utvrduvawe na sodr`inata i na vistinskata smisla na ve}e donesen<br />
zakon, koj vo primenata poka`uva nejasnost, dvosmislenost ili<br />
sodr`i praznini. Avtenti~noto tolkuvawe e sostaven del na objaveniot<br />
zakon, a ne negovo dopolnuvawe ili nov zakon. Toa se primenuva<br />
od momentot na vleguvawe vo sila na zakonot {to se tolkuva, na slu~ai<br />
koi ne se re{eni (retroaktivno dejstvo). Ova tolkuvawe stapuva na mestoto<br />
na odredbata na koja se odnesuva i na toj na~in stanuva del od<br />
zakonot od samiot po~etok od negovoto vleguvawe vo sila.<br />
764
Imaj}i go predvid navedenoto, proizleguva deka preku osporenoto<br />
avtenti~no tolkuvawe zakonodavecot ja pojasnuva smislata na<br />
ograni~uvaweto na brojot na mandatite za direktor na osnovno u~ili{te,<br />
izvr{eno so noviot zakon, odnosno deka sekoj, pod isti uslovi,<br />
ima pravo samo na dva mandati kako direktor na osnovno u~ili{te, so<br />
{to site kandidati ili vr{iteli na ovaa funkcija se staveni vo ista<br />
polo`ba.<br />
Spored Sudot, so osporenoto avtenti~no tolkuvawe e popolneta<br />
prazninata koja se pojavila vo primenata na ~lenot 128 stav 6 Zakonot<br />
vo odnos na preodniot re`im na Zakonot, i toa imaj}i go predvid<br />
preodniot re`im utvrden so ~len 184 od Zakonot, so koj zakonodavecot<br />
go prifatil kako va`e~ki mandatot na direktorite vo tek. Vo takva<br />
situacija, so avtenti~noto tolkuvawe, zakonodavecot opredelil soodvetno<br />
da bidat tretirani i prethodnite mandati na direktorite,<br />
imaj}i predvid deka nema su{tinska promena vo potrebnite uslovi za<br />
vr{ewe na funkcijata, a {to vodi kon toa site kandidati ili vr{iteli<br />
na ovaa funkcija da bidat staveni vo ista polo`ba, odnosno da<br />
imaat pravo najmnogu na dva mandata za istata funkcija.<br />
Trgnuvaj}i od toa deka avtenti~noto tolkuvawe e sostaven del<br />
na Zakonot, smetano od denot na vleguvawe vo sila na Zakonot, spored<br />
Sudot, ne mo`e osnovano da se prifati deka so avtenti~noto tolkuvawe<br />
se naru{uvala ustavno utvrdenata grarancija deka sekomu, pod ednakvi<br />
uslovi, mu e dostapno sekoe rabotno mesto, deka se ovozmo`uvala<br />
retroaktivna primena na zakonot koja e ponepovolna za gra|anite i<br />
deka so toa se povreduval principot na vladeeweto na pravoto kako<br />
temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija, poradi<br />
{to Sudot ne go postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenoto<br />
avtenti~no tolkuvawe so ~len 8 stav 1 alineja 3, ~len 32 stav 2 i ~len<br />
52 stav 4 od Ustavot.<br />
6. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski,<br />
Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r<br />
Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
765
766
56. U. br. 165/2010 (23. 02. 2011)<br />
Osporen akt<br />
Naredba "I" br. 21-255/2 od 7. 04. 2010, donesena od komandantot<br />
na Zdru`enata operativna komanda vo Kumanovo.<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Naredbata se dostavuva vo prilog na referatot.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, ne mo`elo da se dozvoli pretpostavenite<br />
lica vo slu`bata vo Armijata na Republika Makedonija,<br />
da izdavaat naredbi na pripadnicite na slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija, so koi im se zabranuvalo da go izrazuvaat svoeto<br />
mislewe so nadvore{na manifestacija preku sredstvata za javno komunicirawe<br />
i javni nastapi, poradi {to osporenata Naredba bila vo<br />
nesoglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3, 4 i 11 i st. 2 i ~l. 9, 16, 21, 51 i 54 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, kako i so zakonite koi vo pravniot<br />
poredok na Republika Makedonija. Nabbrojani se Zakonot za odbrana,<br />
Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija i Zakonot za<br />
javnite sobiri, no ne se poso~uvaat normi nitu se davaat argumenti za<br />
nesoglasnosta so zakonite, poradi {to inicijativata }e se tretira<br />
deka se odnesuva samo od aspekt na ustavnosta. Spored navodite vo inicijativata<br />
so osporenata naredba se ograni~uvala slobodata na ~ovekot<br />
"ona {to go misli i da go soop{ti na javnosta" za raboti {to se<br />
op{to zna~ewe za `ivotot na edna op{testvena zaednica, kako i na sostojbi<br />
i interesi na poedinci, Naredbata onevozmo`uvala edno mislewe<br />
da dobielo svoja nadvore{na manifestacija preku sredstvata za<br />
javno komunicirawe na site pripadnici na slu`ba vo Armijata, vo<br />
odnos na pra{awa, nastani i razni pojavi, so {to im se ograni~uvala<br />
slobodata na javnoto izrazuvawe na mislata.<br />
Od ovie pri~ini se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na osporeniot akt.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
U. br. 189/2008, U. br. 86/2004, U.br.113/2010 ......<br />
767
Nesporno za Sudot e deka Naredbata ne e propis nitu e upraven<br />
akt, tuku e interen akt.<br />
768<br />
Pravno mislewe<br />
Vrz osnova na ~l.e 6 i 19 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na<br />
Republika Makedonija i t. 9 od Praviloto za slu`ba vo Armijata na<br />
Republika Makedonija doneseno od Pretsedatelot na Republika Makedonija,<br />
komandantot general major <strong>Zoran</strong> Dimov na Zdru`enata operativna<br />
komanda vo Kumanovo, so osporeniot akt na 7. 04. 2010 godina, na<br />
komandantite na pot~inetite edinici im naredil da prezemaat merki<br />
kon pot~inetite edinici na Zdru`enata operativna komanda, so cel<br />
navremeno da gi izvestat pripadnicite navedeni vo Naredbata, za nivnite<br />
u~estva vo emisii koi se emituvaat preku elektronskite mediumi<br />
(kvizovi, emisii so zabaven karakter, kontaktni emisii, radio<br />
emisii i sl.) za na~inot na odnesuvawe soglasno Zakonot i Praviloto.<br />
Imeno, komandantite se dol`ni da gi zapoznaat svoite pot~ineti koi<br />
u~estvuvaat vo javen nastap, so ~l. 6 i 19 od Zakonot za slu`ba vo Armijata<br />
na Republika Makedonija i t. 9 od Praviloto za slu`ba vo Armijata<br />
na Republika Makekdonija, koi se odnesuvaat na obvrskite za ~uvawe<br />
na ugledot na Armijata, kako i za ~uvawe na klasificirani informacii.<br />
So ovaa Naredba trebale soodvetno da bidat zapoznaeni site<br />
pripadnici na Armijata, a protiv licata koi nemalo da se pridr`uvaat<br />
kon nea }e se prezemele soodvetni disciplinski merki. Za izvr-<br />
{uvawe na ovaa naredba odgovorni bile na~alnicite na sekciite vo<br />
Zdru`enata operativna komanda i komandantite na pot~inetite<br />
edinici.<br />
Soglasno ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i kolektivni dogovori<br />
so Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 29 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle`en<br />
da odlu~uva po baraweto.<br />
Od sodr`inata na osporeniot akt proizleguva deka toj e interen<br />
akt donesen od komandant - general major na Zdru`enata operativna<br />
komanda vo Kumanovo za na~inot na raboteweto i funkcioniraweto<br />
na pripadnicite vo Armijata na Republika Makedonija vo Zdru-<br />
`enata operativna komanda vo Kumanovo, preku Naredba za izvestuvawe<br />
za odredeni pra{awa koi decidno se odnesuvaat na licata koi se<br />
navedeni vo nea. So ogled na toa Naredbata ne e propis i nema osnova<br />
za meritorna ocena na ustavnosta, poradi {to Sudot ne se vpu{ta vo<br />
analiza na osnovanosta na navodite vo inicijativata.<br />
Poa|aj}i od faktot {to osporenata naredba nema karakter na<br />
propis vo smisla na ~l. 110 od Ustavot tuku pretstavuva interen akt,
proizleguva deka Sudot ne e nadle`en za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
osporeniott akt, poradi {to se nastapeni delovni~kite uslovi za otfrlawe<br />
na inicijativata.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na Naredbata "I" br. 21-255/2 od 7. 04. 2010<br />
godina, donesena od komandanttot na Zdru`enata operativna komanda<br />
vo Kumanovo.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 23<br />
fevruari 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na Naredbata "I"br. 21-255/2 od 7 april 2010 godina<br />
donesena od komandantot na Zdru`enata operativna komanda vo Kumanovo.<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniiot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na aktot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, ne mo`elo da se dozvoli pretpostavenite<br />
lica vo slu`bata vo Armijata na Republika Makedonija,<br />
da izdavaat naredbi na pripadnicite na slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija, so koi im se zabranuvalo da go izrazuvaat svoeto mislewe<br />
so nadvore{na manifestacija preku sredstvata za javno komunicirawe<br />
i javni nastapi, poradi {to osporenata Naredba bila vo nesoglasnost<br />
so ~lenot 8 stav 1 alinei 1, 3, 4 i 11 i stav 2 i ~lenovite 9, 16,<br />
21, 51 i 54 od Ustavot na Republika Makedonija, kako i so zakonite koi<br />
se vo pravniot poredok na Republika Makedonija. Nabrojani se Zakonot<br />
za odbrana, Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija<br />
i Zakonot za javnite sobiri, no ne se poso~uvaat normi nitu se<br />
davaat argumenti za nesoglasnosta so zakonite, poradi {to inicijativata<br />
}e se tretira deka se odnesuva samo od aspekt na ustavnosta. Spored<br />
navodite vo inicijativata so osporenata naredba se ograni~uvala<br />
slobodata na ~ovekot "ona {to go misli i da go soop{ti na javnosta"<br />
za raboti {to se op{to zna~ewe za `ivotot na edna op{testvena zaednica,<br />
kako i na sostojbi i interesi na poedinci, Naredbata onevozmo-<br />
`uvala edno mislewe da dobielo svoja nadvore{na manifestacija preku<br />
sredstvata za javno komunicirawe na site pripadnici na slu`ba vo<br />
769
Armijata, vo odnos na pra{awa, nastani i razni pojavi, so {to im se<br />
ograni~uvala slobodata na javnoto izrazuvawe na mislata.<br />
Od ovie pri~ini se predlaga Sudot da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na osporeniot akt.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vrz osnova na ~lenovite 6 i 19<br />
od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija i to~ka 9<br />
od Praviloto za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija doneseno<br />
od Pretsedatelot na Republika Makedonija, komandantot general<br />
major <strong>Zoran</strong> Dimov na Zdru`enata operativna komanda vo Kumanovo,<br />
so osporeniot akt na 7 april 2010 godina na komandantite na pot~inetite<br />
edinici im naredil da prezemaat merki kon pot~inetite edinici<br />
na Zdru`enata operativna komanda, so cel navremeno da gi izvestat<br />
pripadnicite navedeni vo Naredbata, za nivnite u~estva vo emisii<br />
koi se emituvaat preku elektronskite mediumi (kvizovi, emisii so zabaven<br />
karakter, kontaktni emisii, radio emisii i sl.) za na~inot na<br />
odnesuvawe soglasno Zakonot i Praviloto. Imeno, komandantite se<br />
dol`ni da gi zapoznaat svoite pot~ineti koi u~estvuvaat vo javen nastap,<br />
so ~lenovite 6 i 19 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija i to~kata 9 od Praviloto za slu`ba vo Armijata na<br />
Republika Makekdonija, koi se odnesuvaat na obvrskite za ~uvawe na<br />
ugledot na Armijata, kako i za ~uvawe na klasificirani informacii.<br />
So ovaa Naredba trebale soodvetno da bidat zapoznaeni site pripadnici<br />
na Armijata, a protiv licata koi nemalo da se pridr`uvaat kon<br />
nea }e se prezemele soodvetni disciplinski merki. Za izvr{uvawe na<br />
ovaa naredba odgovorni bile na~alnicite na sekciite vo Zdru`enata<br />
operativna komanda i komandantite na pot~inetite edinici.<br />
Soglasno ~lenot 110 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i kolektivni dogovori<br />
so Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~lenot 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle`en<br />
da odlu~uva po baraweto.<br />
Od sodr`inata na osporeniot akt Sudot oceni deka toj e interen<br />
akt donesen od komandant - general major na Zdru`enata operativna<br />
komanda vo Kumanovo za na~inot na raboteweto i funkcioniraweto<br />
na pripadnicite vo Armijata na Republika Makedonija vo<br />
Zdru`enata operativna komanda vo Kumanovo, preku Naredba za izvestuvawe<br />
za odredeni pra{awa koi decidno se odnesuvaat na licata koi<br />
se navedeni vo nea. So ogled na toa Naredbata ne e propis i nema osnova<br />
za meritorna ocena na ustavnosta, poradi {to Sudot ne se vpu{ta vo<br />
analiza na osnovanosta na navodite vo inicijativata.<br />
Poa|aj}i od faktot {to osporenata naredba nema karakter na<br />
propis vo smisla na ~len 110 od Ustavot, tuku pretstavuva interen akt,<br />
proizleguva deka Sudot ne e nadle`en za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
770
osporeniot akt, poradi {to se nastapeni delovni~kite uslovi za otfrlawe<br />
na inicijativata.<br />
4. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
771
772
57. U. br. 173/2010 (2. 03. 2011)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 53 1 st. 1 al. 5 i 6 od Zakonot za vrabotuvaweto i osiguruvawe<br />
vo slu~aj na nevrabotenost ("SV RM," br. 37/1997, 25/2000, 101/<br />
2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006, 29/2007, 102/2008, 161/2008,<br />
50/2010 i 88/2010).<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
Spored ~l. 53 st. 1 al. 5 i 6 od Zakonot, nevraboteno lice vo<br />
smisla na ovoj zakon e lice koe 5) ne odbilo soodvetna ponuda za vrabotuvawe<br />
i 6) na koe rabotniiot odnos ne mu prestanal po negova volja.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata osporenite<br />
al. 5 i 6 na ~l. 53 od Zakonot ne bile vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3<br />
i 8, ~l. 9, ~l. 11, ~l. 32 st. 1 i 2, ~l. 34, ~l. 35 st. 1, ~l. 51 i ~l. 54 st. 1, 2 i<br />
3 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Ova od pri~ina {to so osporenite odredbi zakonodavecot bez<br />
pravni i logi~ki pri~ini kategorijata rabotnici na koi rabotniot<br />
odnos im prestanal po nivna volja ili odbile soodvetna ponuda za rabota,<br />
ja izostavil od evidencijata na nevraboteni lica i ja li{il od<br />
pravata po osnov na privremena nevrabotenost. So toa istovremeno se<br />
voveduvala podvoenost pome|u samite nevraboteni lica vo zavisnost<br />
od faktot na koj na~in im prestanal rabotniot odnos kako i pri~inite<br />
i okolnostite vo sekoj konkreten slu~aj za toa kakva e taa ponuda za<br />
vrabotuvawe.<br />
Ponatamu, spored podnositelite osporenata odredba od ~l. 53<br />
st. 1 al. 5 bila vo protivre~nost so osnovniot tekst na Zakonot kade e<br />
definirano {to se podrazbira pod poimot "nevraboteno lice" pri<br />
{to vo definiraweto na ovoj poim ne e predviden nikakov dopolnitelen<br />
kriterium za steknuvawe na status na nevraboteno lice.<br />
Isto taka, spored podnositelite, delot od odredbata od ~l. 53<br />
st. 1 al. 6, na koe rabotniot odnos ne mu prestanalo po negova volja<br />
bila vo protivre~nost so ~l. 70 i 71 od Zakonot za rabotnite odnosi vo<br />
koi se predvideni slu~aite na prestanok na rabotniot odnos me|u koi<br />
773
se predvideni i slu~ai na spogodbeno raskinuvawe na dogovorot i ostavka<br />
dadena od strana na rabotnikot.<br />
Povikuvaj}i se na navedenite odredbi od Zakonot za rabotnite<br />
odnosi i citiraj}i gi site slu~ai na prestanok na rabotniot odnos na<br />
rabotnikot, podnositelite smetaat deka nedopu{teno bilo za ne{to<br />
{to na rabotnikot mu e priznato i zagarantirano pravo paralelno za<br />
toa isto pravo, dejstvie da trpi {tetni sankcii vo praksata. Vo najmala<br />
raka, nepravilno i nelogi~no bilo na eden rabotnik koj ne zemal<br />
plata tri meseci poradi {to toj dal otkaz da ne mu se dozvoli da se<br />
prijavi vo Agencijata za vrabotuvawe samo poradi faktot {to rabotniot<br />
odnos mu prestanal po negova volja na {to vo su{tina toj e prisilen.<br />
Rabotniot odnos ne e do`ivoten i zakreposten praven odnos od<br />
koj nikoga{ ne smee da se izleze.<br />
Ova ne{to go potvrduva i ~l. 32 st. 1 od Ustavot spored koj<br />
sekoj ima pravo na rabota, sloboda pri izbor na vrabotuvawe. Slobodata<br />
na vrabotuvawe vpro~em i fakti~ki i pravno zna~i li~no pravo<br />
na vleguvawe i izleguvawe od konkreten trudovo praven (raboten)<br />
odnos.<br />
Se drugo, od druga strana direktno i grubo go povreduva na~eloto<br />
na pravna sigurnost na gra|anite, kako element na vladeeweto na<br />
pravoto koe {to vo sebe go sodr`i na~eloto na zakonitost sfateno vo<br />
formalna i materijalna smisla.<br />
Ova seto, spored podnositelite go obvrzuva zakonodavecot da<br />
formulira precizni, nevosmisleni i jasni pravni normi, usoglaseni i<br />
so ostanatite zakoni vo vnatre{niot praven poredok.<br />
Sporni pravni pra{awa<br />
Dali so predviduvaweto deka statusot na nevraboteno lice go<br />
zadr`uva liceto koe ne odbilo soodvetno vrabotuvawe, odnosno dali<br />
so odbivaweto na ponudata za vrabotuvawe na nevrabotenoto lice go<br />
gubi statusot na nevraboteno lice se doveduva vo pra{awe ustavnata<br />
odredba na pravoto na rabota, pravoto na socijalna sigurnost i drugi<br />
prava na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
Dali so predviduvaweto deka liceto ne steknuva status na nevraboteno<br />
lice ako rabotniot odnos mu prestane po negova volja se doveduva<br />
vo pra{awe ustavno garantiranoto pravo na rabota i sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 8 st. 1 al. 1 i 11 od Ustavot, temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija, pokraj drugite, se i osnovnite<br />
slobodi i prava na ~ovekot i gra|anino priznati vo me|unar-<br />
774
odnoto pravo i utvrdeni so Ustavot i po~ituvawe na op{to prifatenite<br />
normi na me|unarodnoto pravo.<br />
Spored ~l. 4 od Ustavot, gra|anite vo Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Spored ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota, sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost, a spored st. 2 na<br />
ovoj ~len sekomu, pod ednakvi uslovi mu e dostapno sekoe rabotno<br />
mesto.<br />
Spored st. 5, pak, od Ustavot ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite<br />
i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka Ustavot, me|u<br />
drugite osnovni socijalno ekonomski prava go utvrdil i pravoto na<br />
rabota pri {to opredeluvaweto na sodr`inata na ova pravo e ostaveno<br />
na ureduvawe so zakon i kolektivni dogovori.<br />
Pravoto na rabota kako osnovno ekonomsko socijalno pravo se<br />
manifestira odnosno operacionalizira preku pravoto na pristap do<br />
vrabotuvawe i ostvaruvawe na ova pravo po zasnovawe na raboten<br />
odnos.<br />
Ottuka, pravoto na pristap do vrabotuvawe i osiguruvawe vo<br />
slu~aj na nevrabotenost e uredeno so Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe<br />
vo slu~aj na nevrabotenost, a ostvaruvaweto na pravata na<br />
vrabotenite kako dogovoren odnos me|u rabotnicite i rabotodava~ite<br />
se ureduva so Zakonot za rabotnite odnosi.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj<br />
na nevrabotenost, so ovoj zakon se ureduvaat pra{awata na razmena na<br />
trudot, pravoto i obvrskite na rabotodava~ite, nevrabotenite lica,<br />
drugite lica koi baraat rabota i dru{tvata vo vrska so vrabotuvaweto<br />
i osiguruvaweto vo slu~aj na nevrabotenost i drugi pra{awa od zna-<br />
~ewe za vrabotuvaweto.<br />
Vo ~l. 1-a od Zakonot e predvideno deka sekoj ima pravo na pristap<br />
do vrabotuvawe, bez kakvi bilo ograni~uvawa, soglasno so principot<br />
na ednakov tretman utvrden vo Zakonot za rabotnite odnosi i<br />
drugite zakoni. Soglasno so principite na ednakov tretman zabraneta<br />
e diskriminacija pri vrabotuvawe po osnov na bra~en status, semeen<br />
status, boja na ko`a, pol, jazik, politi~ko ili drugo ubeduvawe, aktivnost<br />
vo sindikati, nacionalna pripadnost, socijalen status, invalidnost,<br />
vozrast, sopstvenost, op{testven ili drug status.<br />
Soglasno ~l. 6 st. 1 od Zakonot za rabotnite odnosi rabotodva~ot<br />
ne smee baratelot na vrabotuvawe (kandidat za vrabotuvawe)<br />
ili rabotnikot da go stava vo neednakva polo`ba zaradi rasata, bojata<br />
775
na ko`ata, polot, vozrasta, zdravstvenata sostojba... imotnata sostojba<br />
ili zaradi drugi li~ni okolnosti.<br />
Spored ~l. 7 st. 4 al. 1 od Zakonot, diskriminacija vo smisla na<br />
~l. 6 od ovoj Zakon, e zabraneta vo odnos i na uslovite za vrabotuvawe.<br />
Vo ~l. 2 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj na<br />
nevrabotenost e opredeleno zna~eweto na oddelni izrazi {to se koristat<br />
za potrebite na zakonot. Taka pod "soodvetno vrabotuvawe" e vrabotuvawe<br />
koe gi zema predvid zdravstvenata sostojba, kvalifikaciite<br />
i profesionalnite sposobnosti na liceto, vidot i dol`inata na prethodno<br />
rabotno mesto kako i potrebnite karakteristiki i osobenosti<br />
na novoto rabotno mesto.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, odredbite od Zakonot<br />
za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost i sodr-<br />
`inata na osporeniot ~l. 53 st. 1 al. 5, nasprema navodite izneseni vo<br />
inicijativata, smetame deka istite se neosnovani.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, osporenata odredba treba da se<br />
gleda vo korelacija so odredbite od ~l. 2 od Zakonot vo koj e utvrdeno<br />
zna~eweto na poimot "soodvetno vrabotuvawe" pod koe se podrazbira<br />
vrabotuvawe koe gi zema predvid zdravstvenata sostojba, kvalifikaciite<br />
i profesionalnite sposobnosti na liceto, vidot i dol`inata na<br />
prethodnoto rabotno mesto kako i potrebnite karakteristiki i osobenosti<br />
na novoto rabotno mesto.<br />
Spored toa, predvideniot uslov liceto da go zadr`i i ponatamu<br />
statusot na nevraboteno lice dokolku ne odbilo soodvetna ponuda za<br />
vrabotuvawe, pri {to soodvetnata ponudena rabota ne gi zadovoluva<br />
kriteriumite od ~l. 2 na Zakonot, odnosno go gubi statusot na nevraboteno<br />
lice i pokraj faktot {to mu e ponudeno soodvetno vrabotuvawe<br />
koe gi zadovoluva kriteriumite e sosema opravdano, objektivno i<br />
realno. Ova od pri~ina {to celta na zakonodavecot vo konkretniov<br />
slu~aj e objektivno na nevrabotenite lica koi se vodat vo Agencijata<br />
da im obezbedi vrabotuvawe, odnosno so nivna ponuda na pazarot na<br />
trudot da gi obezbedi i da gi vraboti soodvetno na nivnite kvalifikacii,<br />
a ne tie da se vodat kako nevraboteni samo kako statisti~ki pokazatel.<br />
So ogled na navedenoto, smetame deka osporenata odredba gledano<br />
vo celinata na Zakonot, ne se doveduvale vo pra{awe ustavnite<br />
odredbi na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
2. [to se odnesuva do navodite od inicijativata so koi se osporuva<br />
~l. 53 st. 1 al. 6 od Zakonot, smetame deka istite se osnovani.<br />
Ova od pri~ina {to so osporenoto zakonsko re{enie spored<br />
koe status na nevraboteno lice ima samo liceto na koe rabotniot<br />
odnos ne mu prestanal po negova volja, a ne i na liceto na koe rabotniot<br />
odnos mu prestanal po negova volja se doveduva vo pra{awe pravoto<br />
na rabota i sloboden izbor na vrabotuvawe utvrdeno vo ~l. 32 od<br />
Ustavot.<br />
776
Pravoto na rabota i sloboden izbor na vrabotuvaweto e operacionalizirano<br />
vo Zakonot za rabotnite odnosi spored koj rabotniot<br />
odnos e dogovoren dobrovolen odnos pome|u rabotodava~ot i rabotniot,<br />
vo koj rabotnikot se vklu~uva vo organizacioniot proces na rabota<br />
kaj rabotodava~ za plata i drugi primawa.<br />
Dogovorot za vrabotuvawe kako dvostran odnos mo`e da bide<br />
otka`an spogodbeno soglasno uslovite i na~inot utvrdeni vo Zakonot,<br />
da bide otka`an od strana na rabotodava~ot pod uslovi i na~in predvideni<br />
so Zakon i rabotniot odnos mo`e da bide otka`an od strana na<br />
rabotnikot povtorno pod uslovi i na~in utvrdeni so Zakon (~l. 100).<br />
Spored navedenoto ako rabotniot odnos mo`e da se otka`e spogodbeno<br />
ili po volja na rabotodava~ot i vo takvi slu~ai rabotnikot<br />
steknuva status na nevraboteno lice i se vodi vo Agencijata za vrabotuvawe,<br />
a dokolku rabotniot odnos e otka`an po volja na rabotnikot toj<br />
ne mo`e da go stekne statusot na nevraboteno lice, odnosno ne mo`e da<br />
se prijavi vo Agencijata za vrabotuvawe, osnovano se postavuva pra{aweto<br />
koja bila celta na zakonodavecot od edna strana da mu dade pravo<br />
na rabotnikot da mo`e da go otka`e dogovorot za vrabotuvawe po negova<br />
volja, a od druga strana ostvaruvaweto na ova pravo da pretstavuva<br />
pre~ka toj da stekne status na nevraboteno lice, odnosno da se prijavi<br />
vo Agencijata i vo takov slu~aj da gi ostvaruva pravata vo slu~aj na<br />
privremena nevrabotenost, ako ispolnuva odredeni uslovi.<br />
Ottuka, spored na{e mislewe, a imaj}i predvid deka Agencijata<br />
za vrabotuvawe, pokraj drugoto, vodi evidencija na rabotodava~ite i<br />
nivnite potrebi od rabotnici i evidencija na nevraboteni lica spored<br />
nivnata kvalifikacija, znaewe i iskustva so cel preku posreduvawe<br />
za vrabotuvawe na rabotodava~ite da im pomogne vo popolnuvawe<br />
na slobodnite rabotni mesta, a na nevrabotenite da im pomogne da najdat<br />
rabota, so osporenata odredba na izvesen na~in trpat posledici ne<br />
samo licata koi ne mo`at poradi neprijavuvawe vo Agencijata da go<br />
ponudat svojot trud na pazarot, tuku i rabotodava~ite koi nemaat uvid<br />
odnosno ne se vo mo`nost da znaat deka ima lica za koi mo`ebi bi<br />
bile zainteresirani ili poto~no re~eno spored nas so osporenata<br />
odredba na indirekten na~in se ograni~uva pravoto na dvi`ewe - fluktuacija<br />
na rabotnata sila odnosno se ograni~uva pazarot na rabotna<br />
sila.<br />
So ogled na navedenoto, smetame deka osnovano se postavuva<br />
pra{aweto za soglasnosta na odredbite od ~l. 53 st. 1 al. 6 od Zakonot<br />
so odredbite od Ustavot na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata,<br />
poradi {to se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
53 st. 1 al. 6 od Zakonot za vrabotuvaweto i osiguruvawe vo slu~aj na<br />
777
nevrabotenost ("SV RM," br. 37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003,<br />
37/2004, 4/2005, 50/2006, 29/2007, 102/2008, 161/2008, 50/2010 i 88/2010).<br />
3. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 53 st. 1 al. 5 od Zakonot ozna~en vo t. 2 od predlogot.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 2 mart 2011 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
53 stav 1 alineja 6 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj<br />
na nevrabotenost ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006, 29/<br />
2007, 102/2008, 161/2008, 50/2010 i 88/2010).<br />
2. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 53 stav 1 alineja 5 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
3. Asocijacija "Magna karta" od Veles, pretstavuvana od Dimitar<br />
Apasiev i Dvi`ewe za socijalna pravda "Lenka" od Skopje pretstavuvana<br />
od Zdravko Savevski na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnesoa inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 53 stav 1 alineite 5 i 6 od Zakonot ozna~en<br />
vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelite na inicijativata osporenite<br />
alinei 5 i 6 na ~len 53 od Zakonot ne bile vo soglasnost so ~len 8 stav<br />
1 alinei 1, 3 i 8, ~len 9, ~len 11, ~len 32 stavovite 1 i 2, ~len 34, ~len<br />
35 stav 1, ~len 51 i ~len 54 stav 1, 2 i 3 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Ova od pri~ina {to so osporenite odredbi zakonodavecot bez<br />
pravni i logi~ki pri~ini kategorijata rabotnici na koi rabotniot<br />
odnos im prestanal po nivna volja ili odbile soodvetna ponuda za rabota,<br />
ja izostavil od evidencijata na nevraboteni lica i ja li{il od<br />
pravata po osnov na privremena nevrabotenost. So toa istovremeno se<br />
voveduvala podvoenost pome|u samite nevraboteni lica vo zavisnost<br />
od faktot na koj na~in im prestanal rabotniot odnos kako i pri~inite<br />
i okolnostite vo sekoj konkreten slu~aj za toa kakva e taa ponuda<br />
za vrabotuvawe.<br />
Ponatamu, spored podnositelite osporenata odredba od ~len 53<br />
stav 1 alineja 5 bila vo protivre~nost so osnovniot tekst na Zakonot<br />
kade e definirano {to se podrazbira pod poimot "nevraboteno lice"<br />
778
pri {to vo definiraweto na ovoj poim ne e predviden nikakov dopolnitelen<br />
kriterium za steknuvawe na status na nevraboteno lice.<br />
Isto taka, spored podnositelite, delot od odredbata od ~len 53<br />
stav 1 alineja 6, na koe rabotniot odnos ne mu prestanal po negova volja<br />
bila vo protivre~nost so ~lenovite 70 i 71 od Zakonot za rabotnite<br />
odnosi vo koi se predvideni slu~aite na prestanok na rabotniot odnos<br />
me|u koi se predvideni i slu~ai na spogodbeno raskinuvawe na dogovorot<br />
i ostavka dadena od strana na rabotnikot.<br />
Povikuvaj}i se na navedenite odredbi od Zakonot za rabotnite<br />
odnosi i citiraj}i gi site slu~ai na prestanok na rabotniot odnos na<br />
rabotnikot, podnositelite smetaat bilo nedopu{teno za ne{to {to<br />
na rabotnikot mu e priznato i zagarantirano pravo paralelno za toa<br />
isto pravo, dejstvie da trpi {tetni sankcii vo praksata. Vo najmala<br />
raka, nepravilno i nelogi~no bilo na eden rabotnik koj ne zemal plata<br />
tri meseci poradi {to toj dal otkaz da ne mu se dozvoli da se prijavi<br />
vo Agencijata za vrabotuvawe samo poradi faktot {to rabotniot<br />
odnos mu prestanal po negova volja na {to vo su{tina toj e prisilen.<br />
Rabotniot odnos ne e do`ivoten i zakreposten praven odnos od koj<br />
nikoga{ ne smee da se izleze.<br />
Ova ne{to go potvrduva i ~len 32 stav 1 od Ustavot spored koj<br />
sekoj ima pravo na rabota i sloboda pri izbor na vrabotuvawe. Slobodata<br />
na vrabotuvawe vpro~em i fakti~ki i pravno zna~i li~no pravo<br />
na vleguvawe i izleguvawe od konkreten trudovo praven (raboten)<br />
odnos.<br />
Se drugo, od druga strana direktno i grubo go povreduva na~eloto<br />
na pravna sigurnost na gra|anite, kako element na vladeeweto na<br />
pravoto koe {to vo sebe go sodr`i na~eloto na zakonitost svateno vo<br />
formalna i materijalna smisla.<br />
Ova seto, spored podnositelite go obvrzuva zakonodavecot da<br />
formulira precizni, nevosmisleni i jasni pravni normi, usoglaseni i<br />
so ostanatite zakoni vo vnatre{niot praven poredok.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 53 stav 1 alinei 5<br />
i 6 od Zakonot, nevraboteno lice vo smisla na ovoj zakon e lice koe 5)<br />
ne odbilo soodvetna ponuda za vrabotuvawe i 6) na koe rabotniot<br />
odnos ne mu prestanal po negova volja.<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alineite 1 i 11 od Ustavot, temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija, pokraj drugite,<br />
se i osnovnite slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo<br />
me|unarodnoto pravo i utvrdeni so Ustavot i po~ituvawe na op{to<br />
prifatenite normi na me|unarodnoto pravo.<br />
Spored ~len 4 od Ustavot, gra|anite vo Republika Makkedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
779
Spored ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost, a spored<br />
stavot 2 na ovoj ~len sekomu, pod ednakvi uslovi mu e dostapno sekoe<br />
rabotno mesto.<br />
Spored stav 5, pak, od Ustavot ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite<br />
i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka Ustavot, me|u<br />
drugite osnovni socijalno ekonomski prava go utvrdil i pravoto na<br />
rabota pri {to opredeluvaweto na sodr`inata na ova pravo e ostaveno<br />
ureduvawe so zakon i kolektivni dogovori.<br />
Pravoto na rabota kako osnovno ekonomsko socijalno pravo se<br />
manifestira odnosno operacionalizira preku pravoto na pristap do<br />
vrabotuvawe i ostvaruvawe na ova pravo po zasnovawe na raboten<br />
odnos.<br />
Ottuka, pravoto na pristap do vrabotuvawe i osiguruvawe vo<br />
slu~aj na nevrabotenost e uredeno so Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe<br />
vo slu~aj na nevrabotenost, a ostvaruvaweto na pravata na<br />
vrabotenite kako dogovoren odnos me|u rabotnicite i rabotodava~ite<br />
se ureduva so Zakonot za rabotnite odnosi.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu-<br />
~aj na nevrabotenost, so ovoj zakon se ureduvaat pra{awata na razmena<br />
na trudot, pravoto i obvrskite na rabotodava~ite, nevrabotenite<br />
lica, drugite lica koi baraat rabota i dru{tvata vo vrska so vrabotuvaweto<br />
i osiguruvaweto vo slu~aj na nevrabotenost i drugi pra{awa<br />
od zna~ewe za vrabotuvaweto.<br />
Vo ~lenot 1-a od Zakonot e predvideno deka sekoj ima pravo na<br />
pristap do vrabotuvawe, bez kakvi bilo ograni~uvawa, soglasno so<br />
principot na ednakov tretman utvrden vo Zakonot za rabotnite odnosi<br />
i drugite zakoni. Soglasno so principite na ednakov tretman zabraneta<br />
e diskriminacija pri vrabotuvawe po osnov na bra~en status, semeen<br />
status, boja na ko`a, pol, jazik, politi~ko ili drugo ubeduvawe,<br />
aktivnost vo sindikati, nacionalna pripadnost, socijalen status,<br />
invalidnost, vozrast, sopstvenost, op{testven ili drug status.<br />
Soglasno ~len 6 stav 1 od Zakonot za rabotnite odnosi rabotodva~ot<br />
ne smee baratelot na vrabotuvawe (kandidat za vrabotuvawe)<br />
ili rabotnikot da go stava vo neednakva polo`ba zaradi rasata, bojata<br />
na ko`ata, polot, vozrasta, zdravstvenata sostojba... imotnata sostojba<br />
ili zaradi drugi li~ni okolnosti.<br />
Spored ~len 7 stav 4 alineja 1 od Zakonot, diskriminacija vo<br />
smisla na ~len 6 od ovoj Zakon, e zabraneta vo odnos i na uslovite za<br />
vrabotuvawe.<br />
Vo ~lenot 2 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj<br />
na nevrabotenost e opredeleno zna~eweto na oddelni izrazi {to se<br />
780
koristat za potrebite na zakonot. Taka, pod "soodvetno vrabotuvawe"<br />
e vrabotuvawe koe gi zema predvid zdravstvenata sostojba, kvalifikaciite<br />
i profesionalnite sposobnosti na liceto, vidot i dol`inata na<br />
prethodnoto rabotno mesto kako i potrebnite karakteristiki i osobenosti<br />
na novoto rabotno mesto.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, odredbite od Zakonot<br />
za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost i sodr-<br />
`inata na osporeniot ~len 53 stav 1 alineja 5, nasprema navodite izneseni<br />
vo inicijativata, Sudot oceni deka istite se neosnovani.<br />
Imeno, spored Sudot, osporenata odredba treba da se gleda vo<br />
korelacija so odredbite od ~lenot 2 od Zakonot vo koj e utvrdeno zna-<br />
~eweto na poimot „soodvetno vrabotuvawe“ pod koe se podrazbira vrabotuvawe<br />
koe gi zema predvid zdravstvenata sostojba, kvalifikaciite<br />
i profesionalnite sposobnosti na liceto, vidot i dol`inata na prethodnoto<br />
rabotno mesto kako i potrebnite karakteristiki i osobenosti<br />
na novoto rabotno mesto.<br />
Spored toa, predvideniot uslov liceto da go zadr`i i ponatamu<br />
statusot na nevraboteno lice dokolku ne odbilo soodvetna ponuda za<br />
vrabotuvawe, pri {to soodvetnata ponudena rabota ne gi zadovoluva<br />
kriteriumite od ~lenot 2 na Zakonot, odnosno go gubi statusot na nevraboteno<br />
lice i pokraj faktot {to mu e ponudeno soodvetno vrabotuvawe<br />
koe gi zadovoluva kriteriumite e sosema opravdano, objektivno i<br />
realno. Ova od pri~ina {to celta na zakonodavecot vo konkretniov<br />
slu~aj e objektivno na nevrabotenite lica koi se vodat vo Agencijata<br />
da im obezbedi vrabotuvawe, odnosno so nivna ponuda na pazarot na<br />
trudot da gi obezbedi i da gi vraboti soodvetno na nivnite kvalifikacii,<br />
a ne tie da se vodat kako nevraboteni samo kako statisti~ki<br />
pokazatel.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka so osporenata odredba<br />
gledana vo celinata na Zakonot, ne se doveduvaat vo pra{awe ustavnite<br />
odredbi na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
6. Imaj}i gi predvid navedenite ustavni odredbi kako i sodr`inata<br />
na osporeniot ~len 53 stav 1 alineja 6 od Zakonot, nasprema<br />
navodite izneseni vo inicijativata, Sudot oceni deka istite se osnovani.<br />
Ova od pri~ina {to so osporenoto zakonsko re{enie spored<br />
koe status na nevraboteno lice ima samo liceto na koe rabotniot<br />
odnos ne mu prestanal po negova volja, a ne i na liceto na koe rabotniot<br />
odnos mu prestanal po negova volja se doveduva vo pra{awe pravoto<br />
na rabota i sloboden izbor na vrabotuvawe utvrdeno vo ~len 32 od<br />
Ustavot.<br />
Pravoto na rabota i sloboden izbor na vrabotuvaweto e operacionalizirano<br />
vo Zakonot za rabotnite odnosi spored koj rabotniot<br />
odnos e dogovoren dobrovolen odnos pome|u rabotodava~ot i rabot-<br />
781
nikot, vo koj rabotnikot se vklu~uva vo organizacioniot proces na<br />
rabota kaj rabotodava~ za plata i drugi primawa.<br />
Dogovorot za vrabotuvawe kako dvostran odnos mo`e da bide<br />
otka`an spogodbeno, soglasno uslovite i na~inot utvrdeni vo Zakonot,<br />
da bide otka`an od strana na rabotodava~ot pod uslovi i na~in<br />
predvideni so Zakon i rabotniot odnos mo`e da bide otka`an od strana<br />
na rabotnikot povtorno pod uslovi i na~in utvrdeni so Zakon (~len<br />
100).<br />
Spored navedenoto, ako rabotniot odnos mo`e da se otka`e spogodbeno<br />
ili po volja na rabotodava~ot pa i vo takvi slu~ai rabotnikot<br />
steknuva status na nevraboteno lice i se vodi vo Agencijata za<br />
vrabotuvawe, no dokolku rabotniot odnos e otka`an po volja na rabotnikot,<br />
toj ne mo`e da go stekne statusot na nevraboteno lice, odnosno<br />
ne mo`e da se prijavi vo Agencijata za vrabotuvawe. Ottamu, osnovano<br />
se postavuva pra{aweto koja bila celta na zakonodavecot od edna<br />
strana da mu dade pravo na rabotnikot da mo`e da go otka`e dogovorot<br />
za vrabotuvawe po negova volja, a od druga strana ostvaruvaweto na ova<br />
pravo da pretstavuva pre~ka toj da stekne status na nevraboteno lice,<br />
odnosno da se prijavi vo Agencijata i vo takov slu~aj da gi ostvaruva<br />
pravata vo slu~aj na privremena nevrabotenost, ako ispolnuva<br />
odredeni uslovi.<br />
Ottuka, imaj}i predvid deka Agencijata za vrabotuvawe, pokraj<br />
drugoto, vodi evidencija na rabotodava~ite i nivnite potrebi od rabotnici<br />
i evidencija na nevraboteni lica spored nivnata kvalifikacija,<br />
znaewe i iskustva so cel preku posreduvawe za vrabotuvawe na rabotodava~ite<br />
da im pomogne vo popolnuvawe na slobodnite rabotni<br />
mesta, a na nevrabotenite da im pomogne da najdat rabota, Sudot smeta<br />
deka so osporenata odredba na izvesen na~in trpat posledici ne samo<br />
licata koi ne mo`at poradi neprijavuvawe vo Agencijata da go ponudat<br />
svojot trud na pazarot, tuku i rabotodava~ite koi nemaat uvid<br />
odnosno ne se vo mo`nost da znaat deka ima lica za koi mo`ebi bi<br />
bile zainteresirani ili poto~no re~eno so osporenata odredba na<br />
indirekten na~in se ograni~uva pravoto na dvi`ewe - fluktuacija na<br />
rabotnata sila odnosno se ograni~uva pazarot na rabotna sila.<br />
So ogled na navedenoto, pred Sudot osnovano se postavuva<br />
pra{aweto za soglasnosta na odredbata od ~len 53 stav 1 alineja 6 od<br />
Zakonot so odredbite od Ustavot na koi se povikuvaat podnositelite<br />
na inicijativata.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-<br />
Ristova, Vera Markova, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>. Re-<br />
782
{enieto od to~kata 1, Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, a re-<br />
{enieto od to~kata 2 ednoglasno.<br />
*<br />
Predlog za odlu~uvawe so Nacrt-odluka po U. br. 173/2010<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makekdonija so Re{enie U. br.<br />
173/2010 od 2. 03. 2011 godina, povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 53 st. 1 al. 6 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo<br />
slu~aj na nevrabotenost ("SV RM," br. 37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/<br />
2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006, 29/2007, 102/2008, 161/2008, 50/2010<br />
i 88/2010).<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to so osnov se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na osporeniot ~len so Ustavot.<br />
2. Donositelot na Zakonot vo predvideniot rok ne dostavi odgovor<br />
na navodite sodr`ani vo re{enieto za poveduvawe na postapka.<br />
3. So ogled na faktot {to pravnata i fakti~kata sostojba na<br />
rabotite po predmetot ne se promeneti se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da go ukine ~l. 53 st. 1 al. 6 od Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("SV RM," br. 37/1997, 25/<br />
2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003, 37/2004, 4/2005, 50/2006, 29/2007, 102/2008,<br />
161/2008, 50/2010 i 88/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~l. 110 i<br />
112 od Ustavot na Republika Makedonija i ~l. 70 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("SV RM," br. 70/1992) na sednicata<br />
odr`ana na 22 juni 2011 godina, donese<br />
O D L U K A<br />
1. SE UKINUVA ~len 53 stav 1 alineja 6 od Zakonot za vrabotuvawe<br />
i osiguruvawe vo slu~aj na nevrabotenost ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 37/1997, 25/2000, 101/2000, 50/2001, 25/2003,<br />
37/2004, 4/2005, 50/2006, 29/2007, 102/2008, 161/2008, 50/2010 i 88/2010).<br />
2. Ovaa odluka proizveduva pravno dejstvo od denot na objavuvawe<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija po povod podnesena<br />
inicijativa na Asocijacija "Magna karta" od Veles, pretstavuvana od<br />
Dimitar Apasiev i Dvi`ewe za socijalna pravda "Lenka" od Skopje<br />
pretstavuvana od Zdravko Savevski, so Re{enie U. br. 173/2010 od 2<br />
mart 2011 godina povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len<br />
53 stav 1 alineja 6 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ovaa odluka.<br />
Postapkata be{e povedena zatoa {to pred Sudot osnovano se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~len so Ustavot.<br />
783
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 53 stav 1 alineja<br />
6 od Zakonot, nevraboteno lice vo smisla na ovoj zakon e lice na koe<br />
rabotniot odnos ne mu prestanal po negova volja.<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alinei 1 i 11 od Ustavot, temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija, pokraj drugite,<br />
se i osnovnite slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo<br />
me|unarodnoto pravo i utvrdeni so Ustavot i po~ituvaweto na op{toprifatenite<br />
normi na me|unarodnoto pravo.<br />
Spored ~len 4 od Ustavot, gra|anite vo Republika Makkedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba.<br />
Spored ~len 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota,<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, za{tita pri raboteweto i materijalna<br />
obezbednost za vreme na privremena nevrabotenost, a spored stavot<br />
2 na ovoj ~len sekomu, pod ednakvi uslovi mu e dostapno sekoe rabotno<br />
mesto.<br />
Spored stav 5, od Ustavot ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite<br />
i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka Ustavot, me|u<br />
drugite osnovni socijalno ekonomski prava go utvrdil i pravoto na<br />
rabota pri {to opredeluvaweto na sodr`inata na ova pravo e ostaveno<br />
da se uredi so zakon i kolektivni dogovori.<br />
Pravoto na rabota kako osnovno ekonomsko socijalno pravo se<br />
manifestira preku pravoto na pristap do vrabotuvawe i ostvaruvawe<br />
na ova pravo po zasnovawe na raboten odnos.<br />
Ottuka, pravoto na pristap do vrabotuvawe i osiguruvawe vo<br />
slu~aj na nevrabotenost e uredeno so Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe<br />
vo slu~aj na nevrabotenost, a ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite<br />
kako dogovoren odnos me|u rabotnicite i rabotodava~ite se<br />
ureduva so Zakonot za rabotnite odnosi.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za vrabotuvawe i osiguruvawe vo slu-<br />
~aj na nevrabotenost, so ovoj zakon se ureduvaat pra{awata na razmena<br />
na trudot, pravoto i obvrskite na rabotodava~ite, nevrabotenite<br />
lica, drugite lica koi baraat rabota i dru{tvata vo vrska so vrabotuvaweto<br />
i osiguruvaweto vo slu~aj na nevrabotenost i drugi pra{awa<br />
od zna~ewe za vrabotuvaweto.<br />
Vo ~lenot 1-a od Zakonot e predvideno deka sekoj ima pravo na<br />
pristap do vrabotuvawe, bez kakvi bilo ograni~uvawa, soglasno so<br />
principot na ednakov tretman utvrden vo Zakonot za rabotnite odnosi<br />
i drugite zakoni. Soglasno so principite na ednakov tretman zabraneta<br />
e diskriminacija pri vrabotuvawe po osnov na bra~en status, semeen<br />
status, boja na ko`a, pol, jazik, politi~ko ili drugo ubeduvawe,<br />
784
aktivnost vo sindikati, nacionalna pripadnost, socijalen status, invalidnost,<br />
vozrast, sopstvenost, op{testven ili drug status.<br />
Soglasno ~len 6 stav 1 od Zakonot za rabotnite odnosi rabotodva~ot<br />
ne smee baratelot na vrabotuvawe (kandidat za vrabotuvawe)<br />
ili rabotnikot da go stava vo neednakva polo`ba zaradi rasata, bojata<br />
na ko`ata, polot, vozrasta, zdravstvenata sostojba ... imotnata sostojba<br />
ili zaradi drugi li~ni okolnosti.<br />
Spored ~len 7 stav 4 alineja 1 od Zakonot, diskriminacija vo<br />
smisla na ~len 6 od ovoj Zakon, e zabraneta vo odnos i na uslovite za<br />
vrabotuvawe.<br />
6. Imaj}i gi predvid navedenite ustavni odredbi kako i sodr`inata<br />
na osporeniot ~len 53 stav 1 alineja 6 od Zakonot, nasprema navodite<br />
izneseni vo inicijativata, Sudot oceni deka istite se osnovani,<br />
od pri~ina {to so osporenoto zakonsko re{enie spored koe status<br />
na nevraboteno lice ima samo liceto na koe rabotniot odnos ne mu<br />
prestanal po negova volja, a ne i na liceto na koe rabotniot odnos mu<br />
prestanal po negova volja se doveduva vo pra{awe pravoto na rabota i<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe utvrdeno vo ~len 32 od Ustavot.<br />
Pravoto na rabota i sloboden izbor na vrabotuvaweto e operacionalizirano<br />
vo Zakonot za rabotnite odnosi spored koj rabotniot<br />
odnos e dogovoren dobrovolen odnos pome|u rabotodava~ot i rabotnikot,<br />
vo koj rabotnikot se vklu~uva vo organizacioniot proces na rabota<br />
kaj rabotodava~ za plata i drugi primawa.<br />
Dogovorot za vrabotuvawe kako dvostran odnos mo`e da bide<br />
otka`an spogodbeno, soglasno uslovite i na~inot utvrdeni vo Zakonot,<br />
da bide otka`an od strana na rabotodava~ot pod uslovi i na~in<br />
predvideni so Zakon i rabotniot odnos mo`e da bide otka`an od strana<br />
na rabotnikot povtorno pod uslovi i na~in utvrdeni so Zakon (~len<br />
100). Spored toa , ako rabotniot odnos mo`e da se otka`e spogodbeno<br />
ili po volja na rabotodava~ot i vo takvi slu~ai rabotnikot steknuva<br />
status na nevraboteno lice i se vodi vo Agencijata za vrabotuvawe, no<br />
dokolku rabotniot odnos e otka`an po volja na rabotnikot, toj ne mo-<br />
`e da go stekne statusot na nevraboteno lice, odnosno ne mo`e da se<br />
prijavi vo Agencijata za vrabotuvawe, se postavuva pra{aweto koja<br />
bila celta na zakonodavecot od edna strana da mu dade pravo na rabotnikot<br />
da mo`e da go otka`e dogovorot za vrabotuvawe po negova volja,<br />
a od druga strana ostvaruvaweto na ova pravo da pretstavuva pre~ka toj<br />
da stekne status na nevraboteno lice, odnosno da se prijavi vo Agencijata<br />
i vo takov slu~aj da gi ostvaruva pravata vo slu~aj na privremena<br />
nevrabotenost, ako ispolnuva odredeni uslovi.<br />
Ottuka, imaj}i predvid deka Agencijata za vrabotuvawe, pokraj<br />
drugoto, vodi evidencija na rabotodava~ite i nivnite potrebi od rabotnici<br />
i evidencija na nevraboteni lica spored nivnata kvalifikacija,<br />
znaewe i iskustva so cel preku posreduvawe za vrabotuvawe na rabotodava~ite<br />
da im pomogne vo popolnuvawe na slobodnite rabotni me-<br />
785
sta, a na nevrabotenite da im pomogne da najdat rabota, Sudot oceni<br />
deka so osporenata odredba na izvesen na~in trpat posledici ne samo<br />
licata koi ne mo`at poradi neprijavuvawe vo Agencijata da go ponudat<br />
svojot trud na pazarot, tuku i rabotodava~ite koi nemaat uvid<br />
odnosno ne se vo mo`nost da znaat deka ima lica za koi mo`ebi bi<br />
bile zainteresirani da najdat rabota ili poto~no re~eno so osporenata<br />
odredba na indirekten na~in se ograni~uva pravoto na dvi`ewe -<br />
fluktuacija na rabotnata sila odnosno se ograni~uva pazarot na rabotna<br />
sila.<br />
So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka odredbata od ~len 53<br />
stav 1 alineja 6 od Zakonot, ne e vo soglasnost so odredbite od Ustavot<br />
na koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
7. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ovaa odluka.<br />
8. Ovaa odluka Sudot ja donese vo sostav od pretsedatelot na Sudot<br />
Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Igor Spirovski, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
786
58. U. br. 189/2010 (16. 03. 2011)<br />
Osporen akt<br />
^len 100-a st. 5 al. 3 i 6 i ~l. 104 st. 2, od Zakonot za semejstvo<br />
("SV RM,"br. 80/1992, 6/1996, 38/2004, 33/2006, 84/2008, 67/2010 i 156/<br />
2010).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Vo delot od Zakonot, so naslov "Uslovi i kriteriumi za posvojuvawe,"<br />
e predviden ~l. 100-a, koj glasi:<br />
Posvoitel mo`e da bide lice koe e delovno sposobno, koe ima<br />
li~ni svojstva za uspe{no vr{ewe na roditelskite prava i da ne e postaro<br />
od 45 godini.<br />
Posvoitel mo`e da bide lice najmalku 18 godini postaro od posvoenikot.<br />
Po isklu~ok od st. 1 na ovoj ~len kako posvoitel mo`e da se javi<br />
lice koe e postaro od 45 godini, no starosnata granica me|u posvoitelot<br />
i posvoenikot ne smee da bide pogolema od 45 godini.<br />
Bra~ni drugari mo`at da se javat kako posvoiteli ako eden od<br />
niv ne ja nadminuva gornata starosna granica.<br />
Izborot na posvoitelot }e zavisi od slednive kriteriumi:<br />
- zdravstvena sostojba,<br />
- psihosocijalen status,<br />
- materijalni uslovi,<br />
- stanbeni uslovi,<br />
- vreme na ~ekawe,<br />
- stepen na obrazovanie,<br />
- bra~en status i<br />
- dr`avjanstvo.<br />
Pobliskite kriteriumi za izbor na posvoitel od st. 5 na ovoj<br />
~len gi propi{uva ministerot za trud i socijalna politika.<br />
Napomena: Vo 2004 godina so izmenite i dopolnuvawata na Zakonot<br />
za semejstvo, ("SV RM," br. 38/2004), za prv pat e predviden ~lenot<br />
100-a (kako i ~l. 100-b i 100-v), i ovoj ~l. 100-a imal ~etiri stava, no vo<br />
2010 godina so izmenite i dopolnuvawata na Zakonot ("SV RM," br. 67/<br />
2010), po st. 4 se dodadeni dva novi stava 5 i 6, od koi sega so inicijativata<br />
se osporuva samo st. 5 vo al. 3 i 6.<br />
787
Vo delot od Zakonot, nasloven kako "Zasnovawe na posvojuvawe,"<br />
e predviden ~l. 104, koj glasi:<br />
Liceto koe saka da posvoi podnesuva barawe do Komisijata.<br />
Kon baraweto od stav 1 na ovoj ~len se prilo`uvaat dokumentite<br />
opredeleni so pravilnikot za vodewe na evidencija na posvoenite<br />
lica i za opredeluvawe na dokumenti za posvojuvaweto, koj go donesuva<br />
ministerot za trud i socijalna politika.<br />
Va`nosta na dokumentite od st. 2 na ovoj ~len e edna godina.<br />
Ako liceto od st. 1 na ovoj ~len, saka da posvoi dete vo stranstvo, soglasnosta<br />
za toa ja dava Komisijata, po predlog na centarot za socijalna<br />
rabota vrz osnova na procenata za podobnosta na posvoitelot i za motivite<br />
na posvojuvaweto, soglasno so ~l. 104-b i 104-v od ovoj zakon.<br />
Napomena: Vo 1992 godina e donesen Zakonot za semejstvo, so koj<br />
e predviden ~l. 104, i vo stav 2 ne e izmenet od donesuvaweto do denes,<br />
odnosno postoi i se primenuva ve}e 19 godini, a podnositelot, sega, na<br />
osnova na svojata konstatacija za toa {to taa zna~ela, odnosno deka<br />
mo`ebi upatuvala so podzakonski akt na ministerot da se propi{uvale<br />
uslovi za posvojuvawe, inicira neustavnost na odredbata.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata so odredbite od ~l. 100-a st.<br />
5 al. 3 i 6 od Zakonot, se povreduvale ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 40, ~l. 42<br />
i ~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija, poradi toa {to so propi-<br />
{anite kriteriumi za materijalni uslovi i stepen na obrazovanie se<br />
obespravuvale posvoitelite koi imale poslabi materijalni mo`nosti<br />
i ponizok stepen na obrazovanie vo odnos na onie koi ispolnuvale podobri<br />
uslovi, pa ottuka proizleguvala neustavnosta na osporenite<br />
zakonski odredbi.<br />
Vo odnos na osporeniot ~l. 104 st. 2 od Zakonot, vo inicijativata<br />
se naveduva deka ovaa odredba jasno opredeluvala deka ministerot<br />
za trud i socijalna politika vo pravilnikot za vodewe na evidencija<br />
na posvoenite lica i za opredeluvawe na dokumenti za posvojuvawe,<br />
fakti~ki }e gi opredeluval, pokraj drugoto, i uslovite za posvojuvawe,<br />
{to bilo pra{awe koe se ureduvalo so zakon, a ne so podzakonski<br />
propis donesen od ministerot. Vrz osnova na vakvata konstatacija<br />
za toa {to vsu{nost bila namerata na zakonodavecot so odredbata, podnositelot<br />
vo inicijativata predlaga za osporenata odredba od ~l. 104<br />
st. 2 od Zakonot, Sudot da povede postapka kako nesoglasna so ~l. 8 st. 1<br />
al. 3 i 4, ~l. 40, ~l. 42, ~l. 51, ~l. 68 st. 1 al. 2, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija.<br />
(Inicijativata e neobrazlo`ena i vadi normi nadvor od kontekstot<br />
na Zakonot vo celina).<br />
788
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 40 od Ustavot na Republika Makedonija, Republikata<br />
mu obezbeduva posebna gri`a i za{tita na semejstvoto.<br />
Pravnite odnosi vo brakot, semejstvoto i vonbra~nata zaednica<br />
se ureduvaat so zakon.<br />
Roditelite imaat pravo i dol`nost da se gri`at za izdr`uvawe<br />
i vospituvawe na decata. Decata se dol`ni da se gri`at za starite i<br />
iznemo{teni roditeli.<br />
Republikata im obezbeduva posebna za{tita na decata bez<br />
roditeli i decata bez roditelska gri`a.<br />
Poa|aj}i od postoeweto na ustaven osnov, zakonodavecot so zakon<br />
da gi uredi pravnite odnosi i vo oblasta na semejstvoto, e donesen<br />
i Zakonot za semejstvo, so koj vo ~l. 1 e opredeleno deka so ovoj zakon<br />
se ureduvaat: brakot i semejstvoto, odnosite vo brakot i semejstvoto,<br />
odredeni oblici na posebna za{tita na semejstvoto, semejnoto nasilstvo,<br />
posvojuvaweto, staratelstvoto, izdr`uvaweto, kako i postapkata<br />
pred sudot vo bra~nite i semejnite sporovi i postapkata za izrekuvawe<br />
na privremena merka za za{tita od semejnoto nasilstvo.<br />
Materijata na posvojuvawe e uredena so odredbite od ~lenovite<br />
95 - 123-a od ovoj zakon, so koi, me|u drugoto e definirano deka: so posvojuvaweto<br />
se sozdavaat odnosi kakvi {to nastanuvaat so ra|aweto<br />
(potpolno posvojuvawe) ili samo odnosi {to postojat me|u roditeli i<br />
deca (nepotpolno posvojuvawe); samo maloletno lice mo`e da bide posvoeno;<br />
posvojuvaweto mo`e da se zasnova samo ako e vo soglasnost so<br />
najdobriot interes na maloletnikot i posvojuvaweto se zasnovuva pred<br />
Komisija koja e opredelena so Zakonot i gi vr{i rabotite na na~in<br />
opredelen so Zakonot; uslovite i kriteriumite za posvojuvawe se utvrdeni<br />
vo ~l. 100-a od Zakonot; potoa utvrdeno e koi lica ne mo`at da<br />
bidat posvoiteli; zasnovaweto na posvojuvaweto e podrobno uredeno<br />
so odredbite od ~l. 104 - 112 od Zakonot, so koi e regulirano podnesuvaweto<br />
na baraweto so dokumentacijata koja e precizno opredelena vo<br />
pravilnikot za vodewe na evidencija na posvoenite lica i za opredeluvawe<br />
na dokumenti za posvojuvawe, koj go donesuva ministerot za trud<br />
i socijalna politika, kako i pra{awata za rabota i postapuvawe na<br />
Komisijata po odnos na barawata i upisot vo registarot na mo`ni posvoiteli<br />
kako i bri{ewe od registarot na mo`ni posvoiteli i mo`ni<br />
posvoenici, i konkretnata uloga na Centarot za socijalna rabota vo<br />
postapkata na posvojuvawata; po zasnovaweto na potpolnoto posvojuvawe<br />
vo mati~nata <strong>kniga</strong> na rodenite, kako roditeli na deteto se zapi{uvaat<br />
posvoitelite, a kako mesto na ra|awe na deteto se zapi{uva<br />
mestoto {to spogodbeno }e go opredelat posvoitelite; mati~arot e dol`en<br />
da izvr{i nov upis vo <strong>kniga</strong>ta na rodenite i za toa da im izdade<br />
na posvoitelite izvod od mati~nata <strong>kniga</strong> na rodenite.<br />
789
Trgnuvaj}i od sodr`inata na ~lenot 40 od Ustavot, proizleguva<br />
deka Republikata obezbeduva posebna za{tita na semejstvoto, kako i<br />
na decata bez roditeli ili bez roditelska gri`a, a pravnite odnosi vo<br />
brakot, semejstvoto i vonbra~nata zaednica ostava da se uredat so zakon,<br />
od {to proizleguva i ustavniot osnov na Zakonot za semejstvo i<br />
pravoto na zakonodavecot vo tie ramki da gi ureduva i odnosite i postapkata<br />
na posvojuvaweto na na~in {to }e obezbedi ostvaruvawe na<br />
ustavno opredelenoto pravo na posebna za{tita na decata bez roditeli<br />
ili bez roditelska gri`a. Zakonot za semejstvoto koj e vo vrska i<br />
so drugi zakoni vo pravniot poredok, kako {to se Zakonot za socijalna<br />
za{tita, Zakonot za za{tita na decata, Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe<br />
i drugi, sodr`at ureduvawe povrzano so odnosite i relaciite<br />
koi nastanuvaat vo semejstvoto ili pak od koi zavisat odredeni<br />
prava i obvrski, i tie zakoni normiraj}i gi predmetnite pra{awa<br />
pretstavuvaat operacionalizacija na navedenata ustavna odredba. Semejno<br />
pravniot odnos e specifi~na i kompleksna pravna kategorija vo<br />
koja se javuvaat prava i obvrski koi se od neimoten karakter (vernost,<br />
pomagawe, po~ituvawe i drugo) kako i prava i obvrski koi se od imoten<br />
karakter (pravo na izdr`uvawe me|u bra~nite drugari, kako i me|u<br />
roditeli i deca), kako i prava i obvrski pome|u drugi lica {to vo daden<br />
moment `iveat vo zaedni~ko doma}instvo. So ogled na pogoreiznesenoto<br />
neosnovani se navodite vo inicijativata deka pri utvrduvaweto<br />
na kriteriumite vo ~lenot 100-a stav 5 od Zakonot za semejstvo,<br />
za izbor na posvoitelot, bile dovolni kako kriteriumi zdravstvenata<br />
sostojba, psihosocijalniot status, stanbeni uslovi, vreme na ~ekawe,<br />
bra~en status i dr`avjanstvo, a ne trebalo da bidat predvideni materijalnite<br />
uslovi i stepenot na obrazovanieto. Ova osobeno poradi<br />
toa {to zakonskite kriteriumi bi trebalo da dadat celosna slika za<br />
li~nosta na mo`niot posvoitel i stepenot na negovite optimalni<br />
uslovi za ostvaruvawe na roditelskata gri`a na deteto, tie kriteriumi<br />
vo celina se predmet na opservacija i procenka na nadle`niot<br />
organ i ne se poedine~no dovolni sami po sebe, da ja izrazat podobnosta<br />
na mo`niot posvoitel, pa ottuka pravo na zakonodavecot e da gi<br />
utvrduva nizata kriteriumi koi }e pomognat na organot vo vr{eweto<br />
na svoite nadle`nosti vo oblasta na posvojuvaweto, koi se del od<br />
odnosite na semejnoto pravo. So ogled na navedenoto, smetame deka za<br />
osporeniot ~l. 100-a st. 5 al. 3 i 6 od Zakonot, ne mo`e osnovano da se<br />
postavi pra{aweto na soglasnosta so Ustavot, od aspekt na navodite<br />
vo inicijativata.<br />
Vo odnos na osporeniot ~l. 104 st. 2 od Zakonot, isto taka ne<br />
mo`e da se postavi pra{aweto na soglasnosta so Ustavot, so ogled na<br />
toa {to ovaa zakonska odredba koja e propi{ana u{te so donesuvaweto<br />
na Zakonot vo 1992 godina, go nema zna~eweto koe saka da i go dade podnositelot<br />
na inicijativata, deka odredbata upatuvala so podzakonski<br />
akt na ministerot za trud i socijalna politika, da se propi{uvale<br />
790
uslovi za posvojuvawe, tuku odredbata nesporno ureduva deka dokumentite<br />
koi sekako se zasnovuvaat na zakonskite kriteriumi, a ne nadvor<br />
od niv, se predmet na opredeluvawe, vo uloga na operacionalizacija, so<br />
pravilnikot za vodewe na evidencija na posvoenite lica i za opredeluvawe<br />
na dokumenti za posvojuvawe koj go donesuva ministerot za<br />
trud i socijalna politika. So ovaa odredba se upatuva na donesuvawe<br />
na predmetniot pravilnik, a ne se dava zakonsko ovlastuvawe so podzakonski<br />
akt da se propi{uvaat uslovi za posvojuvawe i eventualnoto<br />
donesuvawe na akt so takva sodr`ina voop{to nema zakonski osnov i<br />
zakonsko ovlastuvawe so ~l. 104 st. 2 od Zakonot za semejstvo. So ogled<br />
na toa, osporenata odredba od ovoj zakon ne mo`e ustavno da se problematizira.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 100-a st. 5 al.i 3 i 6 i ~l. 104 st. 2, od Zakonot za semejstvo ("SV<br />
RM," br. 80/1992, 6/1996, 38/2004, 33/2006, 84/2008, 67/2010 i 156/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 16 mart 2011 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 100-a stav 5 alinei 3 i 6 i ~len 104 stav 2, od Zakonot za semejstvo<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 80/1992, 6/1996, 38/<br />
2004, 33/2006, 84/2008, 67/2010 i 156/2010).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata so odredbite od ~lenot 100-a<br />
stav 5 alinei 3 i 6 od Zakonot, se povreduvale ~lenot 8 stav 1 alineja 3,<br />
~lenot 9, ~lenot 40, ~lenot 42 i ~lenot 51 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, poradi toa {to so propi{anite kriteriumi za materijalni<br />
uslovi i stepen na obrazovanie se obespravuvale posvoitelite<br />
koi imale poslabi materijalni mo`nosti i ponizok stepen na obrazovanie<br />
vo odnos na onie koi ispolnuvale podobri uslovi, pa ottuka<br />
proizleguvala neustavnosta na osporenite zakonski odredbi.<br />
Vo odnos na osporeniot ~len 104 stav 2 od Zakonot, vo inicijativata<br />
se naveduva deka ovaa odredba jasno opredeluvala deka minis-<br />
791
terot za trud i socijalna politika vo pravilnikot za vodewe na evidencija<br />
na posvoenite lica i za opredeluvawe na dokumenti za posvojuvawe,<br />
fakti~ki }e gi opredeluval, pokraj drugoto, i uslovite za posvojuvawe,<br />
{to bilo pra{awe koe se ureduvalo so zakon, a ne so podzakonski<br />
propis donesen od ministerot. Vrz osnova na vakvata konstatacija<br />
za toa {to vsu{nost bila namerata na zakonodavecot so odredbata,<br />
podnositelot vo inicijativata predlaga za osporenata odredba<br />
od ~lenot 104 stav 2 od Zakonot, Sudot da povede postapka kako nesoglasna<br />
so ~lenot 8 stav 1 alinei 3 i 4, ~len 40, ~len 42, ~len 51, ~len<br />
68 stav 1 alineja 2, ~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo delot od Zakonot, so naslov<br />
"Uslovi i kriteriumi za posvojuvawe," e predviden ~lenot 100-a,<br />
koj glasi: Posvoitel mo`e da bide lice koe e delovno sposobno, koe<br />
ima li~ni svojstva za uspe{no vr{ewe na roditelskite prava i da ne e<br />
postaro od 45 godini.<br />
Posvoitel mo`e da bide lice najmalku 18 godini postaro od<br />
posvoenikot.<br />
Po isklu~ok od stavot 1 na ovoj ~len kako posvoitel mo`e da se<br />
javi lice koe e postaro od 45 godini, no starosnata granica me|u posvoitelot<br />
i posvoenikot ne smee da bide pogolema od 45 godini.<br />
Bra~ni drugari mo`at da se javat kako posvoiteli ako eden od<br />
niv ne ja nadminuva gornata starosna ggranica.<br />
Izborot na posvoitelot }e zavisi od slednive kriteriumi:<br />
- zdravstvena sostojba,<br />
- psihosocijalen status,<br />
- materijalni uslovi,<br />
- stanbeni uslovi,<br />
- vreme na ~ekawe,<br />
- stepen na obrazovanie,<br />
- bra~en status i<br />
- dr`avjanstvo.<br />
Pobliskite kriteriumi za izbor na posvoitel od stavot 5 na<br />
ovoj ~len gi propi{uva ministerot za trud i socijalna politika.<br />
Vo delot od Zakonot, nasloven kako "Zasnovawe na posvojuvawe,"<br />
e predviden ~lenot 104, koj glasi:<br />
Liceto koe saka da posvoi podnesuva barawe do Komisijata.<br />
Kon baraweto od stav 1 na ovoj ~len se prilo`uvaat dokumentite<br />
opredeleni so pravilnikot za vodewe na evidencija na posvoenite<br />
lica i za opredeluvawe na dokumenti za posvojuvaweto, koj go donesuva<br />
ministerot za trud i socijalna politika.<br />
Va`nosta na dokumentite od stavot 2 na ovoj ~len e edna godina.<br />
Ako liceto od stavot 1 na ovoj ~len, saka da posvoi dete vo stranstvo,<br />
soglasnosta za toa ja dava Komisijata, po predlog na centarot za socijalna<br />
rabota vrz osnova na procenata za podobnosta na posvoitelot i<br />
792
za motivite na posvojuvaweto, soglasno so ~lenovite 104-b i 104-v od<br />
ovoj zakon.<br />
4. Spored ~lenot 40 od Ustavot na Republika Makedonija, Republikata<br />
mu obezbeduva posebna gri`a i za{tita na semejstvoto.<br />
Pravnite odnosi vo brakot, semejstvoto i vonbra~nata zaednica<br />
se ureduvaat so zakon.<br />
Roditelite imaat pravo i dol`nost da se gri`at za izdr`uvawe<br />
i vospituvawe na decata. Decata se dol`ni da se gri`at za starite i<br />
iznemo{teni roditeli.<br />
Republikata im obezbeduva posebna za{tita na decata bez roditeli<br />
i decata bez roditelska gri`a.<br />
Poa|aj}i od postoeweto na ustaven osnov, zakonodavecot so zakon<br />
da gi uredi pravnite odnosi i vo oblasta na semejstvoto, e donesen<br />
i Zakonot za semejstvo, so koj vo ~lenot 1 e opredeleno deka so ovoj<br />
zakon se ureduvaat: brakot i semejstvoto, odnosite vo brakot i semejstvoto,<br />
odredeni oblici na posebna za{tita na semejstvoto, semejnoto<br />
nasilstvo, posvojuvaweto, staratelstvoto, izdr`uvaweto, kako i<br />
postapkata pred sudot vo bra~nite i semejnite sporovi i postapkata za<br />
izrekuvawe na privremena merka za za{tita od semejnoto nasilstvo.<br />
Materijata na posvojuvawe e uredena so odredbite od ~lenovite<br />
95 - 123-a od ovoj zakon, so koi, me|u drugoto e definirano deka: so posvojuvaweto<br />
se sozdavaat odnosi kakvi {to nastanuvaat so ra|aweto<br />
(potpolno posvojuvawe) ili samo odnosi {to postojat me|u roditeli i<br />
deca (nepotpolno posvojuvawe); samo maloletno lice mo`e da bide posvoeno;<br />
posvojuvaweto mo`e da se zasnova samo ako e vo soglasnost so<br />
najdobriot interes na maloletnikot i posvojuvaweto se zasnovuva pred<br />
Komisija koja e opredelena so Zakonot i gi vr{i rabotite na na~in<br />
opredelen so Zakonot; uslovite i kriteriumite za posvojuvawe se<br />
utvrdeni vo ~lenot 100-a od Zakonot; potoa utvrdeno e koi lica ne<br />
mo`at da bidat posvoiteli; zasnovaweto na posvojuvaweto e podrobno<br />
uredeno so odredbite od ~lenovite 104 - 112 od Zakonot, so koi e regulirano<br />
podnesuvaweto na baraweto so dokumentacijata koja e precizno<br />
opredelena vo pravilnikot za vodewe na evidencija na posvoenite<br />
lica i za opredeluvawe na dokumenti za posvojuvawe, koj go donesuva<br />
ministerot za trud i socijalna politika, kako i pra{awata za<br />
rabota i postapuvawe na Komisijata po odnos na barawata i upisot vo<br />
registarot na mo`ni posvoiteli kako i bri{ewe od registarot na mo-<br />
`ni posvoiteli i mo`ni posvoenici, i konkretnata uloga na Centarot<br />
za socijalna rabota vo postapkata na posvojuvawata; po zasnovaweto na<br />
potpolnoto posvojuvawe vo mati~nata <strong>kniga</strong> na rodenite, kako roditeli<br />
na deteto se zapi{uvaat posvoitelite, a kako mesto na ra|awe na<br />
deteto se zapi{uva mestoto {to spogodbeno }e go opredelat posvoitelite;<br />
mati~arot e dol`en da izvr{i nov upis vo <strong>kniga</strong>ta na rodenite<br />
i za toa da im izdade na posvoitelite izvod od mati~nata <strong>kniga</strong><br />
na rodenite.<br />
793
Trgnuvaj}i od sodr`inata na ~lenot 40 od Ustavot, proizleguva<br />
deka Republikata obezbeduva posebna za{tita na semejstvoto, kako i<br />
na decata bez roditeli ili bez roditelska gri`a, a pravnite odnosi vo<br />
brakot, semejstvoto i vonbra~nata zaednica ostava da se uredat so zakon,<br />
od {to proizleguva i ustavniot osnov na Zakonot za semejstvo i<br />
pravoto na zakonodavecot vo tie ramki da gi ureduva i odnosite i postapkata<br />
na posvojuvaweto na na~in {to }e obezbedi ostvaruvawe na<br />
ustavno opredelenoto pravo na posebna za{tita na decata bez roditeli<br />
ili bez roditelska gri`a. Zakonot za semejstvoto koj e vo vrska i<br />
so drugi zakoni vo pravniot poredok, kako {to se Zakonot za socijalna<br />
za{tita, Zakonot za za{tita na decata, Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe<br />
i drugi, sodr`at ureduvawe povrzano so odnosite i relaciite<br />
koi nastanuvaat vo semejstvoto ili pak od koi zavisat odredeni<br />
prava i obvrski, i tie zakoni normiraj}i gi predmetnite pra{awa<br />
pretstavuvaat operacionalizacija na navedenata ustavna odredba. Semejno<br />
pravniot odnos e specifi~na i kompleksna pravna kategorija vo<br />
koja se javuvaat prava i obvrski koi se od neimoten karakter (vernost,<br />
pomagawe, po~ituvawe i drugo) kako i prava i obvrski koi se od<br />
imoten karakter (pravo na izdr`uvawe me|u bra~nite drugari, kako i<br />
me|u roditeli i deca), kako i prava i obvrski pome|u drugi lica {to<br />
vo daden moment `iveat vo zaedni~ko doma}instvo. So ogled na pogoreiznesenoto<br />
neosnovani se navodite vo inicijativata deka pri utvrduvaweto<br />
na kriteriumite vo ~lenot 100-a stav 5 od Zakonot za semejstvo,<br />
za izbor na posvoitelot, bile dovolni kako kriteriumi zdravstvenata<br />
sostojba, psihosocijalniot status, stanbeni uslovi, vreme na<br />
~ekawe, bra~en status i dr`avjanstvo, a ne trebalo da bidat predvideni<br />
materijalnite uslovi i stepenot na obrazovanieto. Ova osobeno<br />
poradi toa {to zakonskite kriteriumi bi trebalo da dadat celosna<br />
slika za li~nosta na mo`niot posvoitel i stepenot na negovite optimalni<br />
uslovi za ostvaruvawe na roditelskata gri`a na deteto, tie<br />
kriteriumi vo celina se predmet na opservacija i procenka na nadle-<br />
`niot organ i ne se poedine~no dovolni sami po sebe, da ja izrazat podobnosta<br />
na mo`niot posvoitel, pa ottuka pravo na zakonodavecot e da<br />
gi utvrduva nizata kriteriumi koi }e pomognat na organot vo vr{eweto<br />
na svoite nadle`nosti vo oblasta na posvojuvaweto, koi se del od<br />
odnosite na semejnoto pravo. So ogled na navedenoto, Sudot oceni deka<br />
za osporeniot ~len 100-a stav 5 alinei 3 i 6 od Zakonot, ne mo`e osnovano<br />
da se postavi pra{aweto na soglasnosta so Ustavot, od aspekt na<br />
navodite vo inicijativata.<br />
Vo odnos na osporeniot ~len 104 stav 2 od Zakonot, Sudot isto<br />
taka utvrdi deka ne mo`e da se postavi pra{aweto na soglasnosta so<br />
Ustavot, so ogled na toa {to ovaa zakonska odredba koja e propi{ana<br />
u{te so donesuvaweto na Zakonot vo 1992 godina, go nema zna~eweto<br />
koe saka da i go dade podnositelot na inicijativata, deka odredbata<br />
upatuvala so podzakonski akt na ministerot za trud i socijalna poli-<br />
794
tika, da se propi{uvale uslovi za posvojuvawe, tuku odredbata nesporno<br />
ureduva deka dokumentite koi sekako se zasnovuvaat na zakonskite<br />
kriteriumi, a ne nadvor od niv, se predmet na opredeluvawe, vo uloga<br />
na operacionalizacija, so pravilnikot za vodewe na evidencija na posvoenite<br />
lica i za opredeluvawe na dokumenti za posvojuvawe koj go<br />
donesuva ministerot za trud i socijalna politika. So ovaa odredba se<br />
upatuva na donesuvawe na predmetniot pravilnik, a ne se dava zakonsko<br />
ovlastuvawe so podzakonski akt da se propi{uvaat uslovi za posvojuvawe<br />
i eventualnoto donesuvawe na akt so takva sodr`ina voop{to<br />
nema zakonski osnov i zakonsko ovlastuvawe so ~lenot 104 stav 2 od<br />
Zakonot za semejstvo. So ogled na toa, osporenata odredba od ovoj<br />
zakon ne mo`e ustavno da se problematizira.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime<br />
Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
795
796
59. U. br. 229/2010 (16. 03. 2011)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 12 st. 1 t. 3-a od Zakonot za izvr{uvawe ("SV RM," br. 35/<br />
2005, 50/2006, 129/2006, 8/2008, 83/2009, 50/2010, 83/2010, 88/2010 i 171/<br />
2010).<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
Spored ~l. 12 st. 1 t. 3-a od Zakonot, pokraj drugite, izvr{na<br />
isprava e i "Zaklu~okot na izvr{itelot za utvrduvawe na tro{oci na<br />
izvr{uvaweto".<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
~len od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i so ~l. 50 st. 2<br />
od Ustavot na Republika Makedonija. Ova od pri~ina {to vo osporeniot<br />
~len bilo predvideno deka izvr{na isprava e i zaklu~okot na<br />
izvr{itelot za utvrduvawe na tro{ocite na izvr{uvawe, no vo ~l. od<br />
13 do 16 od Zakonot vo koi se objasnuvala izvr{nosta na prethodnite<br />
tri vida na izvr{ni ispravi, voop{to ne se objasnuvala izvr{nost na<br />
zaklu~okot na izvr{itelot, nitu toa bilo napraveno so dodavawe na<br />
nov ~len.<br />
Spored toa podnositelot, smeta deka sprotivno e na vladeeweto<br />
na pravoto, zaklu~okot na izvr{itelot da stekne svojstvo na izvr{na<br />
isprava i vedna{ da se izvr{uva bez pravo na praven lek i bez da izmine<br />
rokot za dobrovolno ispolnuvawe kako {to bilo propi{ano za site<br />
drugi izvr{ni ispravi.<br />
Isto taka za zaklu~okot na izvr{itelot ne bilo predvideno<br />
stavawe na potvrda na izvr{nost pa se nametnuvalo pra{aweto kako<br />
bi se primenuvala odredbata od posledniot stav na ~l. 12 za ukinuvawe<br />
na neosnovanata potvrda za izvr{nost na zaklu~okot na izvr{itelot,<br />
za koja potvrda se vodi smetka po slu`bena dol`nost od sudot odnosno<br />
organot. Toa zna~i deka zaklu~okot za izvr{enite tro{oci za izvr-<br />
{itelot za da stekne svojstvo na izvr{na isprava najprvo mora da bide<br />
predvideno pravoto na redoven praven lek i da pomine opredeleno<br />
vreme za dobrovolno izvr{uvawe.<br />
797
Sudskata za{tita na poedine~nite akti na instituciite {to<br />
vr{at javni ovlastuvawe kako {to e izvr{itelot, se garantira i so<br />
~l. 50 st. 2 od Ustavot, {to zna~i bez predvidena sudska za{tita zaklu-<br />
~okot ne mo`e da stane izvr{na isprava.<br />
So ogled na toa {to vo ~l. 12 st. 1 t. 3-a nitu vo posledovatelnite<br />
~lenovi, nitu pak vo ~l. 86, 101 i 18 od Zakonot za izvr{uvawe<br />
ne e predviden praven lek {to zna~i so osporeniot ~len od Zakonot,<br />
na zaklu~okot so samoto donesuvawe mu se priznava svojstvo na izvr-<br />
{na isprava, so {to na doveritelot i na dol`nikot ne mu e dadena mo-<br />
`nost preku redoven praven lek da ja proveri to~nosta na utvrdenata<br />
visina na tro{ocite za izvr{uvawe soglasno tarifata na izvr{itelite<br />
i da gi ospori presmetanite izvr{ni dejstvija koi ne gi prezel<br />
izvr{itelot.<br />
798<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, pokraj drugite, temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija e i vladeeweto<br />
na pravoto.<br />
Spored ~l. 50 st. 2 od Ustavot, se garantira sudska za{tita na<br />
zakonitosta na poedine~ni akti na dr`avnata uprava i na drugite institucii<br />
{to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za izvr{uvawe, so ovoj zakon se ureduvaat<br />
pravilata spored koi izvr{itelite postapuvaat zaradi prisilno<br />
izvr{uvawe na sudska odluka koja glasi na ispolnuvawe na obvrska,<br />
osven ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno.Odredbite od ovoj zakon<br />
se primenuvaat i vrz prisilno izvr{uvawe na odluka donesena vo<br />
upravna postapka koja glasi na ispolnuvawe na pari~na obvrska, osven<br />
ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno, vrz prisilno izvr{uvawe<br />
na notarski ispravi i drugi izvr{ni ispravi predvideni so zakon,<br />
kako i na izvr{uvawe na brod i na vozduhoplov.<br />
Soglasno ~l. 3 st. 1 od Zakonot, izvr{itelot go sproveduva<br />
izvr{uvaweto.<br />
Izvr{itelot, zamenikot na izvr{itel i pomo{nikot na izvr-<br />
{itel, soglasno ~l. 11 st. 1 t. 6 od Zakonot za izvr{uvawe, se lica koi<br />
vr{at javni ovlastuvawa utvrdeni so zakon, imenuvani soglasno so<br />
odredbite na ovoj zakon, koi direktno odlu~uvaat za dejstvijata {to<br />
treba da se prezemat vo ramkite na nivnite ovlastuvawa, za da se sprovede<br />
izvr{nata odluka i da gi prezemat izvr{nite dejstvija;<br />
Soglasno ~l. 12 st. 1 od Zakonot, izvr{ni ispravi se:<br />
1) izvr{na sudska odluka i sudsko poramnuvawe;<br />
2) izvr{na odluka i poramnuvawe vo upravna postapka, ako glasat<br />
na ispolnuvawe na pari~na obvrska;<br />
3) izvr{na notarska isprava;<br />
3-a) zaklu~okot na izvr{itelot za utvrduvawe na tro{ocite na
izvr{uvaweto;<br />
3-b) re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava doneseno od notar i<br />
4) druga isprava koja kako izvr{na isprava e predvidena so<br />
zakon.<br />
Soglasno ~l. 17 od ovoj zakon, izvr{nata isprava e podobna za<br />
izvr{uvawe ako vo nea se nazna~eni doveritelot i dol`nikot, kako i<br />
predmetot, vidot, obemot i vremeto na ispolnuvaweto na obvrskata.<br />
Ako vo izvr{nata isprava ne e opredelen rokot za dobrovolno ispolnuvawe<br />
na obvrskata, izvr{itelot so pokana go povikuva dol`nikot vo<br />
rok od osum dena od denot na dostavuvaweto na pokanata da ja ispolni<br />
obvrskata utvrdena vo izvr{nata isprava.<br />
Soglasno ~l. 40 st. 1 od Zakonot za izvr{uvawe, izvr{itelot gi<br />
prezema slednive dejstvija: prima barawa za izvr{uvawe; vr{i dostava<br />
na sudski pismena; vr{i dostava na nalozi, zapisnici, zaklu~oci i drugi<br />
dokumenti koi proizleguvaat od vr{eweto na negovata rabota; vr{i<br />
legitimirawe na strankite i u~esnicite vo izvr{uvaweto; pribira<br />
podatoci za imotnata sostojba na dol`nikot vo funkcija na izvr{uvaweto;<br />
donesuva nalozi i zaklu~oci, sostavuva zapisnici, barawa i slu-<br />
`beni bele{ki, soglasno so odredbite na ovoj zakon; vr{i popis, procena,<br />
plenidba i proda`ba na podvi`ni predmeti, prava i nedvi`nosti,<br />
prima sredstva od dol`nikot, predava vo vladenie i raspredeluva<br />
sredstva; vr{i blokirawe na podvi`ni predmeti i nedvi`nosti zaradi<br />
ovozmo`uvawe na nivnata upotreba ili tro{ewe so stavawe na `ig<br />
na izvr{itelot; vr{i iseluvawe i drugi izvr{ni dejstvija potrebni<br />
za sproveduvawe na izvr{uvaweto opredeleni so zakon i podzakonski<br />
akti; vr{i objavuvawa vo sredstvata za javno informirawe; podnesuva<br />
barawa za postavuvawe na staratel do Centarot za socijalni raboti<br />
koga za posebni slu~ai adresata na dol`nikot e nepoznata ili nema zastapnik<br />
i vr{i i drugi dejstvija predvideni so zakon.<br />
Spored ~l. 40 st. 3 od Zakonot, pri prezemaweto na izvr{nite<br />
dejstvija, izvr{itelot gi izgotvuva nalozite, zaklu~ocite, zapisnicite,<br />
barawata, slu`benite bele{ki i drugi akti so forma i sodr`ina<br />
propi{ana od ministerot za pravda. Aktite koi ne se vo propi{ana<br />
forma i sodr`ina se smetaat za neva`e~ki.<br />
So ~l. 77 od Zakonot opredeleno e deka strankata ili u~esnikot<br />
koj {to smeta deka pri izvr{uvaweto se storeni nepravilnosti<br />
mo`e da podnese prigovor do pretsedatelot na snovniot sud na ~ija teritorija<br />
izvr{uvaweto, ili pak del od nego, se sproveduva. Pretsedatelot<br />
na sudot donesuva re{enie so koe mo`e prigovorot da go odbie<br />
ili da go usvoi. Pretsedatelot na sudot so re{enieto so koe go usvojuva<br />
prigovorot gi utvrduva storenite nepravilnosti i gi stava nadvor<br />
sila prezemenite izvr{ni dejstvija. Pretsedatelot na sudot so re{enieto<br />
ne mo`e da go zapre izvr{uvaweto, da ukinuva izvr{ni dejstvija,<br />
nitu da go zadol`uva izvr{itelot da prevzema izvr{ni dejstvija.<br />
799
Spored ~l. 77-a od Zakonot, protiv re{enieto na pretsedatelot<br />
na sudot, strankata ili u~esnikot imaat pravo da podnesata `alba do<br />
Apelacioniot sud, na ~ie podra~je se nao|a Osnovniot sud. @albata ne<br />
go zadr`uva izvr{uvaweto. Apelacioniot sud, odlu~uvaj}i po `albata,<br />
mo`e re{enieto da go potvrdi ili da go preina~i. Protiv pravosilnata<br />
odluka na sudot, ne se dozvoleni revizija i povtoruvawe na postapkata.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi i celinata na Zakonot<br />
proizleguva deka so nego se opredeleni pravilata spored koi<br />
izvr{itelite postapuvaat zaradi prisilno izvr{uvawe na sudskata<br />
odluka koja glasi na ispolnuvawe na obvrska, odluka donesena vo upravna<br />
postapka koja glasi na ispolnuvawe na pari~na obvrska, prisilno<br />
izvr{uvawe na notarski ispravi i drugi izvr{ni ispravi predvideni<br />
so zakon.<br />
Ponatamu od analizata prizleguva deka svojstvo na izvr{na<br />
isprava, pokraj drugite ima i zaklu~okot na izvr{itelot za utvrduvawe<br />
na tro{oci na izvr{uvawe, pri {to izvr{nata isprava, a vo konkretniov<br />
slu~aj zaklu~okot na izvr{itelot soglasno ~l. 17 od Zakonot, e<br />
podoben za izvr{uvawe ako vo nego se nazna~eni, doveritelot i dol`nikot,<br />
predmetot, vidot, obemot i vremeto na ispolnuvawe na obvrskata.<br />
Ako, pak, vo izvr{nata isprava ne e opredelen rokot za dobrovolno<br />
ispolnuvawe, izvr{itelot so pokana go povikuva dol`nikot vo<br />
rok od osum dena od dostavuvaweto na pokanata da ja ispolni obvrskata<br />
utvrdena vo izvr{nata isprava. Toa zna~i deka vo izvr{nata isprava<br />
bez ogled za koja izvr{na isprava se odnesuva od navedenite vo Zakonot,<br />
rokot na dobrovolno ispolnuvawe na obvrskata mora da e utvrden,<br />
odnosno, dokolku ne e utvrden izvr{itelot so pokana go povikuva dol-<br />
`nikot da ja ispolni obvrskata vo opredelen rok.<br />
Vidno, od analizata na ~l. 77 st. 1 i 77-a od Zakonot, proizleguva<br />
deka strankata ili u~esnikot koj {to smeta deka pri izvr{uvaweto<br />
se storni nepravilnosti ima pravo na prigovor do pretsedatelot<br />
na osnovniot sud na ~ija teritorija e izvr{uvaweto, a protiv re-<br />
{enieto na pretsedatelot strankata ima pravo na `alba do Apelacioniot<br />
sud na ~ie podra~je se nao|a osnovniot sud.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na celinata<br />
i oddelni odredbi od Zakonot, cenime deka navodite vo inicijativata<br />
deka so osporeniot ~len na strankata odnosno, dol`nikot ne<br />
mu e ostaven rok za dobrovolno ispolnuvawe na obvrskata i ne mu e<br />
obezbedena sudska za{tita se neosnovani, poradi {to ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za negovata soglasnost so ustavnite odredbi na koi se<br />
povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Pojasnuvawe: Od uvidot izvr{en vo spisite na podnositelot<br />
utvrdivme deka zaklu~okot za utvrduvawe na tro{oci za izvr{uvawe e<br />
izgotven na Obrazec 12 vo forma i sodr`ina propi{ana od minis-<br />
800
terot za pravda kako {to nalaga ~l. 40 st. 3 od Zakonot i vo koj e utvrden<br />
rok za dobrovolno ispolnuvawe na obvrskata.<br />
Faktot {to vo konkretniov slu~aj, pretsedatelot na Osnovniot<br />
sud vo Bitola so re{enie go otfrlil prigovorot na dol`nikot kako<br />
nedozvolen {to bilo potvrdeno i od Apelacioniot sud vo Bitola, {to<br />
vo su{tina bilo i povod da se podnese i predmetnata inicijativa, se<br />
pra{awa na primena na Zakonot {to ne e vo nadle`nost na Ustavniot<br />
sud.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 12 st. 1 t. 3-a od Zakonot za izvr{uvawe ("SV RM," br. 35/2005,<br />
50/2006, 129/2006, 8/2008, 83/2009, 50/2010, 83/2010, 88/2010 i 171/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 16 mart 2011 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 12 stav 1 to~ka 3-a od Zakonot za izvr{uvawe ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 35/2005, 50/2006, 129/2006, 8/2008, 83/2009,<br />
50/2010, 83/2010, 88/2010 i 171/2010).<br />
2. Goran Poposki advokat od Bitola na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese barawe za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 12 stav 1 to~ka 3-a od Zakonot ozna~en vo<br />
to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
~len od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 3 i so<br />
~len 50 stav 2 od Ustavot na Republika Makedonija. Ova od pri~ina<br />
{to vo osporeniot ~len bilo predvideno deka izvr{na isprava e i zaklu~okot<br />
na izvr{itelot za utvrduvawe na tro{ocite na izvr{uvawe,<br />
no vo ~lenovite od 13 do 16 od Zakonot vo koi se objasnuvala izvr{nosta<br />
na prethodnite tri vida na izvr{ni ispravi, voop{to ne se objasnuvala<br />
izvr{nost na zaklu~okot na izvr{itelot, nitu toa bilo napraveno<br />
so dodavawe na nov ~len.<br />
Spored toa podnositelot, smeta deka sprotivno e na vladeeweto<br />
na pravoto, zaklu~okot na izvr{itelot da stekne svojstvo na izvr{na<br />
isprava i vedna{ da se izvr{uva bez pravo na praven lek i bez da izmine<br />
rokot za dobrovolno ispolnuvawe kako {to bilo propi{ano za site<br />
drugi izvr{ni ispravi.<br />
801
Isto taka, za zaklu~okot na izvr{itelot ne bilo predvideno<br />
stavawe na potvrda na izvr{nost, pa se nametnuvalo pra{aweto kako<br />
bi se primenuvala odredbata od posledniot stav na ~len 12 za ukinuvawe<br />
na neosnovanata potvrda za izvr{nost na zaklu~okot na izvr{itelot,<br />
za koja potvrda se vodi smetka po slu`bena dol`nost od sudot<br />
odnosno organot. Toa zna~elo deka zaklu~okot za izvr{enite tro{oci<br />
za izvr{itelot za da stekne svojstvo na izvr{na isprava najprvo mora<br />
da bide predvideno pravoto na redoven praven lek i da pomine opredeleno<br />
vreme za dobrovolno izvr{uvawe.<br />
Sudskata za{tita na poedine~nite akti na instituciite {to<br />
vr{at javni ovlastuvawe kako {to e izvr{itelot, se garantira i so<br />
~len 50 stav 2 od Ustavot, {to zna~i bez predvidena sudska za{tita<br />
zaklu~okot ne mo`e da stane izvr{na isprava.<br />
So ogled na toa {to vo ~len 12 stav 1 to~ka 3-a nitu vo posledovatelnite<br />
~lenovi, nitu pak vo ~lenovite 86, 101 i 18 od Zakonot za<br />
izvr{uvawe ne bil predviden praven lek {to zna~i so osporeniot<br />
~len od Zakonot, na zaklu~okot so samoto donesuvawe mu se priznavalo<br />
svojstvo na izvr{na isprava, so {to na doveritelot i na dol`nikot ne<br />
mu bila dadena mo`nost preku redoven praven lek da ja proveri to~nosta<br />
na utvrdenata visina na tro{ocite za izvr{uvawe soglasno tarifata<br />
na izvr{itelite i da gi ospori presmetanite izvr{ni dejstvija<br />
koi ne gi prezel izvr{itelot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 12<br />
stav 1 to~ka 3-a od Zakonot, pokraj drugite, izvr{na isprava e i<br />
"Zaklu~okot na izvr{itelot za utvrduvawe na tro{oci na izvr{uvaweto."<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, pokraj drugite, temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija e i<br />
vladeeweto na pravoto.<br />
Spored ~len 50 stav 2 od Ustavot, se garantira sudska za{tita<br />
na zakonitosta na poedine~ni akti na dr`avnata uprava i na drugite<br />
institucii {to vr{at javni ovlastuvawa.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za izvr{uvawe, so ovoj zakon se ureduvaat<br />
pravilata spored koi izvr{itelite postapuvaat zaradi prisilno<br />
izvr{uvawe na sudska odluka koja glasi na ispolnuvawe na obvrska,<br />
osven ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno. Odredbite od ovoj zakon<br />
se primenuvaat i vrz prisilno izvr{uvawe na odluka donesena vo<br />
upravna postapka koja glasi na ispolnuvawe na pari~na obvrska, osven<br />
ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno, vrz prisilno izvr{uvawe<br />
na notarski ispravi i drugi izvr{ni ispravi predvideni so zakon,<br />
kako i na izvr{uvawe na brod i na vozduhoplov.<br />
Soglasno ~len 3 stav 1 od Zakonot, izvr{itelot go sproveduva<br />
izvr{uvaweto.<br />
Izvr{itelot, zamenikot na izvr{itel i pomo{nikot na izvr-<br />
{itel, soglasno ~len 11 stav 1 to~ka 6 od Zakonot za izvr{uvawe, se<br />
802
lica koi vr{at javni ovlastuvawa utvrdeni so zakon, imenuvani soglasno<br />
so odredbite na ovoj zakon, koi direktno odlu~uvaat za dejstvijata<br />
{to treba da se prezemat vo ramkite na nivnite ovlastuvawa, za da<br />
se sprovede izvr{nata odluka i da gi prezemat izvr{nite dejstvija;<br />
Soglasno ~len 12 stav 1 od Zakonot, izvr{ni ispravi se:<br />
1) izvr{na sudska odluka i sudsko poramnuvawe;<br />
2) izvr{na odluka i poramnuvawe vo upravna postapka, ako glasat<br />
na ispolnuvawe na pari~na obvrska;<br />
3) izvr{na notarska isprava;<br />
3-a) zaklu~okot na izvr{itelot za utvrduvawe na tro{ocite na<br />
izvr{uvaweto;<br />
3-b) re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava doneseno od notar i<br />
4) druga isprava koja kako izvr{na isprava e predvidena so zakon.<br />
Soglasno ~len 17 od ovoj zakon, izvr{nata isprava e podobna za<br />
izvr{uvawe ako vo nea se nazna~eni doveritelot i dol`nikot, kako i<br />
predmetot, vidot, obemot i vremeto na ispolnuvaweto na obvrskata.<br />
Ako vo izvr{nata isprava ne e opredelen rokot za dobrovolno ispolnuvawe<br />
na obvrskata, izvr{itelot so pokana go povikuva dol`nikot vo<br />
rok od osum dena od denot na dostavuvaweto na pokanata da ja ispolni<br />
obvrskata utvrdena vo izvr{nata isprava.<br />
Soglasno ~len 40 stav 1 od Zakonot za izvr{uvawe, izvr{itelot<br />
gi prezema slednive dejstvija: prima barawa za izvr{uvawe; vr{i<br />
dostava na sudski pismena; vr{i dostava na nalozi, zapisnici, zaklu-<br />
~oci i drugi dokumenti koi proizleguvaat od vr{eweto na negovata<br />
rabota; vr{i legitimirawe na strankite i u~esnicite vo izvr{uvaweto;<br />
pribira podatoci za imotnata sostojba na dol`nikot vo funkcija<br />
na izvr{uvaweto; donesuva nalozi i zaklu~oci, sostavuva zapisnici,<br />
barawa i slu`beni bele{ki, soglasno so odredbite na ovoj zakon; vr{i<br />
popis, procena, plenidba i proda`ba na podvi`ni predmeti, prava i<br />
nedvi`nosti, prima sredstva od dol`nikot, predava vo vladenie i raspredeluva<br />
sredstva; vr{i blokirawe na podvi`ni predmeti i nedvi`nosti<br />
zaradi ovozmo`uvawe na nivnata upotreba ili tro{ewe so stavawe<br />
na `ig na izvr{itelot; vr{i iseluvawe i drugi izvr{ni dejstvija<br />
potrebni za sproveduvawe na izvr{uvaweto opredeleni so zakon i<br />
podzakonski akti; vr{i objavuvawa vo sredstvata za javno informirawe;<br />
podnesuva barawa za postavuvawe na staratel do Centarot za<br />
socijalni raboti koga za posebni slu~ai adresata na dol`nikot e nepoznata<br />
ili nema zastapnik i vr{i i drugi dejstvija predvideni so<br />
zakon.<br />
Spored ~len 40 stav 3 od Zakonot, pri prezemaweto na izvr{-<br />
nite dejstvija, izvr{itelot gi izgotvuva nalozite, zaklu~ocite, zapisnicite,<br />
barawata, slu`benite bele{ki i drugi akti so forma i sodr`-<br />
803
ina propi{ana od ministerot za pravda. Aktite koi ne se vo propi{ana<br />
forma i sodr`ina se smetaat za neva`e~ki.<br />
So ~lenot 77 od Zakonot opredeleno e deka strankata ili u~esnikot<br />
koj {to smeta deka pri izvr{uvaweto se storeni nepravilnosti<br />
mo`e da podnese prigovor do pretsedatelot na snovniot sud na ~ija teritorija<br />
izvr{uvaweto, ili pak del od nego, se sproveduva. Pretsedatelot<br />
na sudot donesuva re{enie so koe mo`e prigovorot da go odbie<br />
ili da go usvoi. Pretsedatelot na sudot so re{enieto so koe go usvojuva<br />
prigovorot gi utvrduva storenite nepravilnosti i gi stava nadvor<br />
od sila prevzemenite izvr{ni dejstvija. Pretsedatelot na sudot so re-<br />
{enieto ne mo`e da go zapre izvr{uvaweto, da ukinuva izvr{ni dejstvija,<br />
nitu da go zadol`uva izvr{itelot da prevzema izvr{ni dejstvija.<br />
Spored ~lenot 77-a od Zakonot, protiv re{enieto na pretsedatelot<br />
na sudot, strankata ili u~esnikot imaat pravo da podnesata `alba<br />
do Apelacioniot sud, na ~ie podra~je se nao|a Osnovniot sud. @albata<br />
ne go zadr`uva izvr{uvaweto. Apelacioniot sud, odlu~uvaj}i po<br />
`albata, mo`e re{enieto da go potvrdi ili da go preina~i. Protiv<br />
pravosilnata odluka na sudot, ne se dozvoleni revizija i povtoruvawe<br />
na postapkata.<br />
Od analizata na navedenite zakonski odredbi i celinata na<br />
Zakonot proizleguva deka so nego se opredeleni pravilata spored koi<br />
izvr{itelite postapuvaat zaradi prisilno izvr{uvawe na sudskata<br />
odluka koja glasi na ispolnuvawe na obvrska, odluka donesena vo upravna<br />
postapka koja glasi na ispolnuvawe na pari~na obvrska, prisilno<br />
izvr{uvawe na notarski ispravi i drugi izvr{ni ispravi predvideni<br />
so zakon.<br />
Ponatamu od analizata prizleguva deka svojstvo na izvr{na<br />
isprava, pokraj drugite ima i zaklu~okot na izvr{itelot za utvrduvawe<br />
na tro{oci na izvr{uvawe, pri {to izvr{nata isprava, a vo konkretniov<br />
slu~aj zaklu~okot na izvr{itelot soglasno ~lenot 17 od Zakonot,<br />
e podoben za izvr{uvawe ako vo nego se nazna~eni, doveritelot i<br />
dol`nikot,predmetot, vidot, obemot i vremeto na ispolnuvawe na obvrskata.<br />
Ako, pak, vo izvr{nata isprava ne e opredelen rokot za dobrovolno<br />
ispolnuvawe, izvr{itelot so pokana go povikuva dol`nikot<br />
vo rok od osum dena od dostavuvaweto na pokanata da ja ispolni obvrskata<br />
utvrdena vo izvr{nata isprava. Toa zna~i deka vo izvr{nata<br />
isprava bez ogled za koja izvr{na isprava se odnesuva od navedenite vo<br />
Zakonot, rokot na dobrovolno ispolnuvawe na obvrskata mora da e utvrden,<br />
odnosno, dokolku ne e utvrden izvr{itelot so pokana go povikuva<br />
dol`nikot da ja ispolni obvrskata vo opredelen rok.<br />
Od analizata na ~lenovite 77 stav 1 i 77-a od Zakonot, proizleguva<br />
deka strankata ili u~esnikot koj {to smeta deka pri izvr{uvaweto<br />
se storni nepravilnosti ima pravo na prigovor do pretsedatelot<br />
na osnovniot sud na ~ija teritorija e izvr{uvaweto ,a protiv re-<br />
804
{enieto na pretsedatelot strankata ima pravo na `alba do Apelacioniot<br />
sud na ~ie podra~je se nao|a osnovniot sud.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na celinata<br />
i oddelni odredbi od Zakonot, Sudot oceni deka navodite vo inicijativata<br />
deka so osporeniot ~len na strankata odnosno, dol`nikot<br />
ne mu e ostaven rok za dobrovolno ispolnuvawe na obvrskata i ne mu e<br />
obezbedena sudska za{tita se neosnovani, poradi {to ne go postavi<br />
pra{aweto za negovata soglasnost so ustavnite odredbi na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
805
806
60. U. br. 133/2010 (23. 03. 2011)<br />
Osporeni akti<br />
^len 154 st. 2 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("SV<br />
RM," br. 2/2006 i 57/2010), i Pravilnikot za vremeto {to treba da go<br />
pomine i uslovite {to treba da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata<br />
od opredelen vid ili vo soodvetno oddelenie na ustanovata od<br />
op{t vid, br. 07-981/1 od 11. 11. 2007 godina ("SV RM," br. 123/2007), donesen<br />
od direktorot na Upravata za izvr{uvawe na sankciite.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, vremeto {to trebalo da go<br />
pomine i uslovite {to trebalo da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata<br />
od opredelen vid vo soodvetno oddelenie ili vo soodvetno<br />
oddelenie na ustanovata od op{t vid mo`elo da se opredeluva isklu-<br />
~ivo so zakon i so op{t akt {to go donel direktorot na Upravata,<br />
kako {to bilo predvideno so osporenata zakonska odredba. Imeno, toa<br />
bilo taka za{to organite na dr`avnata uprava rabotite od svojata<br />
nadle`nost gi vr{ele samostojno, no samo vrz osnova i vo ramkite na<br />
Ustavot i zakonite, a ne i vrz osnova na svoite podzakonski akti, koi<br />
tie ne gi donesuvale i tie gi sproveduvale, izvr{uvale. Spored toa, so<br />
osporenata zakonska odredba bile povredeni ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51,<br />
~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vo navodite na inicijativata se naveduva i toa deka so ogled na<br />
toa {to osporeniot Pravilnik bil donesen vrz osnova na osporenata<br />
zakonska odredba, istiot ne bil vo soglasnost so navedenite ustavni<br />
odredbi, Zakonot za izvr{uvawe na sankciite i ~l. 61 st. 2 od Zakonot<br />
za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava.<br />
Poradi toa so inicijativata se bara da se povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 154 st. 2 od Zakonot za izvr{uvawe na<br />
sankciite i zakonitosta na Pravilnikot za vremeto {to treba da go<br />
pomine i uslovite {to treba da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata<br />
od opredelen vid ili vo soodvetno oddelenie na ustanovata od<br />
op{t vid.<br />
807
Sodr`ina na osporenite akti<br />
^len 154 stav 2<br />
(1) Osudenite lica vo tekot na izdr`uvaweto na kaznata, zavisno<br />
od rezultatite na vospituvaweto, povedenieto i zalagaweto vo rabotata,<br />
mo`at da progresiraat od ustanova od zatvoren vo poluotvoren<br />
ili otvoren vid, odnosno vo soodvetnite oddelenija na istata ustanova,<br />
a po nivno barawe, osudenite lica mo`at da progresiraat od ustanova<br />
od poliberalen vid vo otvoreno ili poluotvoreno oddelenie na<br />
ustanova od postrog vid ili pak od edna vo druga ustanova od ist vid,<br />
dokolku postojat osnovani pri~ini {to }e pridonesat za nivna pouspe{na<br />
resocijalizacija.<br />
(2) Pobliski odredbi za vremeto {to treba da go pomine i uslovite<br />
{to treba da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata od opredelen<br />
vid ili vo soodvetno oddelenie na ustanovata od op{t vid, se opredeluvaat<br />
so ovoj zakon i so op{tiot akt {to go donesuva direktorot na<br />
Upravata. (osporen stav)<br />
Pravilnikot za vremeto {to treba da go pomine i uslovite {to<br />
treba da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata od opredelen vid ili<br />
vo soodvetno oddelenie na ustanovata od op{t vid, br. 07-981/1 od 11.<br />
11. 2007 godina ("SV RM," br. 123/2007), donesen od direktorot na<br />
Upravata za izvr{uvawe na sankciite.<br />
808<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud so Re{enie U.br. 153/1995 od 1 juni 1995 godina ne<br />
povede postapka za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot<br />
za vremeto i na~inot na upatuvawe na regrutite na otslu-<br />
`uvawe na voeniot rok, odlagaweto i prekinot na slu`eweto na voeniot<br />
rok i otpu{taweto na vojnicite od postojaniot sostav na Armijata<br />
na Republika Makedonija ("SV RM," br. 34/1992).<br />
Vo obrazlo`enieto na Re{enieto Sudot navel deka: Organizacijata<br />
i rabotata na organite na dr`avnata uprava, a vo tie ramki i<br />
nivnite nadle`nosti, se utvrduvaat so zakon, imaj}i ja predvid nivnata<br />
ustavna polo`ba, kako del od izvr{nata vlast. Vo soglasnost so<br />
taa polo`ba, spord misleweto na Sudot, organite na dr`avnata uprava<br />
mo`at da bidat ovlasteni da donesuvaat propisi so koi se razrabotuvaat<br />
zakonski odredbi zaradi nivno izvr{uvawe, pri {to zakonot na<br />
~ie izvr{uvawe tie se odnesuvaat, mora da gi sodr`i osnovite za ureduvawe<br />
na odnosite, kako i ramkite na ovlastuvaweto na organot na<br />
dr`avnata uprava.<br />
Vo konkretniov slu~aj, Sudot oceni deka ministerot za odbrana<br />
ima zakonsko ovlastuvawe za donesuvawe na osporeniot pravilnik i<br />
deka vo Zakonot se sodr`ani osnovi za ureduvawe na odnosite {to se<br />
predmet na ureduvawe na Pravilnikot, poradi {to ne mo`e da se post-
avi pra{aweto za negovata soglasnost so Ustavot i Zakonot za<br />
odbrana.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna,<br />
izvr{na i sudska se utvrdeni kako temelni vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~l. 95 od Ustavot, dr`avnata uprava ja so~inuvaat ministerstva<br />
i drugi organi na upravata i organizacii utvrdeni so zakon.<br />
Spored st. 2 od ovoj ~len, se zabranuva politi~ko organizirawe i<br />
dejstvuvawe vo organite na dr`avnata uprava. Spored st. 3 od ovoj ~len,<br />
organizacijata i rabotata na organite na dr`avnata uprava se ureduvaat<br />
so zakon {to se donesuva so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od<br />
vkupniot broj pratenici.<br />
Soglasno ~l. 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Soglasno ~l. 1 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("SV<br />
RM," br. 2/2006 i 57/2010) e uredeno izvr{uvaweto na sankciite izre~eni<br />
za krivi~ni dela i prekr{oci. Spored st. 2 od ovoj ~len, sankcii<br />
izre~eni za krivi~ni dela ~ie izvr{uvawe se ureduva so ovoj zakon se<br />
kaznite, alternativnite merki, merkite na bezbednost i vospitnite<br />
merki. Spored st. 3 od ovoj ~len, sankcii izre~eni za prekr{oci ~ie<br />
izvr{uvawe se ureduva so ovoj zakon se kaznite, merkite na bezbednost<br />
i vospitnite merki.<br />
Osnovnite prava na osudenite lica na kazna zatvor im se zagarantirani<br />
so Krivi~niot zakonik na Republika Makedonija i so Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite, a na~inot na nivno ostvaruvawe se<br />
regulira so ku}nite redovi na ustanovite i drugite podzakonski akti.<br />
Spored navedenite zakonski odredbi osudenite lica imaat pravo<br />
na: pristojno smestuvawe (~l. 102-104); obleka i postelnina (~l. 105-<br />
107); li~na higiena na osudenite lica (~l. 108); ishrana na osudenite<br />
lica (~l. 109 i 110); odmor na osudenite lica (~l. 111 i 112); rabota na<br />
osudenite lica (~l. 113-122); penzisko osiguruvawe na osudenite lica<br />
(~l. 123); besplatna zdravstvena za{tita na osudenite lica (~l. 124-<br />
134); obrazovanie na osudenite lica (~l. 135-137); slobodni aktivnosti,<br />
sport i rekreacija na osudenite lica (~l. 138 i 139); vospitna rabota<br />
so osudenite lica (~l. 140); zadovoluvawe na verskite potrebi na osudenite<br />
lica (~l. 141); kontakti so nadvore{niot svet na osudenite<br />
809
lica (dopi{uvawe, telefonirawe, poseti, primawe na pratki (~l. 142-<br />
151) itn.<br />
Spored ~l. 37 st. 1 od Zakonot, celta na izvr{uvaweto na kaznata<br />
zatvor e osposobuvawe na osudenite lica da se vklu~at vo op{testvoto<br />
so najdobri izgledi za samostoen `ivot vo soglasnost so zakon.<br />
Spored st. 2 od istiot ~len, zaradi postignuvawe na celta na izvr{uvaweto<br />
na kaznata zatvor kaj osudenite lica se razviva ~uvstvoto na<br />
odgovornost i se pottiknuvaat da go prifatat i aktivno da u~estvuvaat<br />
vo tretmanot za vreme na izvr{uvaweto na kaznata, motiviran i naso-<br />
~en kon prevospituvawe i razvivawe na pozitivnite karakterni osobini<br />
i sposobnosti {to go zabrzuva uspe{noto vra}awe vo op{testvoto.<br />
Resocijalizacijata na osudeni lica mo`e da se definira kako<br />
sovremena teoretska misla i prakti~na akcija od koja se o~ekuva da go<br />
izmeni kvalitetot na li~nosta na osudeniot, odnosno da se otelotvori<br />
vo opredelena psihosocijalna sostojba {to ima svojstvo da go vrati vo<br />
slobodnata zaednica so zajaknati socijalno eti~ki sva}awa sprema<br />
raznovidnite vlijanija {to vodat kon kriminalni i delikventni povedenija.<br />
Procesite na vospituvawe i prevospituvawe na osudenite lica<br />
se ostvaruvaat vo penitercijalni ustanovi so primena na soodvetni vospitni<br />
(edukativni) i prevospitni (reedukativni) merki na tretman.<br />
Soglasno ~l. 153 st. 1 od ovoj Zakon, za dobro povedenie i zalagawe<br />
vo rabotata, kako i za pottiknuvawe na dobro odnesuvawe i za razvivawe<br />
na ~uvstvo za odgovornost i za interes i sorabotka vo tretmanot<br />
{to se sproveduva vo ustanovata, mo`at da im se dadat oddelni pogodnosti<br />
kako {to se osobeno: prodol`eni poseti ili poseti bez nadzor<br />
vo prostoriite na ustanovata; prestoj so bra~en ili vonbra~en<br />
drugar vo posebna prostorija bez nadzor; poseti nadvor od prostoriite<br />
na ustanovata; sloboden izlez od ustanovata do 7 ~asa; otsustvo do 15<br />
dena vo tekot na godinata, so toa {to otsustvoto vo tekot na mesecot<br />
ne mo`e da bide podolgo od tri dena i celosno ili delumno koristewe<br />
na odmorot nadvor od ustanovata.<br />
Za da se olesni sproveduvaweto na procesot na resocijalizacija<br />
na osudenite lica se vr{i klasifikacija na osudenite lica.<br />
Klasifikacijata mo`e da se definira kako sredstvo (pomo{en<br />
instrument) za ostvaruvawe (prakti~no sproveduvawe na izvr{enata<br />
individualizacija ili metod na podelba na osudenite lica po kazneno<br />
popravni ustanovi i vo grupi vnatre vo niv, so cel da se sozdadat<br />
pogodni uslovi za individualni tretman, no zaradi spre~uvawe na me-<br />
|usebni {tetni vlijanija ("kriminalna infekcija") kaj zatvorenicite<br />
i odr`uvawe na disciplina.<br />
Po izvr{enoto prou~uvawe na li~nosta osudenite lica se rasporeduvaat<br />
po oddelenija vo koi spored nivnite karakteristiki e mo-<br />
`na primena na istovidni merki na tretman. Me|utoa, site osudeni<br />
lica ne se podednakvo fleksibilni li~nosti koi vedna{ i bez pos-<br />
810
ledici mo`at da se prilagodat na novonastanata sostojba i prognozata<br />
od izvr{enata opservacija na osudenite lica ne mo`at nikoga{ da se<br />
smetaat za kone~ni. Poradi toa vo kazneno popravnite ustanovi postoi<br />
mo`nost za prerasporeduvawe (reklasifikacija) na osudenite<br />
lica od edno vo drugo oddelenie vo ustanovata, ili pak od edna vo druga<br />
kazneno popravna ustanova.<br />
Taa intervencija se dopu{ta so ~l. 154 od Zakonot za izvr{uvawe<br />
na sankciite kade e predvideno deka osudenite lica vo tekot na<br />
izdr`uvaweto na kaznata, zavisno od rezultatite na vospituvaweto,<br />
povedenieto i zalagaweto vo rabotata, mo`at da progresiraat od ustanova<br />
od zatvoren vo poluotvoren ili otvoren vid, odnosno vo soodvetnite<br />
oddelenija na istata ustanova, a po nivno barawe, osudenite lica<br />
mo`at da progresiraat od ustanova od poliberalen vid vo otvoreno<br />
ili poluotvoreno oddelenie na ustanova od postrog vid ili pak po<br />
edna vo druga ustanova od ist vid, dokolku postojat osnovani pri~ini<br />
{to }e pridonesat za nivna pouspe{na resocijalizacija.<br />
Vo st. 2 od ~lenot 154 od Zakonot e predvideno deka pobliski<br />
odredbi za vremeto {to treba da go pomine i uslovite {to treba da gi<br />
ispolni osudenoto lice vo ustanovata od opredelen vid ili vo soodvetno<br />
oddelenie na ustanovata od op{t vid, se opredeluvaat so Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite i so op{tiot akt {to go donesuva direktorot<br />
na Upravata.<br />
Reklasifikacija me|utoa mo`e da se izvede i vo obratna nasoka<br />
kon takanare~eno reprogresirawe na osudeno lice. Spored ~l. 156 st. 1<br />
od Zakonot, ako osudenoto lice so svoeto povedenie i odnosot kon rabotata<br />
ne ja opravda doverbata za upatuvawe ili progresirawe vo ustanova<br />
od poliberalen vid, mo`e da bide vrateno od ustanovata so poliberalen<br />
vid vo ustanova od postrog vid, odnosno vo soodvetno oddelenie<br />
na istata ustanova.<br />
Progresiraweto na osudeni lica ne pretstavuva pravo na osudenite<br />
lica. Toa pretstavuva reklasifikacija na osudenite lica koi vo<br />
zavisnost od rezultatite na procesot na resocijalizacija, izdr`aniot<br />
del od kaznata, pridr`uvaweto na ku}niot red na ustanovata i zalagawata<br />
vo rabotata na osudenoto lice imaat mo`nost da progresiraat<br />
kako {to e predvideno vo Zakonot vo izvr{uvaweto na sankciite i<br />
Pravilnikot za vremeto {to treba da go pomine i uslovite {to treba<br />
da gi ispolni osudenoto lice vo ustanova od opredelen vid ili vo oddelenie<br />
na ustanovata od op{t vid.<br />
Spored ~l. 155 st. 1 od Zakonot, za progresirawe na osudenite<br />
lica od edna vo druga ustanova odlu~uva direktorot na Upravata po<br />
predlog na direktorot na ustanovata ili po barawe na osudenoto lice.<br />
Za progresirawe na osudenite lica od edno vo drugo oddelenie vo ustanovata,<br />
pod uslovite odlu~uva direktorot na ustanovata.<br />
So ogled na toa {to osporeniot ~l. 154 od Zakonot kako i Pravilnikot<br />
(vo celina) se vo soglasnost so citiranite odredbi od Usta-<br />
811
vot, smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost<br />
so Ustavot se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 154 st. 2 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("SV RM," br. 2/<br />
2006 i 57/2010)<br />
3. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na<br />
Pravilnikot za vremeto {to treba da go pomine i uslovite {to treba<br />
da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata od opredelen vid ili vo soodvetno<br />
oddelenie na ustanovata od op{t vid, br. 07-981/1 od 11. 11.<br />
2007 godina ("SV RM," br. 123/2007), donesen od direktorot na Upravata<br />
za izvr{uvawe na sankciite.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na<br />
~len 110 od Ustavot na Republika Makedonija i 71 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 23 mart 2011 godina,<br />
donese<br />
812<br />
R E [ E N I E<br />
NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na: a)<br />
~len 154 stav 2 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 2/2006 i 57/2010), i<br />
b) Pravilnikot za vremeto {to treba da go pomine i uslovite<br />
{to treba da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata od opredelen<br />
vid ili vo soodvetno oddelenie na ustanovata od op{t vid, broj 07-981/<br />
1 od 11 septemvri 2007 godina ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 123/2007), donesen od direktorot na Upravata za izvr-<br />
{uvawe na sankciite.<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot i Pravilnikot ozna~en vo to-<br />
~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, vremeto {to trebalo da go<br />
pomine i uslovite {to trebalo da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata<br />
od opredelen vid vo soodvetno oddelenie ili vo soodvetno oddelenie<br />
na ustanovata od op{t vid mo`elo da se opredeluva isklu~ivo so<br />
zakon i so op{t akt {to go donel direktorot na Upravata, kako {to<br />
bilo predvideno so osporenata zakonska odredba. Imeno, toa bilo taka<br />
bidej}i organite na dr`avnata uprava rabotite od svojata nadle`nost<br />
gi vr{ele samostojno, no samo vrz osnova i vo ramkite na Ustavot i<br />
zakonite, a ne i vrz osnova na svoite podzakonski akti, koi tie ne gi<br />
donesuvale i tie gi sproveduvale, izvr{uvale. Spored toa, so ospore-
nata zakonska odredba bile povredeni ~len 8 stav 1 alineite 3 i 4,<br />
~len 51, ~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Istotaka, vo navodite na inicijativata se naveduva deka so<br />
ogled na toa {to osporeniot Pravilnik bil donesen vrz osnova na<br />
osporenata zakonska odredba, istiot ne bil vo soglasnost so navedenite<br />
ustavni odredbi, Zakonot za izvr{uvawe na sankciite i ~len 61<br />
stav 2 od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata<br />
uprava.<br />
Poradi toa so inicijativata se bara da se povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~len 154 stav 2 od Zakonot za izvr{uvawe<br />
na sankciite i zakonitosta na Pravilnikot za vremeto {to treba da<br />
go pomine i uslovite {to treba da gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata<br />
od opredelen vid ili vo soodvetno oddelenie na ustanovata od<br />
op{t vid.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~lenot 154 stav 1 od Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite e predvideno deka osudenite lica vo<br />
tekot na izdr`uvaweto na kaznata, zavisno od rezultatite na<br />
vospituvaweto, povedenieto i zalagaweto vo rabotata, mo`at da<br />
progresiraat od ustanova od zatvoren vo poluotvoren ili otvoren vid,<br />
odnosno vo soodvetnite oddelenija na istata ustanova, a po nivno<br />
barawe, osudenite lica mo`at da progresiraat od ustanova od poliberalen<br />
vid vo otvoreno ili poluotvoreno oddelenie na ustanova od postrog<br />
vid ili pak od edna vo druga ustanova od ist vid, dokolku postojat<br />
osnovani pri~ini {to }e pridonesat za nivna pouspe{na resocijalizacija.<br />
Spored stavot 2 od istiot ~len, pobliski odredbi za vremeto<br />
{to treba da go pomine i uslovite {to treba da gi ispolni osudenoto<br />
lice vo ustanovata od opredelen vid ili vo soodvetno oddelenie na<br />
ustanovata od op{t vid, se opredeluvaat so ovoj zakon i so op{tiot akt<br />
{to go donesuva direktorot na Upravata.<br />
Sudot na sednicata istotaka utvrdi deka Pravilnikot za vremeto<br />
{to treba da go pomine i uslovite {to treba da gi ispolni osudenoto<br />
lice vo ustanovata od opredelen vid ili vo soodvetno oddelenie<br />
na ustanovata od op{t vid sodr`i 13 ~lenovi koi se rasporedeni<br />
vo tri glavi i toa Glava prva - Op{ta odredba, ~len 1. Glava vtora-<br />
Progresirawe gi sodr`i ~lenovite 2-11 i Glava treta - Preodni i zavr{ni<br />
odredbi ~lenovite 12 i 13.<br />
4. Soglasno ~len 8 stav 1 alinei 3 i 4 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata vlast na<br />
zakonodavna, izvr{na i sudska se utvrdeni kako temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~len 95 od Ustavot, dr`avnata uprava ja so~inuvaat<br />
ministerstva i drugi organi na upravata i organizacii utvrdeni so za-<br />
813
kon. Spored stav 2 od ovoj ~len, se zabranuva politi~ko organizirawe<br />
i dejstvuvawe vo organite na dr`avnata uprava. Spored stav 3 od ovoj<br />
~len, organizacijata i rabotata na organite na dr`avnata uprava se<br />
ureduvaat so zakon {to se donesuva so dvotretinsko mnozinstvo glasovi<br />
od vkupniot broj pratenici.<br />
Soglasno ~len 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Soglasno ~len 1 od Zakonot za izvr{uvawe na sankciite ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 2/2006 i 57/2010) e uredeno<br />
izvr{uvaweto na sankciite izre~eni za krivi~ni dela i prekr{oci.<br />
Spored stav 2 od ovoj ~len, sankcii izre~eni za krivi~ni dela ~ie izvr{uvawe<br />
se ureduva so ovoj zakon se kaznite, alternativnite merki,<br />
merkite na bezbednost i vospitnite merki. Spored stav 3 od ovoj ~len,<br />
sankcii izre~eni za prekr{oci ~ie izvr{uvawe se ureduva so ovoj zakon<br />
se kaznite, merkite na bezbednost i vospitnite merki.<br />
Osnovnite prava na osudenite lica na kazna zatvor im se zagarantirani<br />
so Krivi~niot zakonik na Republika Makedonija i so Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite, a na~inot na nivno ostvaruvawe se<br />
regulira so ku~nite redovi na ustanovite i drugite podzakonski akti.<br />
Spored navedenite zakonski odredbi osudenite lica imaat pravo<br />
na: pristojno smestuvawe (~lenovite 102-104); obleka i postelnina<br />
(~lenovite 105-107); li~na higiena na osudenite lica (~len 108); ishrana<br />
na osudenite lica (~lenovite 109 i 110); odmor na osudenite lica<br />
(~lenovite 111 i 112); rabota na osudenite lica (~lenovite 113-122);<br />
penzisko osiguruvawe na osudenite lica (~len 123); besplatna zdravstvena<br />
za{tita na osudenite lica (~lenovite 124-134); obrazovanie na<br />
osudenite lica (~lenovite 135-137); slobodni aktivnosti, sport i rekreacija<br />
na osudenite lica (~lenovite 138 i 139); vospitna rabota so<br />
osudenite lica (~len 140); zadovoluvawe na verskite potrebi na osudenite<br />
lica (~len 141); kontakti so nadvore{niot svet na osudenite lica<br />
(dopi{uvawe, telefonirawe, poseti, primawe na pratki) (~lenovite<br />
142-151) itn.<br />
Spored ~len 37 stav 1 od Zakonot, celta na izvr{uvaweto na kaznata<br />
zatvor e osposobuvawe na osudenite lica da se vklu~at vo op{testvoto<br />
so najdobri izgledi za samostoen `ivot vo soglasnost so zakon.<br />
Spored stav 2 od istiot ~len, zaradi postignuvawe na celta na izvr-<br />
{uvaweto na kaznata zatvor kaj osudenite lica se razviva ~uvstvoto na<br />
odgovornost i se pottiknuvaat da go prifatat i aktivno da u~estvuvaat<br />
vo tretmanot za vreme na izvr{uvaweto na kaznata, motiviran i naso~en<br />
kon prevospituvawe i razvivawe na pozitivnite karakterni osobini<br />
i sposobnosti {to go zabrzuva uspe{noto vra}awe vo op{testvoto.<br />
Resocijalizacijata na osudeni lica mo`e da se definira kako<br />
814
sovremena teoretska misla i prakti~na akcija od koja se o~ekuva da go<br />
izmeni kvalitetot na li~nosta na osudeniot odnosno da se otelotvori<br />
vo opredelena psihosocijalna sostojba {to ima svojstvo da go vrati vo<br />
slobodnata zaednica so zajaknati socijalno eti~ki sva}awa sprema raznovidnite<br />
vlijanija {to vodat kon kriminalni i delikventni povedenija.<br />
Procesite na vospituvawe i prevospituvawe na osudenite lica<br />
se ostvaruvaat vo penitercijalni ustanovi so primena na soodvetni vospitni<br />
(edukativni) i prevospitni (reedukativni) merki na tretman.<br />
Soglasno ~len 153 stav 1 od ovoj Zakon, za dobro povedenie i zalagawe<br />
vo rabotata, kako i za pottiknuvawe na dobro odnesuvawe i za<br />
razvivawe na ~uvstvo za odgovornost i za interes i sorabotka vo tretmanot<br />
{to se sproveduva vo ustanovata, mo`at da im se dadat oddelni<br />
pogodnosti kako {to se osobeno: prodol`eni poseti ili poseti bez nadzor<br />
vo prostoriite na ustanovata; prestoj so bra~en ili vonbra~en<br />
drugar vo posebna prostorija bez nadzor; poseti nadvor od prostoriite<br />
na ustanovata; sloboden izlez od ustanovata do 7 ~asa; otsustvo do 15<br />
dena vo tekot na godinata, so toa {to otsustvoto vo tekot na mesecot<br />
ne mo`e da bide podolgo od tri dena i celosno ili delumno koristewe<br />
na odmorot nadvor od ustanovata.<br />
Za da se olesni sproveduvaweto na procesot na resocijalizacija<br />
na osudenite lica se vr{i klasifikacija na osudenite lica.<br />
Klasifikacijata mo`e da se definira kako sredstvo (pomo{en<br />
instrument) za ostvaruvawe (prakti~no sproveduvawe na izvr{enata<br />
individualizacija ili metod na podelba na osudenite lica po kazneno<br />
popravni ustanovi i vo grupi vnatre vo niv, so cel da se sozdadat pogodni<br />
uslovi za individualni tretman, no zaradi spre~uvawe na me|usebni<br />
{tetni vlijanija („kriminalna infekcija“) kaj zatvorenicite i<br />
odr`uvawe na disciplina.<br />
Po izvr{enoto prou~uvawe na li~nosta osudenite lica se rasporeduvaat<br />
po oddelenija vo koi spored nivnite karakteristiki e mo-<br />
`na primena na istovidni merki na tretman. Me|utoa site osudeni<br />
lica ne se podednakvo fleksibilni li~nosti koi vedna{ i bez posledici<br />
mo`at da se prilagodat na novonastanata sostojba i prognozata od<br />
izvr{enata opservacija na osudenite lica ne mo`at nikoga{ da se smetaat<br />
za kone~ni. Poradi toa vo kazneno popravnite ustanovi postoi<br />
mo`nost za prerasporeduvawe (reklasifikacija) na osudenite lica od<br />
edno vo drugo oddelenie vo ustanovata, ili pak od edna vo druga kazneno<br />
popravna ustanova.<br />
Taa intervencija se dopu{ta so ~len 154 od Zakonot za izvr{uvawe<br />
na sankciite kade e predvideno deka osudenite lica vo tekot na<br />
izdr`uvaweto na kaznata, zavisno od rezultatite na vospituvaweto,<br />
povedenieto i zalagaweto vo rabotata, mo`at da progresiraat od ustanova<br />
od zatvoren vo poluotvoren ili otvoren vid, odnosno vo soodvetnite<br />
oddelenija na istata ustanova, a po nivno barawe, osudenite lica<br />
mo`at da progresiraat od ustanova od poliberalen vid vo otvoreno<br />
815
ili poluotvoreno oddelenie na ustanova od postrog vid ili pak po<br />
edna vo druga ustanova od ist vid, dokolku postojat osnovani pri~ini<br />
{to }e pridonesat za nivna pouspe{na resocijalizacija.<br />
Vo stavot 2 od ~lenot 154 od Zakonot e predvideno deka pobliski<br />
odredbi za vremeto {to treba da go pomine i uslovite {to treba da<br />
gi ispolni osudenoto lice vo ustanovata od opredelen vid ili vo soodvetno<br />
oddelenie na ustanovata od op{t vid, se opredeluvaat so Zakonot<br />
za izvr{uvawe na sankciite i so op{tiot akt {to go donesuva direktorot<br />
na Upravata.<br />
Reklasifikacija me|utoa mo`e da se izvede i vo obratna nasoka<br />
kon takanare~eno reprogresirawe na osudeno lice. Spored ~len 156<br />
stav 1 od Zakonot, ako osudenoto lice so svoeto povedenie i odnosot<br />
kon rabotata ne ja opravda doverbata za upatuvawe ili progresirawe<br />
vo ustanova od poliberalen vid, mo`e da bide vrateno od ustanovata so<br />
poliberalen vid vo ustanova od postrog vid, odnosno vo soodvetno<br />
oddelenie na istata ustanova.<br />
Progresiraweto na osudeni lica ne pretstavuva pravo na osudenite<br />
lica. Toa pretstavuva reklasifikacija na osudenite lica koi vo<br />
zavisnost od rezultatite na procesot na resocijalizacija, izdr`aniot<br />
del od kaznata, pridr`uvaweto na ku}niot red na ustanovata i zalagawata<br />
vo rabotata na osudenoto lice imaat mo`nost da progresiraat<br />
kako {to e predvideno vo Zakonot vo izvr{uvaweto na sankciite i<br />
Pravilnikot za vremeto {to treba da go pomine i uslovite {to treba<br />
da gi ispolni osudenoto lice vo ustanova od opredelen vid ili vo<br />
oddelenie na ustanovata od op{t vid.<br />
Spored ~len 155 stav 1 od Zakonot, za progresirawe na osudenite<br />
lica od edna vo druga ustanova odlu~uva direktorot na Upravata po<br />
predlog na direktorot na ustanovata ili po barawe na osudenoto lice.<br />
Za progresirawe na osudenite lica od edno vo drugo oddelenie vo ustanovata,<br />
pod uslovite odlu~uva direktorot na ustanovata.<br />
So ogled na toa {to osporeniot ~len 154 od Zakonot kako i<br />
Pravilnikot (vo celina) se vo soglasnost so citiranite odredbi od<br />
Ustavot, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nivnata<br />
soglasnost so Ustavot, i navodite vo inicijativata se neosnovani.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Trendafil<br />
Ivanovski, d-r Nata{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta,<br />
Liljana Ingilizova Ristova, Vera Markova, Igor Spirovski, d-r<br />
Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
816
61. U. br. 47/2011 (6. 04. 2011)<br />
Predmet na baraweto<br />
Za{tita na slobodite i pravata od ~len 110 alineja 3 od Ustavot,<br />
povredeni so Re{enie na Apelacioniot sud Skopje, Ro`. br. 1629/<br />
08 od 29 oktomvri 2008 godina.<br />
Podnositeli na baraweto<br />
Tawa Gruevska i Nace Gruevski od Skopje, preku polnomo{nik<br />
advokat Toni Menkinoski od Skopje<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo baraweto, diskriminacijata vo konkretniot<br />
slu~aj bila nepovolnoto postapuvawe na Apelacioniot sud Skopje<br />
so osporenoto re{enie, koe kako rezultat imalo odzemawe, naru{uvawe<br />
ili limitirawe na ednakvoto priznavawe, u`ivawe ili praktikuvawe<br />
na ~ovekovite prava i bazi~ni slobodi na podnositelite na baraweto.<br />
Diskriminacijata i neednakviot tretman bil izrazen preku slednite<br />
pri~ini i fakti:<br />
1. Vrz osnova na izvr{na isprava - presuda RS@. br. 1994/07 od 3<br />
januari 2008 godina na Apelacioniot sud Skopje, po barawe za sproveduvawe<br />
na izvr{uvawe na doveritelite Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
od Skopje, izvr{itelot Blagoja Nikolovski od Skopje izdal nalog za<br />
vra}awe na rabotnik na rabota ili doveruvawe na raboti {to rabotnikot<br />
gi vr{el porano, I. br. 181/08 od 1 avgust 2008 godina, so koj se<br />
nalo`uva na rabotodavecot AD KJUBI Makedonija Skopje, vo rok od<br />
15 dena da postapi spored izvr{nata isprava so koja mu e nalo`eno rabotnicite<br />
Tawa Gruevska i Nace Gruevski da gi vrati na rabota na rabotni<br />
mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka. So Re{enie<br />
Ro`. br. 1629/08 od 29 oktomvri 2008 godina, Apelacioniot sud prezemenite<br />
izvr{ni dejstvija gi stava von sila, so {to sprotivno na Zakonot<br />
za izvr{uvawe (~lenovi 2, 27, 28 i 29), Sudot storil bitna povreda<br />
vo sproveduvawe na zakonot za izvr{uvawe, pa taka namesto da ja izvr{i<br />
ve}e donesenata sudska odluka, na imenuvanite lica im nametnuval<br />
nova nelegitimna postapka, odnosno odlu~uval po pra{awata na-<br />
817
dvor od ramkite na negovata kompetencija, so {to postoela negova<br />
pristrasnost i naklonetost.<br />
2. Razli~niot tretman se karakteriziral so toa {to iako postoi<br />
pravosila i izvr{na sudska odluka so koja sudot go zadol`il dol-<br />
`nikot da gi vrati tu`itelite na rabota i gi rasporedi na rabotni<br />
mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka, ne bile zemeni predvid<br />
~len 12 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/2006), vo koj bilo navedeno deka na korisnik na penzija<br />
dodeka e vo raboten odnos ili dodeka vr{i dejnost so polno rabotno<br />
vreme vo Republika Makedonija ili raboti vo stranstvo, mu se<br />
isplatuva 30% od penzijata. Na korisnik na penzija od stavot 1 na navedeniot<br />
~len koj raboti polovina od polnoto rabotno vreme mu se<br />
isplatuva 50% od penzijata, a za rabota pomalku od polovina od polnoto<br />
rabotno vreme, mu se isplatuva 70% od penzijata. Vo navedeniot<br />
slu~aj, voop{to ne bil zemen predvid delot od Zakonot za rabotnite<br />
odnosi koj se odnesuval na prestanuvawe na va`nosta na dogovorot za<br />
vrabotuvawe vrz osnova na sudska presuda - ako sudot donese pravosilna<br />
odluka so koja e utvrdeno deka na rabotnikot nezakonski mu prestanal<br />
rabotniot odnos, rabotnikot ima pravo da se vrati na rabota,<br />
ako toa go bara... Pokraj vra}aweto na rabota, rabotodava~ot e dol`en<br />
na rabotnikot da mu isplati nadomest na {teta sosglasno so zakon,<br />
kolektiven dogovor i dogovorot za vrabotuvawe i da mu uplati pridonesi<br />
za zadol`itelno socijalno osiguruvawe“ (~len 102).<br />
3. Isto taka, fakt bil deka tu`eniot AD KJUBI Makedonija<br />
Skopje e osiguritelna kompanija vodena od menaxeri koi imaat i neraskinlivi<br />
vrski so odredeni politi~ki opcii, pa taka glavniot menaxer<br />
Bo{ko Andov, koj bil sin na Stojan Andov, so silno politi~ko<br />
vlijanie smisleno i tendenciozno dol`nikot ja odolgovlekuval i iskrivuval<br />
izvr{nata postapka od somnitelni pri~ini, a tu`itelite<br />
bile politi~ki neodredeni, ama od familijata Gruevski i po 8 godini<br />
edinstveno osven uspe{no dobieniot spor, a neuspe{no izvr{liv od<br />
somnitelni pri~ini. Isto taka, so la`ni iskazi deka odbile vra}awe<br />
na rabota, deka ima izgubena rabotna sposobnost i drugo, od strana na<br />
Sudot bezrezervno bile prifa}ani bez nikakva potvrda od materijalen<br />
aspekt, dodeka na nepobitnite dokazi na Tawa i Nace Gruevski,<br />
kako i fakti vo Odgovorot na `albata, Apelacioniot sud ne im daval<br />
nikakvo zna~ewe i verba. Pri vakva sostojba, Apelacioniot sud za da<br />
mu udovoli na tu`eniot, napravil diskriminacija, ja iskrivil sostojbata<br />
i nezakonski nalogot go stavil von sila. Zatoa, podnositelite na<br />
baraweto baraat preispituvawe na Re{enieto RO@.br. 1629/08 od 29.<br />
10. 2008 godina soglasno Ustavot na Republika Makedonija.<br />
4. Navedenoto indiciralo na aktivno odnesuvawe koe sozdavalo<br />
osnovi za privilegirawe na neopravdan na~in na AD KJUBI Makedonija<br />
Skopje da gi izlo`uva na nepraveden i degradira~ki odnos podnos-<br />
818
itelite na baraweto, a {to samoto po sebe zna~elo diskriminacija vrz<br />
osnova na socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
5. Odzemenoto pravo za vra{awe na rabota na podnositelite na<br />
baraweto so osporenoto re{enie bilo vo sprotivnost so pozitivnoto<br />
pravo na Republika Makedonija so koe "sekoj e dol`en da ja po~ituva<br />
pravosilnata sudska odluka pod zakana na zakonski sankcii." Neednakvosta<br />
pred zakonot se karakterizirala i vo toa {to pravoto na<br />
rabota nezakonski im bilo odzemeno na podnositelite na baraweto.<br />
Imeno, postoele slu~ai na javni li~nosti (pratenici) koi se otka`uvaat<br />
od penzija i vr{at rabotna dejnost - rabotat. Vo slu~ajov, dol`nikot<br />
so silata na mo} i politi~ko vlijanie se poigruval so sudskite<br />
instanci i se presmetuval i doka`uval deka mo`e da pravi {to saka i<br />
uspeva duri da ne ja izvr{i pravosilnata izvr{na presuda i da se zdobie<br />
so materijalna korist. Presudata bila seu{te vo sila i neizvr{ena<br />
zaradi nezakonskoto Re{enie Ro`. br. 1629 od 29 oktomvri 2008<br />
godina.<br />
6. Analogijata za neednakvost i diskriminacija vo ovoj slu~aj<br />
bila ista so presudata Jankulovski protiv Republika Makedonija na<br />
Evropskiot sud za ~ovekovi prava, kade e navedeno deka: izvr{uvawe<br />
na presuda donesena od koj bilo sud mora da se smeta kako integralen<br />
del od sudeweto“ vo smisla na ~len 6 (Immobiliare Saffi v. Itali (GC), NO.<br />
2274/93, stav 63, ECHR, 1999-V). Flagrantno propu{tawe so koe efektivno<br />
bi se sprovela izvr{nata postapka imalo i vo slu~ajot Fukley v.<br />
Ukraine.<br />
7. Poimite za ednakvost i diskriminacija bile edni od osnovnite<br />
i kompleksni principi vo pravniot poredok na modernite demokratski<br />
op{testva. Vo konkretniov slu~aj se rabotelo za diskriminacija<br />
vo u`ivawe na pravata i slobodite na podnositelite na baraweto.<br />
Poto~no, se rabotelo za diskriminacija i neednakvo postapuvawe, razlikuvawe,<br />
isklu~uvawe i ograni~uvawe koe za podnositelite na baraweto<br />
imalo za posledica naru{uvawe i ograni~uvawe na ednakvoto<br />
priznavawe ili u`ivawe na ~ovekovite prava i osnovni slobodi. Za<br />
isti slu~ai po presudi bile vrateni na rabota drugi vraboteni lica.<br />
8. Diskriminacija i dolgo traewe na postapkata utvrdile i:<br />
- Vrhovniot sud (presuda vo prilog)<br />
- Makedonskiot Helsin{ki komitet (vo prilog)<br />
- Izvestuvawe po predmetot 359/10 od Transarentnost nulat<br />
korupcija od 16 fevruari 2010 godina (vo prilog)<br />
- Izvestuvawe od Ministerstvoto za pravda.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se bara Ustavniot sud da go usvoi baraweto<br />
na podnositelite i da go poni{ti Re{enie Ro`. br. 1629/08 na<br />
Apelacioniot sud Skopje od 29 oktomvri 2008 godina.<br />
819
820<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Podnositelite na baraweto, Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
bile vo redoven raboten odnos kaj AD KJUBI Makedonija Skopje , pri<br />
{to so Odluki br. 0402- 3847/6 i br. 0402- 3847/3 od 03.12.2002 godina im<br />
prestanal rabotniot odnos poradi strukturalni i organizacioni<br />
promeni vo AD KJUBI Makedonija Skopje.<br />
So Presuda na Osnoven sud Skopje 1 Skopje, P.br. 3711/02 od 28.<br />
02. 2007 godina, tu`benoto barawe na Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
da se poni{tat navedenite odluki kako nezakoniti i da se zadol`i<br />
tu`eniot da gi vrati tu`itelite na rabota i da gi rasporedi na rabotni<br />
mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka, e odbieno kako neosnovano.<br />
So Presuda RO@. br. 1994/07 od 03.01.2008 godina, Apelacioniot<br />
sud Skopje ja uva`il `albata na Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
protiv Presudata na Osnoven sud Skopje 1 Skopje, P.br. 3711/02 kako<br />
star broj, odnosno RO. br. 129/07 kako nov broj na Osnovniot sud Skopje<br />
II Skopje, pa presudata ja preina~il i presudil deka se poni{tuvaat<br />
kako nezakoniti odlukite na AD KJUBI Makedonija Skopje br. 0402-<br />
3847/6 i br. 0402- 3847/3 od 03.12.2002 godina i go zadol`il tu`eniot da<br />
gi vrati tu`itelite na rabota i da gi rasporedi na rabotni mesta soodvetni<br />
na nivnata stru~na podgotovka.<br />
Izvr{itelot Blagoja Nikolovski od Skopje, na barawe za sproveduvawe<br />
na izvr{uvawe od doveritelite Tawa Gruevska i Nace Gruevski,<br />
zasnovano na izvr{nata isprava - presuda na Apelacioniot sud<br />
Skopje, RO@.br. 1994/07 od 03.01.2008 godina, izdal nalog I. br. 181/08<br />
od 01. 08. 2008 godina, so koj mu se nalo`uva na rabotodava~ot AD KJU-<br />
BI Makedonija Skopje, vo rok od 15 dena, da postapi spored izvr{nata<br />
isprava i da gi vrati na rabota navedenite lica na rabotni mesta soodvetni<br />
na nivnata stru~na podgotovka.<br />
AD KJUBI Makedonija Skopje podnela prigovor do Osnovniot<br />
sud Skopje II Skopje za otstranuvawe na nepravilnosti pri sproveduvawe<br />
na izvr{uvaweto nalo`eno od strana na izvr{itelot Blagoja Nikolovski,<br />
naveduvaj}i deka dol`nikot izvr{il dobrovolno izvr{uvawe<br />
na izvr{nata isprava presuda na Apelacioniot sud Skopje, RO@. br.<br />
1994/07 od 03. 01. 2008 godina, so toa {to gi vratil na rabota tu`itelite<br />
i toa od denot na prestanokot na rabotniot odnos (06. 03. 2003 godina)<br />
do denot na ostvaruvawe na pravoto na penzija i toa za Nace<br />
Gruevski do denot na ostvaruvawe na starosna penzija do 21. 02. 2004<br />
godina, a za Tawa Gruevska do denot na ostvaruvawe na invalidska penzija<br />
do 30.09.2004 godina, soglasno Zakonot za rabotnite odnosi i Zakonot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, na na~in {to za toj<br />
period im se isplateni plati, pridonesi za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
i vrateni se pari~nite sredstva na Agencijata za vrabotuvawe<br />
isplateni na ime koristen pari~en nadomestok na licata. So
ogled deka licata vo me|uvreme steknale status na penzioneri, AD<br />
KJUBI Makedonija Skopje nemal obvrska ponatamu da gi vrati na rabota<br />
odnosno so istite da sklu~i dogovor za vrabotuvawe.<br />
Pretsedatelot na Osnovniot sud Skopje II Skopje, postapuvaj}i<br />
po navedeniot prigovor na AD KJUBI Makedonija Skopje, donel<br />
Re{enie PPNI. br.446/08 so koe prigovorot se odbiva.<br />
Apelacioniot sud Skopje, so Re{enie RO@. br. 1629/08 od 29.<br />
10. 2008 godina, ja usvojuva `albata na AD KJUBI Makedonija Skopje i<br />
Re{enieto na Pretsedatelot na Osnovniot sud Skopje II Skopje,<br />
PPNI. br. 446/08 se preina~uva vo smisla deka se usvojuva prigovorot<br />
na AD KJUBI Makedonija Skopje protiv nalogot I. br. 181/08 na izvr-<br />
{itelot Blagoja Nikolovski i se utvrduva deka izvr{itelot pri izdavawe<br />
na nalogot storil nepravilnosti vo izvr{uvaweto, pa zatoa site<br />
prezemeni izvr{ni dejstvija so toj nalog se stavaat von sila.<br />
Izvr{itelot Blagoja Nikolovski na den 16. 03. 2009 godina<br />
podnel barawe za izrekuvawe na pari~na kazna na dol`nikot AD KJU-<br />
BI Makedonija Skopje, bidej}i ne ja ispolnil obvrskata vo opredeleniot<br />
rok od 15 dena soglasno Nalogot za izvr{uvawe I. br. 181/08 od<br />
03. 12. 2008 godina, donesen vrz osnova na izvr{nata isprava Presuda<br />
P. br. 3711/02 od 28. 02. 2007 godina na Osnoven sud Skopje II Skopje i<br />
Presuda RO@. br. 1994/07 od 03. 01. 2008 godina na Apelacioniot sud<br />
Skopje.<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje go usvoil baraweto na izvr{itelot<br />
i donel Re{enie Ids. Pk. br. 100/09 od 20. 03. 2009 godina so koe<br />
na AD KJUBI Makedonija Skopje, mu se izrekuva pari~na kazna vo<br />
iznos od 100.000,00 denari, poradi neispolnuvawe na obvrskata od nalogot<br />
za izvr{uvawe I. br. 181/08 od 03. 12. 2008 godina.<br />
Protiv Re{enieto na Osnovniot sud Skopje II Skopje Ids. Pk.<br />
br. 100/09 od 20.03.2009 godina, `albi podnele i doveritelite Tawa<br />
Gruevska i Nace Gruevski i dol`nikot AD KJUBI Makedonija Skopje.<br />
Apelacioniot sud Skopje, odlu~uvaj}i po ovie `albi, donel Re{enie<br />
RO@. br. 689/09 od 23. 04. 2009 godina, so koe `albite se uva`uvaat, a<br />
Re{enieto se ukinuva i predmetot se vra}a na prvostepeniot sud na<br />
povtorno odlu~uvawe.<br />
Pri povtornoto odlu~uvawe, Osnovniot sud Skopje II Skopje donel<br />
Re{enie Ids. Pk. br. 100/09 od 19. 06. 2009 godina, so koe se odbiva<br />
baraweto na izvr{itelot Blagoja Nikolov za izrekuvawe na pari~na<br />
kazna na dol`nikot AD KJUBI Makedonija Skopje, poradi neispolnuvawe<br />
na obvrskata na dol`nikot vo opredeleniot rok po priemot na<br />
nalogot za izvr{uvawe I. br. 181/08 od 03. 12. 2008 godina.<br />
Apelacioniot sud Skopje, odlu~uvaj}i po `albata na Tawa Gruevska<br />
i Nace Gruevski protiv Re{enieto na Osnovniot sud Skopje II<br />
Skopje Ids. Pk. br. 100/09 od 19. 06. 2009 godina, donel Re{enie RO@.<br />
br. 1195/09 od 09. 07. 2009 godina, so koe `albata se odbiva kako neosnovana<br />
i se potvrduva Re{enieto Ids. Pk. br. 100/09 od 19. 06. 2009 god.<br />
821
Vrhovniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie PSRRG.<br />
br. 225/2010 od 26. 10. 2010 godina go usvoil baraweto na podnositelite<br />
Tawa Gruevska i Nace Gruevski za za{tita na pravoto na sudewe vo razumen<br />
rok i utvrdil povreda na pravoto na sudewe vo razumen rok vo<br />
postapkata po predmetot Ro. br. 129/07 i I. br. 181/08 na Osnovniot sud<br />
Skopje II Skopje. Poradi toa, dosuden e pravi~en nadomestok zaradi povreda<br />
na pravoto na sudewe vo razumen rok na podnositelite na baraweto<br />
vo vkupen iznos od 50.000,00 denari, koj treba da im bide isplaten<br />
vo rok od tri meseci od denot na pravosilnosta na ova re{enie.<br />
822<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br. 72/<br />
2002 go otfrli baraweto na [eh Selim Jusuf-Selim od Ki~evo za<br />
za{tita na slobodata na politi~ko zdru`uvawe i dejstvuvawe.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Od navedenata delovni~ka<br />
odredba proizleguva deka osnov za postapuvawe na Sudot vo postapkata<br />
za za{tita na slobodite i pravata od ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot,<br />
osven postoewe na kone~en ili pravosilen poedine~en akt so koj se naveduva<br />
deka se povreduvaat nekoi od navedenite slobodi i prava, e baraweto<br />
za za{tita do Sudot da e podneseno vo rok od 2 meseci, no ne podocna<br />
od 5 godini od dostavuvaweto (priemot) na takviot poedine~en<br />
akt.<br />
Imaj}i go vo predvid navedenoto, kako i faktot deka podnositelot<br />
baraweto za za{tita na slobodata za politi~ko zdru`uvawe i dejstvuvawe,<br />
koja spored nego mu e povredena so osporenoto Re{enie na<br />
Komisijata za re{avawe na upravni raboti vo vtor stepen pri Vladata<br />
na Republika Makedonija, go podnel neblagovremeno, odnosno po istekot<br />
na rokot od 2 meseci, odnosno 5 godini smetano ne samo od kone~nosta,<br />
no i od pravosilnosta na ova re{enie, Sudot utvrdi deka vo konkretniot<br />
slu~aj postojat procesni pre~ki ovoj Sud da se vpu{ti vo su-<br />
{tinsko odlu~uvawe po baraweto, odnosno da utvrduva dali postoi ili<br />
ne povreda na ovaa sloboda.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija gi {titi slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto,<br />
sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto<br />
zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabrana na diskriminacija na gra|anite po<br />
osnov na pol, rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Spored ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejs-
tvo mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni so ~l. 110 al. 3 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud<br />
vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili pravosilen<br />
poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini od denot<br />
na negovoto prezemawe. Vo baraweto, spored ~l. 52 od Delovnikot, potrebno<br />
e da se navedat pri~inite poradi koi se bara za{tita, aktite<br />
ili dejstvata so koi tie se povredeni, faktite i dokazite na koi se zasnova<br />
baraweto, kako i drugi podatoci potrebni za odlu~uvaweto na<br />
Ustavniot sud.<br />
Spored ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Od navedenite delovni~ki odredbi proizleguva deka osnov za<br />
postapuvawe na Sudot vo postapkata za za{tita na slobodite i pravata<br />
od ~l. 110 al. 3 od Ustavot, osven postoewe na kone~en ili pravosilen<br />
poedine~en akt so koj se naveduva deka se povreduvaat nekoi od navedenite<br />
slobodi i prava, e baraweto za za{tita do Sudot da e podneseno<br />
vo rok od 2 meseci, no ne podocna od 5 godini od dostavuvaweto (priemot)<br />
na takviot poedine~en akt.<br />
Baraweto za za{tita na slobodite i pravata na Tawa Gruevska<br />
i Nace Gruevski, povredeni so Re{enieto Ro`. br. 1629/08 od 29. 10.<br />
2008 godina, vo Ustavniot sud e podneseno na 01. 03. 2011 godina.<br />
Vidno od Izvestuvaweto dobieno od Osnovniot sud Skopje II<br />
Skopje (akt 03 Su.br. 745/2011 od 16. 03. 2011) i dostavenoto kopie od<br />
dostavnicata za dostava na Re{enieto Ro`.br. 1629/08 od 29. 10. 2008<br />
godina, Re{enieto e predadeno na 5. 11. noemvri 2008 godina na izvr-<br />
{itelot Blagoja Nikolovski od Skopje, koj potoa soglasno Zakonot za<br />
izvr{uvawe e dol`en da izvr{i dostava na re{enieto do strankite po<br />
predmetot.<br />
Od uvidot vo dostavenata dokumentacija kon baraweto, se utvrdi<br />
deka licata Nace Gruevski i Tawa Gruevska na den 27. 11. 2008 godina,<br />
dale izjava pred notar Sne`ana Sarxovska od Skopje, vo vrska so<br />
Pravosilnata presuda RO@ br. 1994 od 03. 01. 2008 godina na Apelacioniot<br />
sud Skopje, I. br. 181/08 od 01. 08. 2008 godina za Re{enieto<br />
RO@ br. 1629/08 od 29. 10. 2008 godina, od kade proizleguva deka istite<br />
na ovoj datum bile zapoznaeni so sodr`inata na osporenoto re{enie<br />
na Apelacioniot sud Skopje, RO@ br. 1629/08 od 29. 10. 2008 godina,<br />
odnosno deka re{enieto im bilo dostaveno najdocna do datumot koga e<br />
izvr{ena zaverkata na izjavata pred notar.<br />
Imaj}i gi predvid navedenite ustavni i delovni~ki odredbi,<br />
kako i faktot deka podnositelite, baraweto za za{tita na slobodite<br />
i pravata, povredeni so Re{enieto na Apelacioniot sud Skopje, RO@<br />
br. 1629/08 od 29. 10. 2008 godina, go podnele neblagovremeno, odnosno<br />
po istekot na rokot od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en<br />
823
ili pravosilen poedine~en akt, smetame deka vo konkretniot slu~aj<br />
postojat procesni pre~ki ovoj Sud da se vpu{ti vo su{tinsko odlu~uvawe<br />
po baraweto i deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za otfrlawe na<br />
baraweto.<br />
Trgnuvaj}i od utvrdenata fakti~ka i pravna sostojba po predmetot,<br />
se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Ustavniot sud za razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da go otfrli baraweto na Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
od Skopje, podneseno preku polnomo{nik advokat Toni Menkinoski<br />
od Skopje, za za{tita na slobodite i pravata od ~l. 110 al. 3 od<br />
Ustavot, povredeni so Re{enie na Apelacioniot sud Skopje Ro`. br.<br />
1629/08 od 29. 10. 2008 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 6<br />
april 2011 godina, donese<br />
824<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto na Tawa Gruevska i Nace Gruevski od<br />
Skopje, podneseno preku polnomo{nik advokat Toni Menkinoski od<br />
Skopje, za za{tita na slobodite i pravata od ~len 110 alineja 3 od Ustavot,<br />
povredeni so Re{enie na Apelacioniot sud Skopje, Ro`. br. 1629/<br />
08 od 29 oktomvri 2008 godina.<br />
2. Tawa Gruevska i Nace Gruevski od Skopje, preku polnomo{-<br />
nik advokat Toni Menkinoski od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnesoa barawe za za{tita na slobodite i pravata<br />
od ~len 110 alineja 3 od Ustavot, povredeni so Re{enie na Apelacioniot<br />
sud Skopje, Ro`. br. 1629/08 od 29 oktomvri 2008 godina.<br />
Spored navodite vo baraweto, diskriminacijata vo konkretniot<br />
slu~aj bila nepovolnoto postapuvawe na Apelacioniot sud Skopje<br />
so osporenoto re{enie, koe kako rezultat imalo odzemawe, naru-<br />
{uvawe ili limitirawe na ednakvoto priznavawe, u`ivawe ili praktikuvawe<br />
na ~ovekovite prava i bazi~ni slobodi na podnositelite na<br />
baraweto. Diskriminacijata i neednakviot tretman bil izrazen preku<br />
slednite pri~ini i fakti:<br />
- Vrz osnova na izvr{na isprava - presuda RS@. br. 1994/07 od 3<br />
januari 2008 godina na Apelacioniot sud Skopje, po barawe za sproveduvawe<br />
na izvr{uvawe na doveritelite Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
od Skopje, izvr{itelot Blagoja Nikolovski od Skopje izdal nalog<br />
za vra}awe na rabotnik na rabota ili doveruvawe na raboti {to rab-
otnikot gi vr{el porano, I. br. 181/08 od 1 avgust 2008 godina, so koj se<br />
nalo`uva na rabotodavecot AD KJUBI Makedonija Skopje, vo rok od<br />
15 dena da postapi spored izvr{nata isprava so koja mu e nalo`eno<br />
rabotnicite Tawa Gruevska i Nace Gruevski da gi vrati na rabota na<br />
rabotni mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka. So Re{enie<br />
Ro`. br. 1629/08 od 29 oktomvri 2008 godina, Apelacioniot sud prezemenite<br />
izvr{ni dejstvija gi stava von sila, so {to sprotivno na Zakonot<br />
za izvr{uvawe (~lenovi 2, 27, 28 i 29), sudot storil bitna povreda<br />
vo sproveduvawe na zakonot za izvr{uvawe, pa taka namesto da ja izvr{i<br />
ve}e donesenata sudska odluka, na imenuvanite lica im nametnuval<br />
nova nelegitimna postapka, odnosno odlu~uval po pra{awata nadvor<br />
od ramkite na negovata kompetencija, so {to postoela negova<br />
pristrasnost i naklonetost.<br />
- Razli~niot tretman se karakteriziral so toa {to iako postoela<br />
pravosilna i izvr{na sudska odluka so koja sudot go zadol`il<br />
dol`nikot da gi vrati tu`itelite na rabota i gi rasporedi na rabotni<br />
mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka, ne bile zemeni predvid<br />
~len 12 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
penziskoto i invalidskoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/2006), vo koj bilo navedeno deka na korisnik<br />
na penzija dodeka e vo raboten odnos ili dodeka vr{i dejnost so polno<br />
rabotno vreme vo Republika Makedonija ili raboti vo stranstvo, mu<br />
se isplatuva 30% od penzijata. Na korisnik na penzija od stavot 1 na<br />
navedeniot ~len koj raboti polovina od polnoto rabotno vreme mu se<br />
isplatuva 50% od penzijata, a za rabota pomalku od polovina od polnoto<br />
rabotno vreme, mu se isplatuva 70% od penzijata. Vo navedeniot<br />
slu~aj, voop{to ne bil zemen predvid delot od Zakonot za rabotnite<br />
odnosi koj se odnesuval na prestanuvawe na va`nosta na dogovorot za<br />
vrabotuvawe vrz osnova na sudska presuda - "ako sudot donese pravosilna<br />
odluka so koja e utvrdeno deka na rabotnikot nezakonski mu prestanal<br />
rabotniot odnos, rabotnikot ima pravo da se vrati na rabota,<br />
ako toa go bara... Pokraj vra}aweto na rabota, rabotodava~ot e dol`en<br />
na rabotnikot da mu isplati nadomest na {teta sosglasno so zakon,<br />
kolektiven dogovor i dogovorot za vrabotuvawe i da mu uplati pridonesi<br />
za zadol`itelno socijalno osiguruvawe" (~len 102).<br />
- Isto taka, fakt bil deka tu`eniot AD KJUBI Makedonija<br />
Skopje bila osiguritelna kompanija vodena od menaxeri koi imaat i<br />
neraskinlivi vrski so odredeni politi~ki opcii, pa taka glavniot menaxer<br />
Bo{ko Andov, koj bil sin na Stojan Andov, so silno politi~ko<br />
vlijanie smisleno i tendenciozno dol`nikot ja odolgovlekuval i iskrivuval<br />
izvr{nata postapka od somnitelni pri~ini, a tu`itelite<br />
bile politi~ki neodredeni, ama od familijata Gruevski i po 8 godini<br />
edinstveno osven uspe{no dobieniot spor, a neuspe{no izvr{liv od<br />
somnitelni pri~ini. Isto taka, so la`ni iskazi deka odbile vra}awe<br />
na rabota, deka ima izgubena rabotna sposobnost i drugo, od strana na<br />
825
sudot bezrezervno bile prifa}ani bez nikakva potvrda od materijalen<br />
aspekt, dodeka na nepobitnite dokazi na Tawa i Nace Gruevski, kako i<br />
fakti vo Odgovorot na `albata, Apelacioniot sud ne im daval nikakvo<br />
zna~ewe i verba. Pri vakva sostojba, Apelacioniot sud za da mu<br />
udovoli na tu`eniot, napravil diskriminacija, ja iskrivil sostojbata<br />
i nezakonski nalogot go stavil von sila. Zatoa, podnositelite na baraweto<br />
baraat preispituvawe na Re{enieto Ro`. br. 1629/08 od 29. 10.<br />
2008 godina soglasno Ustavot na Republika Makedonija.<br />
- Navedenoto indiciralo na aktivno odnesuvawe koe sozdavalo<br />
osnovi za privilegirawe na neopravdan na~in na AD KJUBI Makedonija<br />
Skopje da gi izlo`uva na nepraveden i degradira~ki odnos podnositelite<br />
na baraweto, a {to samoto po sebe zna~elo diskriminacija<br />
vrz osnova na socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
- Odzemenoto pravo za vr{ewe na rabota na podnositelite na<br />
baraweto so osporenoto re{enie bilo vo sprotivnost so pozitivnoto<br />
pravo na Republika Makedonija so koe "sekoj e dol`en da ja po~ituva<br />
pravosilnata sudska odluka pod zakana na zakonski sankcii." Neednakvosta<br />
pred zakonot se karakterizirala i vo toa {to pravoto na<br />
rabota nezakonski im bilo odzemeno na podnositelite na baraweto.<br />
Imeno, postoele slu~ai na javni li~nosti (pratenici) koi se otka-<br />
`uvaat od penzija i vr{at rabotna dejnost - rabotat. Vo slu~ajov, dol-<br />
`nikot so silata na mo} i politi~ko vlijanie se poigruval so sudskite<br />
instanci i se presmetuval i doka`uval deka mo`e da pravi {to<br />
saka i uspeval duri da ne ja izvr{i pravosilnata izvr{na presuda i da<br />
se zdobie so materijalna korist. Presudata bila se u{te vo sila i neizvr{ena<br />
zaradi nezakonskoto Re{enie Ro`.br. 1629 od 29 oktomvri<br />
2008 godina.<br />
- Analogijata za neednakvost i diskriminacija vo ovoj slu~aj<br />
bila ista so presudata Jankulovski protiv Republika Makedonija na<br />
Evropskiot sud za ~ovekovi prava, kade bilo navedeno deka: "izvr-<br />
{uvawe na presuda donesena od koj bilo sud mora da se smeta kako integralen<br />
del od sudeweto“ vo smisla na ~len 6 (Immobiliare Saffi v. Itali<br />
(GC), No. 2274/93, stav 63, ECHR, 1999-V). Flagrantno propu{tawe so<br />
koe efektivno bi se sprovela izvr{nata postapka imalo i vo slu~ajot<br />
Fukley v. Ukraine.<br />
- Poimite za ednakvost i diskriminacija bile edni od osnovnite<br />
i kompleksni principi vo pravniot poredok na modernite demokratski<br />
op{testva. Vo konkretniov slu~aj se rabotelo za diskriminacija<br />
vo u`ivawe na pravata i slobodite na podnositelite na baraweto.<br />
Poto~no, se rabotelo za diskriminacija i neednakvo postapuvawe, razlikuvawe,<br />
isklu~uvawe i ograni~uvawe koe za podnositelite na baraweto<br />
imalo za posledica naru{uvawe i ograni~uvawe na ednakvoto<br />
priznavawe ili u`ivawe na ~ovekovite prava i osnovni slobodi. Za<br />
isti slu~ai po presudi bile vrateni na rabota drugi vraboteni lica.<br />
826
- Spored podnositelite na baraweto, so svoi akti postoewe na<br />
diskriminacija i dolgo traewe na postapkata utvrdile i: Vrhovniot<br />
sud, Makedonskiot Helsin{ki komitet, Transarentnost nulta korupcija<br />
i Ministerstvoto za pravda.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se bara Ustavniot sud da go usvoi<br />
baraweto na podnositelite i da go poni{ti Re{enie Ro`. br. 1629/08<br />
na Apelacioniot sud Skopje od 29 oktomvri 2008 godina.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka podnositelite na baraweto,<br />
Tawa Gruevska i Nace Gruevski bile vo redoven raboten odnos kaj AD<br />
KJUBI Makedonija Skopje, pri {to so Odluki br. 0402- 3847/6 i br.<br />
0402- 3847/3 od 03.12.2002 godina im prestanal rabotniot odnos poradi<br />
strukturalni i organizacioni promeni vo AD KJUBI Makedonija<br />
Skopje.<br />
So Presuda na Osnoven sud Skopje I Skopje, P. br. 3711/02 od 28.<br />
02. 2007 godina, tu`benoto barawe na Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
da se poni{tat navedenite odluki kako nezakoniti i da se zadol`i tu-<br />
`eniot da gi vrati tu`itelite na rabota i da gi rasporedi na rabotni<br />
mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka, e odbieno kako neosnovano.<br />
So Presuda Ro`. br. 1994/07 od 03. 01. 2008 godina, Apelacioniot<br />
sud Skopje ja uva`il `albata na Tawa Gruevska i Nace Gruevski<br />
protiv Presudata na Osnoven sud Skopje I Skopje, P. br. 3711/02 kako<br />
star broj, odnosno RO. br. 129/07 kako nov broj na Osnovniot sud Skopje<br />
II Skopje, pa presudata ja preina~il i presudil deka se poni{tuvaat<br />
kako nezakoniti odlukite na AD KJUBI Makedonija Skopje, br. 0402-<br />
3847/6 i br. 0402- 3847/3 od 03.12.2002 godina i go zadol`il tu`eniot da<br />
gi vrati tu`itelite na rabota i da gi rasporedi na rabotni mesta<br />
soodvetni na nivnata stru~na podgotovka.<br />
Izvr{itelot Blagoja Nikolovski od Skopje, na barawe za sproveduvawe<br />
na izvr{uvawe od doveritelite Tawa Gruevska i Nace Gruevski,<br />
zasnovano na izvr{nata isprava - presuda na Apelacioniot sud<br />
Skopje, Ro`. br. 1994/07 od 03. 01. 2008 godina, izdal nalog I. br.181/08<br />
od 01. 08. 2008 godina, so koj mu se nalo`uva na rabotodava~ot AD<br />
KJUBI Makedonija Skopje, vo rok od 15 dena, da postapi spored<br />
izvr{nata isprava i da gi vrati na rabota navedenite lica na rabotni<br />
mesta soodvetni na nivnata stru~na podgotovka.<br />
AD KJUBI Makedonija Skopje podnela prigovor do Osnovniot<br />
sud Skopje II Skopje za otstranuvawe na nepravilnosti pri sproveduvawe<br />
na izvr{uvaweto nalo`eno od strana na izvr{itelot Blagoja Nikolovski,<br />
naveduvaj}i deka dol`nikot izvr{il dobrovolno izvr{uvawe<br />
na izvr{nata isprava presuda na Apelacioniot sud Skopje, Ro`.br.<br />
1994/07 od 03. 01. 2008 godina, so toa {to gi vratil na rabota tu`itelite<br />
i toa od denot na prestanokot na rabotniot odnos (06. 03. 2003 godina)<br />
do denot na ostvaruvawe na pravoto na penzija i toa za Nace Gru-<br />
827
evski do denot na ostvaruvawe na starosna penzija do 21. 02. 2004 godina,<br />
a za Tawa Gruevska do denot na ostvaruvawe na invalidska penzija<br />
do 30. 09. 2004 godina, soglasno Zakonot za rabotnite odnosi i Zakonot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, na na~in {to za toj period<br />
im se isplateni plati, pridonesi za penzisko i invalidsko osiguruvawe<br />
i vrateni se pari~nite sredstva na Agencijata za vrabotuvawe<br />
isplateni na ime koristen pari~en nadomestok na licata. So ogled<br />
deka licata vo me|uvreme steknale status na penzioneri, AD KJUBI<br />
Makedonija Skopje nemal obvrska ponatamu da gi vrati na rabota odnosno<br />
so istite da sklu~i dogovor za vrabotuvawe.<br />
Pretsedatelot na Osnovniot sud Skopje II Skopje, postapuvaj}i<br />
po navedeniot prigovor na AD KJUBI Makedonija Skopje, donel Re-<br />
{enie PPNI. br. 446/08 so koe prigovorot se odbiva.<br />
Apelacioniot sud Skopje, so Re{enie Ro`. br. 1629/08 od 29. 10.<br />
2008 godina, ja usvojuva `albata na AD KJUBI Makedonija Skopje i<br />
Re{enieto na Pretsedatelot na Osnovniot sud Skopje II Skopje,<br />
PPNI. br. 446/08 go preina~uva vo smisla deka se usvojuva prigovorot<br />
na AD KJUBI Makedonija Skopje protiv nalogot I. br. 181/08 na izvr{itelot<br />
Blagoja Nikolovski i se utvrduva deka izvr{itelot pri<br />
izdavawe na nalogot storil nepravilnosti vo izvr{uvaweto, pa zatoa<br />
site prezemeni izvr{ni dejstvija so toj nalog se stavaat von sila.<br />
Izvr{itelot Blagoja Nikolovski na den 16. 03. 2009 godina podnel<br />
barawe za izrekuvawe na pari~na kazna na dol`nikot AD KJUBI<br />
Makedonija Skopje, bidej}i ne ja ispolnil obvrskata vo opredeleniot<br />
rok od 15 dena soglasno Nalogot za izvr{uvawe I. br. 181/08 od 03. 12.<br />
2008 godina, donesen vrz osnova na izvr{nata isprava Presuda P. br.<br />
3711/02 od 28. 02. 2007 godina na Osnoven sud Skopje II Skopje i Presuda<br />
Ro`. br. 1994/07 od 03. 01. 2008 godina na Apelacioniot sud Skopje.<br />
Osnovniot sud Skopje II Skopje go usvoil baraweto na<br />
izvr{itelot i donel Re{enie Ids. Pk. br. 100/09 od 20. 03. 2009 godina<br />
so koe na AD KJUBI Makedonija Skopje, mu se izrekuva pari~na kazna<br />
vo iznos od 100.000,00 denari, poradi neispolnuvawe na obvrskata od<br />
nalogot za izvr{uvawe I. br. 181/08 od 03. 12. 2008 godina.<br />
Protiv Re{enieto na Osnovniot sud Skopje II Skopje Ids. Pk.<br />
br. 100/09 od 20. 03. 2009 godina, `albi podnele i doveritelite Tawa<br />
Gruevska i Nace Gruevski i dol`nikot AD KJUBI Makedonija Skopje.<br />
Apelacioniot sud Skopje, odlu~uvaj}i po ovie `albi, donel Re{enie<br />
Ro`. br. 689/09 od 23. 04. 2009 godina, so koe `albite se uva`uvaat, a Re-<br />
{enieto se ukinuva i predmetot se vra}a na prvostepeniot sud na povtorno<br />
odlu~uvawe.<br />
Pri povtornoto odlu~uvawe, Osnovniot sud Skopje II Skopje<br />
donel Re{enie Ids. Pk. br. 100/09 od 19. 06. 2009 godina, so koe se odbiva<br />
baraweto na izvr{itelot Blagoja Nikolov za izrekuvawe na pari~na<br />
kazna na dol`nikot AD KJUBI Makedonija Skopje, poradi neis-<br />
828
polnuvawe na obvrskata na dol`nikot vo opredeleniot rok po priemot<br />
na nalogot za izvr{uvawe I. br. 181/08 od 03. 12. 2008 godina.<br />
Apelacioniot sud Skopje, odlu~uvaj}i po `albata na Tawa Gruevska<br />
i Nace Gruevski protiv Re{enieto na Osnovniot sud Skopje II<br />
Skopje Ids. Pk. br. 100/09 od 19. 06. 2009 godina, donel Re{enie Ro`.<br />
br. 1195/09 od 09. 07. 2009 godina, so koe `albata se odbiva kako neosnovana<br />
i se potvrduva Re{enieto Ids. Pk. br. 100/09 od 19. 06.2009 godina.<br />
Vrhovniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie PSRRG.<br />
br. 225/2010 od 26.10.2010 godina go usvoil baraweto na podnositelite<br />
Tawa Gruevska i Nace Gruevski za za{tita na pravoto na sudewe vo<br />
razumen rok i utvrdil povreda na pravoto na sudewe vo razumen rok vo<br />
postapkata po predmetot Ro. br. 129/07 i I. br. 181/08 na Osnovniot sud<br />
Skopje II Skopje. Poradi toa, dosuden e pravi~en nadomestok zaradi povreda<br />
na pravoto na sudewe vo razumen rok na podnositelite na baraweto<br />
vo vkupen iznos od 50.000,00 denari, koj treba da im bide isplaten<br />
vo rok od tri meseci od denot na pravosilnosta na ova re{enie.<br />
4. Soglasno ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija gi {titi slobodite i<br />
pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na<br />
uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto<br />
zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabrana na diskriminacija na<br />
gra|anite po osnov na pol, rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka<br />
pripadnost.<br />
Spored ~len 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo<br />
mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni so ~len 110 alineja 3<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot<br />
sud vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili<br />
pravosilen poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini od<br />
denot na negovoto prezemawe. Vo baraweto, spored ~len 52 od Delovnikot,<br />
potrebno e da se navedat pri~inite poradi koi se bara za{tita,<br />
aktite ili dejstvata so koi tie se povredeni, faktite i dokazite na<br />
koi se zasnova baraweto, kako i drugi podatoci potrebni za odlu-<br />
~uvaweto na Ustavniot sud.<br />
Spored ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako<br />
postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Od navedenite delovni~ki odredbi proizleguva deka osnov za<br />
postapuvawe na Sudot vo postapkata za za{tita na slobodite i pravata<br />
od ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot, osven postoewe na kone~en ili pravosilen<br />
poedine~en akt so koj se naveduva deka se povreduvaat nekoi od<br />
navedenite slobodi i prava, e baraweto za za{tita do Sudot da e podneseno<br />
vo rok od 2 meseci, no ne podocna od 5 godini od dostavuvaweto<br />
(priemot) na takviot poedine~en akt.<br />
829
Baraweto za za{tita na slobodite i pravata na Tawa Gruevska<br />
i Nace Gruevski, povredeni so Re{enieto Ro`. br. 1629/08 od 29 oktomvri<br />
2008 godina, do Ustavniot sud e podneseno na 01.03.2011 godina.<br />
Vidno od Izvestuvaweto dobieno od Osnovniot sud Skopje II<br />
Skopje (akt 03 Su. br. 745/2011 od 16. 03. 2011) i dostavenoto kopie od<br />
dostavnicata za dostava na Re{enieto Ro`. br. 1629/08 od 29 oktomvri<br />
2008 godina, Re{enieto e predadeno na petti noemvri 2008 godina na<br />
izvr{itelot Blagoja Nikolovski od Skopje, koj potoa soglasno Zakonot<br />
za izvr{uvawe e dol`en da izvr{i dostava na re{enieto do strankite<br />
po predmetot.<br />
Od uvidot vo dostavenata dokumentacija kon baraweto, Sudot<br />
utvrdi deka licata Nace Gruevski i Tawa Gruevska na den 27. 11. 2008<br />
godina, dale izjava pred notar Sne`ana Sarxovska od Skopje, vo vrska<br />
so Pravosilnata presuda Ro` br. 1994 od 03. 01. 2008 godina na Apelacioniot<br />
sud Skopje, I. br. 181/08 od 01. 08. 2008 godina za Re{enieto<br />
Ro` br. 1629/08 od 29. 10. 2008 godina, od kade proizleguva deka istite<br />
na ovoj datum bile zapoznaeni so sodr`inata na osporenoto re{enie<br />
na Apelacioniot sud Skopje, Ro` br. 1629/08 od 29. 10. 2008 godina,<br />
odnosno deka Re{enieto im bilo dostaveno najdocna do datumot koga e<br />
izvr{ena zaverkata na izjavata pred notar.<br />
Imaj}i gi predvid navedenite ustavni i delovni~ki odredbi,<br />
kako i faktot deka podnositelite, baraweto za za{tita na slobodite<br />
i pravata, povredeni so Re{enieto na Apelacioniot sud Skopje, Ro`<br />
br. 1629/08 od 29. 10. 2008 godina, go podnele neblagovremeno, odnosno<br />
po istekot na rokot od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en<br />
ili pravosilen poedine~en akt, Sudot oceni deka vo konkretniot slu-<br />
~aj postojat procesni pre~ki da se vpu{ti vo su{tinsko odlu~uvawe po<br />
baraweto i deka se ispolneti uslovite od ~len 28 alineja 3 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za otfrlawe na baraweto.<br />
5. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
830
62. U. br. 7/2011 (6. 04. 2011)<br />
Osporen akt<br />
Pravilnik za utvrduvawe na plata, dodatoci na plata i nadomestoci<br />
na opredeleni tro{oci na lica na slu`ba vo stranstvo i upateni<br />
vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od Republika Makedonija,<br />
br. 01-5589/1 od 29. 10. 2007 god., donesen od ministerot za odbrana.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka ministerot za odbrana<br />
nemal zakonsko ovlastuvawe da go donese osporeniot pravilnik.<br />
Imeno, Pravilnikot bil donesen vrz osnova na ~l. 55 st. 1 od<br />
Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava,<br />
spored koj ministerot donesuva pravilnici i drugi vidovi akti za izvr{uvawe<br />
na zakonite i drugite propisi samo koga za toa izre~no e<br />
ovlasten so zakon, me|utoa so nitu eden zakon vo Republika Makedonija,<br />
ministerot za odbrana ne bil ovlasten da go donese osporeniot<br />
pravilnik. Osporeniot pravilnik ne bil vo soglasnost ni so ~l. 61 st.<br />
1 od istiot zakon, spored koj so aktite {to gi donesuva ministerot ne<br />
mo`e za gra|anite i drugite pravni lica da se utvrduvaat prava i obvrski,<br />
nitu da se propi{uva nadle`nost na drugi organi, {to za `al ne<br />
bilo slu~aj so ovoj pravilnik.<br />
Ponatamu, vo inicijativata se naveduva deka soglasno ~l. 32 st.<br />
5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba<br />
se ureduvaat samo so zakon i so kolektiven dogovor, a ne so pravilnik,<br />
kako vo slu~ajov, {to zna~elo deka so toa bil povreden i ~l. 96<br />
od Ustavot.<br />
Osven toa, ovoj pravilnik bil vo sprotivnost i so ~l. 52 st. 1 i<br />
2 od Ustavot, zatoa {to ne bil objaven vo "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," a ne bil objaven nitu vo Ministerstvoto za odbrana<br />
i Armijata na Republika Makedonija.<br />
Pri odlu~uvaweto za osnovanosta na inicijativata, podnositelot<br />
predlaga da se imaat predvid i Zakonot za upatuvawe lica vo me-<br />
|unarodni misii i vo me|unarodni organizacii ("SV RM," br. 150/2007)<br />
i Zakonot za posebnite prava na u~esnicite vo mirovnite operacii i<br />
operaciite za kolektivna odbrana nadvor od teritorijata na Republika<br />
Makedonija i na ~lenovite na nivnite semejstva ("SV RM," br.<br />
67/2009).<br />
831
Vrz osnova na navedenoto, podnositelot na inicijativata smeta<br />
deka osporeniot pravilnik ne bil vo soglasnost so ~l. 8 al. 1, 3 i 4, ~l.<br />
32 st. 3 i 5, ~l. 51, ~l. 52 st. 1 i 2, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot, ~l. 55<br />
st. 1, ~l. 56 st. 1 i ~l. 61 st. 1 od Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava i ~l. 3 t. 4 od Zakonot za objavuvawe na<br />
zakonite i drugite propisi i akti vo "SV RM," poradi {to predlaga<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija da povede postapka za ocenuvawe<br />
na ustvanosta i zakonitosta na Pravilnikot.<br />
832<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Vrz osnova na ~l. 55 st. 1 od Zakonot za organizacija i rabota na<br />
organite na dr`avnata uprava ministerot za odbrana donel Pravilnik<br />
za utvrduvawe na plata, dodatoci na plata i nadomestocite na opredeleni<br />
tro{oci na lica na slu`ba vo stranstvo i upateni vo mirovni i<br />
humanitarni operacii nadvor od Republika Makedonija, br. 01-5589/1<br />
od 29. 10. 2007 godina.<br />
Pravilnikot sodr`i 51 ~len, rasporedeni vo slednive tematski<br />
celini: osnovni odredbi; plata na licata na slu`ba vo stranstvo; dodatoci<br />
na plata; nadomestoci na tro{oci; plata, dodatoci i nadomestoci<br />
na plati na u~esnici vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od<br />
Republika Makedonija i preodni i zavr{ni odredbi.<br />
Vo delot na Osnovnite odredbi (~l. 1 do ~l. 3) se opredeluva<br />
deka so ovoj pravilnik se ureduva na~inot i postapkata za utvrduvawe<br />
na plata, dodatoci na plata i nadomestoci na opredeleni tro{oci na<br />
vrabotenite vo Ministerstvoto za odbrana upateni na slu`ba vo stranstvo<br />
i vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od Republika Makedonija.<br />
Vo delot - Plata na licata na slu`ba vo stranstvo (~l. 5 do ~l.<br />
10) se opredeluvaat parametrite za utvrduvawe na neto plata, se opredeluvaat<br />
koeficientite za licata na slu`ba vo stranstvo vo zavisnost<br />
od ~inot i stepenot na obrazovanie, kako element od koj zavisi utvrduvaweto<br />
na platata.<br />
Vo delot - Dodatoci na plata (~l. 11 do 15) se opredeluva visinata<br />
na dodatokot za plata koj se ostvaruva za pridru`ba na nevraboten<br />
bra~en drugar, dodatokot za vr{ewe zada~i vo ote`nati uslovi za<br />
rabota i dodatokot za vr{ewe dol`nost.<br />
Vo delot - Nadomestoci na tro{oci (~l. 16 do 38) se opredeluvaat<br />
uslovite i na~inot na ostvaruvawe na posebnite nadomestoci (za<br />
tro{oci za iznajmuvawe na stan, za {koluvawe na deca, za prevoz do i<br />
od rabota; za odvoen `ivot od semejstvoto, za drugi nadomestoci utvrdeni<br />
so zakonskite propisi ili drugi op{ti akti (mobilen telefon,<br />
reprezentacija, prenos na posmrtni ostanki, zdravstveno osiguruvawe,<br />
ureduvawe na soba za dneven prestoj, pravo na nadomestok na tro{oci<br />
za avionski prevoz za godi{en odmor i bankarska provizija).
Vo delot - Plata, dodatoci i nadomestoci na plati na u~esnici<br />
vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od Republika Makedonija<br />
(~l. 39 do 48) se utvrduvaat osnovnata plata preku koeficientite spored<br />
~in, odnosno stepen na obrazovanie, dodatocite na plata zaradi<br />
vr{ewe zada~i vo ote`nati uslovi za prestoj i rabota, nadomestocite<br />
na plata poradi odvoen `ivot i drugi nadomestoci, kako {to se pari~na<br />
nagrada i pravo na reprezentacija za u~esnikot so najvisok ~in.<br />
Vo preodnite i zavr{nite odredbi (~l. 49 do 51) se opredeluva<br />
deka tro{ocite za drugi nadomestoci na licata na slu`ba vo stranstvo<br />
i na u~esnicite vo mirovni i humanitarni operacii se ispla}aat<br />
vo visina i na~in predviden so zakon i drugi propisi, deka so denot na<br />
primenata na ovoj pravilnik prestanuva da va`i Pravilnikot koj dotoga{<br />
ja ureduval ovaa oblast i se opredeluva vleguvaweto vo sila na<br />
ovoj pravilnik, odnosno deka ovoj pravilnik vleguva vo sila so denot<br />
na donesuvaweto, a }e se primenuva smetano od 1. 09. 2007 godina.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. So Re{enie U. br. 198/2006, Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za utvrduvawe na osnovite<br />
i koeficientite na platite, dodatocite i nadomestocite na voenite<br />
pretstavnici na Republika Makedonija vo stranstvo i na drugi voeni<br />
i civilni lica na slu`ba vo stranstvo, br. 01-4135/1 od 21. 06. 2002,<br />
br. 01-2761/1 od 14. 04. 2003, br. 01-2761/3 od 27. 05 .2003, br. 01-2761/4 od<br />
24. 07. 2003, br. 01-5114/1 od 13. 10. 21005, br. 01-4069/1 od 25. 07. 2006 i<br />
br. 01-4069/3 od 22. 08. 2006, donesen od ministerot za odbrana na Republika<br />
Makedonija.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Trgnuvajki od sodr`inata na<br />
osporeniot pravilnik vo celina, Sudot oceni deka so ovoj pravilnik<br />
samo se doureduvaat odredeni pra{awa koi se odnesuvaat na vrabotenite<br />
vo Ministerstvoto za odbrana dodeka izvr{uvaat slu`ba vo stranstvo,<br />
{to na ovoj pravilnik mu dava karakter na interen akt na Ministerstvoto<br />
za odbrana i ne pretstavuva propis donesen od ministerot<br />
za odbrana za vr{ewe na javni ovlastuvawa utvrdeni so zakon.<br />
So ogled na faktot {to osporeniot pravilnik nema karakter<br />
na propis vo smisla na ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
tuku pretstavuva interen akt, Sudot utvrdi deka ne e nadle`en za ocenuvawe<br />
na negovata soglasnost so Ustavot i so zakon, poradi {to se<br />
ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud za<br />
otfrlawe na inicijativata.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
101/2001, ja otfrli inicijativata za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za platite i nadomestocite na platite vo Min-<br />
833
isterstvoto za odbrana br. 01-1041/2 od 24. 04. 2000 godina (pre~isten<br />
tekst).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Sudot na sednicata utvrdi<br />
deka so osporeniot pravilnik se ureduva pra{aweto za platite i nadomestocite<br />
na plati vo Ministerstvoto za odbrana.<br />
Spored ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so<br />
Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite.<br />
So ogled na toa {to osporeniot pravilnik ne e propis vo smisla<br />
na ozna~enata ustavna odredba, tuku akt so koj se ureduvaat pra{awa<br />
od sferata na rabotnite odnosi vo Ministerstvoto za odbrana, Sudot<br />
oceni deka ne e nadle`en da odlu~uva za negovata ustavnost i zakonitost<br />
poradi {to odlu~i kako vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
3. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
130/2010, ja otfrli inicijativata za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za upatuvawe i vra-<br />
}awe na dr`avnite slu`benici vo Ministerstvoto za nadvore{ni raboti<br />
na rabota vo Diplomatsko-konzularnite pretstavni{tva na Republika<br />
Makedonija br. 01-10320/1, donesen od ministerot za nadvore{ni<br />
raboti na 15. 12. 2008 godina.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Trgnuvaj}i od navedenite<br />
ustavni i delovni~ki odredbi, odredbite od Zakonot za nadvore{ni<br />
raboti, Zakonot za objavuvawe na zakonite i drugite propisi i akti,<br />
sodr`inata na osporeniot pravilnik nasprema navodite vo inicijativata<br />
, Sudot smeta deka tie se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to imaj}i ja predvid sodr`inata na osporeniot<br />
pravilnik, spored Sudot toj nema karakter na propis vo smisla<br />
na ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija. Imeno toj ne sodr`i<br />
op{ti normi na odnesuvawe, odnosno ne ureduva odnosi na subjekti vo<br />
pravoto na op{t na~in i na neopredelen broj na subjekti vo pravoto.<br />
Pravilnikot pretstavuva interen akt i se odnesuva isklu~ivo na upatuvawe<br />
i vra}awe na dr`avnite slu`benici vo diplomatsko-konzularnite<br />
pretstavni{tva i so nego so nitu edna odredba ne se vostanovuvaat<br />
odnosi na gra|anite nadvor od Ministerstvoto.<br />
Imaj}i predvid deka osporeniot pravilnik e interen akt, baraweto<br />
na podnositelot na inicijativata toj da bide objaven vo "SV<br />
RM," e neosnovano.<br />
Poa|aj}i od navedenoto, Sudot oceni deka ne postoi ustavna i<br />
zakonska obvrska osporeniot pravilnik da bide objaven, poradi {to se<br />
ispolneti uslovite inicijativata soglasno ~l. 28 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, da se otfrli.<br />
834
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali osporeniot pravilnik ima karakter na propis podoben za<br />
ustavnosudska ocena.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 110 al. 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na propisite i na kolektivnite<br />
dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle`en<br />
da odlu~uva za baraweto.<br />
Soglasno ~l. 186 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 62/2002, 98/2002, 25/2003, 71/2003, 112/<br />
2005, 134/2007 i 6/2009), koj bil vo sila vo vreme na donesuvawe na osporeniot<br />
pravilnik, voeni pretstavnici na Republika Makedonija vo<br />
stranstvo se voenite ata{ea i ~lenovite na voenite misii vo stranstvo<br />
so ~in major i povisok. Ovie voeni pretstavnici imaat diplomatski<br />
status. Ministerot za odbrana mo`e so re{enie da upati voen<br />
stare{ina i civilno lice na slu`ba vo Armijata da vr{i dol`nost vo<br />
voeni pretstavni{tva i voeni misii na Republikata vo stranstvo, vo<br />
me|unarodni organizacii ili vo me|unarodni voeni edinici. Pobliski<br />
propisi za rabotata na voenite pretstavni{tva na Republikata vo<br />
stranstvo donesuva ministerot za odbrana.<br />
Soglasno ~l. 187 od istiot zakon, voenite pretstavnici vo stranstvo<br />
i voenite i civilnite lica od ~l. 186 na ovoj zakon, imaat pravo<br />
na plata i nadomestoci na plata soglasno so propisite za plata i nadomestocite<br />
na plata na vrabotenite vo diplomatsko-konzularnite i<br />
drugite pretstavni{tva na Republikata vo stranstvo.<br />
Spored ~l. 188 st. 2 na ovoj zakon, profesionalen vojnik i voen<br />
stare{ina koj u~estvuva vo humanitarni operacii i mirovni misii<br />
nadvor od teritorijata na Republikata ima pravo na plata soglasno so<br />
prop{isite za plata i nadomestocite na plata na vrabotenite vo diplomatsko-konzuklarnite<br />
i drugi pretstavni{tva na Republikata vo<br />
stranstvo i pravo na besplatno smestuvawe i ishrana.<br />
Vrabotenite vo diplomatsko - konzularnite i drugi pretstavni{tva<br />
na Republika Makedonija vo stranstvo ostvaruvaat pravo na<br />
plata soglasno odredbite na Zakonot za nadvore{ni raboti ("SV RM,"<br />
br. 46/2006 i 107/2008). Spored ~l. 75 na ovoj zakon, platata na diplomatsko-konzularen<br />
slu`benik na rabota vo diplomatsko - konzularnoto<br />
pretstavni{tvo se utvrduva, presmetuva i isplatuva vo stranska<br />
valuta, vrz osnova na osnovicite za sekoja zemja oddelno i koeficientot<br />
po zvawe. Vrednosta na koeficientot za utvrduvawe na osnovicite<br />
godi{no se opredeluva vrz osnova na "Listata na indeksi na malopro-<br />
835
da`nite ceni za `ivotnite tro{oci" koja ja objavuvaat nadle`nite<br />
organi na Organizacijata na Obedinetite nacii za zemjite na akreditacija<br />
i drugi relevantni okolnosti. Platata na diplomatsko-konzularniot<br />
slu`benik na rabota vo diplomatsko-konzularnite pretstavni-<br />
{tva se utvrduva so koeficient od 2,80 do 4,50. Platata na stru~noadministrativniot<br />
dr`aven slu`benik na rabota vo diplomatsko-konzularnite<br />
pretstavni{tva, se utvrduva so koeficient od 2,00 do 2,60.<br />
Spored ~l. 76 st. 1 na istiot zakon, diplomatsko-konzularniot<br />
slu`benik na rabota vo diplomatsko-konzularno pretstavni{tvoto<br />
ima pravo na dodatok na platata vo slednive slu~ai: za vr{itel na<br />
rabotite; za pridru`ba na bra~niot drugar/liceto od vonbra~na zaednica,soglasno<br />
so zakon; za obemot i slo`enosta na rabotata i za<br />
vr{ewe na zada~i vo ote`nati uslovi na rabota, kako {to se voeni<br />
uslovi, krizni situacii, elementarni nepogodi i te{ki klimatski<br />
uslovi. Spored st. 2 na istiot ~len, na diplomatsko-konzularniot slu-<br />
`benik na rabota vo diplomatsko-konzularnoto pretstavni{tvo mu se<br />
priznava nadomestok na opredeleni materijalni tro{oci, i toa: za<br />
iznajmuvawe na stan; za {koluvawe na deca za osnovno i sredno obrazovanie;<br />
za prevoz do i od rabota i drugi nadomestoci utvrdeni so pozitivnite<br />
zakonski propisi na Republika Makedonija. Spored st. 3 na<br />
ovoj ~len, so akt na Vladata se ureduva na~inot i postapkata za utvrduvawe<br />
na platite, dodatocite na plata i nadomestocite na opredeleni<br />
tro{oci vo diplomatsko- konzularnoto pretstavni{tvo.<br />
2. Vo me|uvreme, donesen e nov Zakon za slu`ba vo Armijata na<br />
Republika Makedonija ("SV RM," br. 36/10 i 23/2011). Spored ~l. 199<br />
st. 1 od ovoj zakon, voeni pretstavnici na Republikata vo stranstvo se<br />
odbranbeni i voeni ata{ea i ~lenovi na voenite misii vo stranstvo<br />
pretstavuvani od voen i civilen personal, soglasno so aktot za sistematizacija<br />
na Ministerstvoto za odbrana. spored st. 3 na istiot ~len,<br />
ministerot za odbrana mo`e so re{enie da upati voen stare{ina ili<br />
civilen personal da vr{i dol`nost vo voeni pretstavni{tva i voeni<br />
misii na Republikata vo stranstvo, {tabovi i vo drugi me|unarodni<br />
organizacii i me|unarodni voeni edinici. Soglasno st. 5 na ovoj ~len,<br />
visinata na platata, dodatocite na platata i drugite nadomestoci na<br />
licata od stavovite 1 i 3 na ovoj ~len gi utvrduva ministerot za<br />
odbrana.<br />
Spored ~l. 200 st. 1 od istiot zakon, na voeniot i civilniot personal<br />
koj u~estvuva vo humanitarni ili mirovni operacii nadvor od<br />
teritorijata na Republikata, pridonesite se presmetuvaat i uplatuvaat<br />
vrz osnova na platata utvrdena na denot na upatuvaweto. Spored<br />
st. 2 na istiot ~len, voeniot i civilniot personal od st. 1 na ovoj ~len<br />
ima pravo na nadomestok za u~estvo vo humanitarni ili mirovni operacii<br />
nadvor od teritorijata na Republikata. Soglasno st. 3 na ovoj<br />
~len, visinata na nadomestocite od st. 2 na ovoj ~len gi utvrduva ministerot<br />
za odbrana.<br />
836
Vidno od odgovorot na inicijativata dostaven do Ustavniot sud<br />
od strana na Ministerstvoto za odbrana (akt br. 13-100/3 od 16. 03.<br />
2011), vo Ministerstvoto za odbrana vo zavr{na faza, odnosno pred donesuvawe<br />
e nov pravilnik so koj na seopfaten na~in }e se uredi pra{aweto<br />
na platite i nadomestocite na plati i drugi primawa na voenite<br />
pretstavnici na Republikata vo stranstvo i na voenite stare{ina ili<br />
civilniot personal koj vr{i dol`nost vo voeni pretstavni{tva i voeni<br />
misii na Republikata vo stranstvo, {tabovi i vo drugi me|unarodni<br />
organizacii i me|unarodni voeni edinici, soglasno noviot<br />
Zakon za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija.<br />
3. Osporeniot pravilnik e donesen vrz osnova na ~l. 55 st. 1 od<br />
Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava,<br />
spored koj ministerot donesuva pravilnici, naredbi, upatstva, planovi,<br />
programi, re{enija i drugi vidovi akti za izvr{uvawe na zakonite<br />
i drugi propisi, koga za toa e ovlasten so zakon.<br />
Od sodr`inata na osporeniot pravilnik, proizleguva deka so<br />
pravilnikot vsu{nost se operacionaliziraat navedenite odredbi od<br />
Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija i Zakonot za<br />
nadvore{ni raboti, vo funkcija na opredeluvawe na platite, dodatocite<br />
na plata i nadomestocite na opredeleni tro{oci na voenite i civilnite<br />
lica od Ministerstvoto za odbrana na slu`ba vo stranstvo i<br />
upateni vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od Republika<br />
Makedonija<br />
Trgnuvajki od sodr`inata na osporeniot pravilnik vo celina, a<br />
soglasno dosega{nata ustavnosudska praktika na Ustavniot sud po<br />
odnos na isti i sli~ni pra{awa, smetame deka so ovoj pravilnik samo<br />
se doureduvaat odredeni pra{awa koi se odnesuvaat na vrabotenite vo<br />
Ministerstvoto za odbrana dodeka izvr{uvaat slu`ba vo stranstvo,<br />
{to na ovoj pravilnik mu dava karakter na interen akt na Ministerstvoto<br />
za odbrana i ne pretstavuva propis donesen od ministerot za<br />
odbrana za vr{ewe na javni ovlastuvawa utvrdeni so zakon.<br />
So ogled na faktot {to osporeniot pravilnik nema karakter<br />
na propis vo smisla na ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
odnosno ne sodr`i op{ti normi na odnesuvawe, ne ureduva odnosi na<br />
subjektite vo pravoto na op{t na~in i za neopredelen broj na subjekti<br />
vo pravoto, istiot ne e podoben za ustavnosudska ocena, poradi {to<br />
smetame deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud za otfrlawe na inicijativata.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Ustavniot sud za razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za utvrduvawe<br />
na plata, dodatoci na plata i nadomestocite na opredeleni tro{oci<br />
837
na lica na slu`ba vo stranstvo i upateni vo mirovni i humanitarni<br />
operacii nadvor od Republika Makedonija, br. 01-5589/1 od 29. 10. 2007<br />
godina, donesen od ministerot za odbrana.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 6<br />
april 2011 godina, donese<br />
838<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot za utvrduvawe na<br />
plata, dodatoci na plata i nadomestocite na opredeleni tro{oci na<br />
lica na slu`ba vo stranstvo i upateni vo mirovni i humanitarni operacii<br />
nadvor od Republika Makedonija, br. 01-5589/1 od 29. 10. 2007 godina,<br />
donesen od ministerot za odbrana.<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot ozna~en vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, ministerot za odbrana<br />
nemal zakonsko ovlastuvawe da go donese osporeniot pravilnik. Imeno,<br />
Pravilnikot bil donesen vrz osnova na ~len 55 stav 1 od Zakonot<br />
za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava, spored koj<br />
ministerot donesuva pravilnici i drugi vidovi akti za izvr{uvawe na<br />
zakonite i drugite propisi samo koga za toa izre~no e ovlasten so zakon,<br />
me|utoa so nitu eden zakon vo Republika Makedonija, ministerot<br />
za odbrana ne bil ovlasten da go donese osporeniot pravilnik. Osporeniot<br />
pravilnik ne bil vo soglasnost ni so ~len 61 stav 1 od istiot<br />
zakon, spored koj so aktite {to gi donesuva ministerot ne mo`e za gra-<br />
|anite i drugite pravni lica da se utvrduvaat prava i obvrski, nitu da<br />
se propi{uva nadle`nost na drugi organi, {to za `al ne bilo slu~aj<br />
so ovoj pravilnik.<br />
Ponatamu, vo inicijativata se naveduva deka soglasno ~len 32<br />
stav 5 od Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata<br />
polo`ba se ureduvaat samo so zakon i so kolektiven dogovor, a ne so<br />
pravilnik, kako vo slu~ajov, {to zna~elo deka so toa bil povreden i<br />
~len 96 od Ustavot.<br />
Osven toa, ovoj pravilnik bil vo sprotivnost i so ~len 52 stavovite<br />
1 i 2 od Ustavot, zatoa {to ne bil objaven vo "Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," a ne bil objaven nitu vo Ministerstvoto za<br />
odbrana i Armijata na Republika Makedonija.<br />
Pri odlu~uvaweto za osnovanosta na inicijativata, podnosit-
elot predlaga da se imaat predvid i Zakonot za upatuvawe lica vo<br />
me|unarodni misii i vo me|unarodni organizacii ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 150/2007) i Zakonot za posebnite prava na<br />
u~esnicite vo mirovnite operacii i operaciite za kolektivna odbrana<br />
nadvor od teritorijata na Republika Makedonija i na ~lenovite na<br />
nivnite semejstva ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 67/<br />
2009).<br />
Vrz osnova na navedenoto, podnositelot na inicijativata smeta<br />
deka osporeniot pravilnik ne bil vo soglasnost so ~len 8 alineite 1, 3<br />
i 4, ~len 32 stavovite 3 i 5, ~len 51, ~len 52 stavovite 1 i 2, ~len 95<br />
stav 3 i ~len 96 od Ustavot, ~len 55 stav 1, ~len 56 stav 1 i ~len 61 stav<br />
1 od Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava<br />
i ~len 3 to~ka 4 od Zakonot za objavuvawe na zakonite i drugite propisi<br />
i akti vo „Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“, poradi {to<br />
predlaga Ustavniot sud na Republika Makedonija da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustvanosta i zakonitosta na Pravilnikot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka ministerot za odbrana, vrz<br />
osnova na ~len 55 stav 1 od Zakonot za organizacija i rabota na organite<br />
na dr`avnata uprava, donel Pravilnik za utvrduvawe na plata, dodatoci<br />
na plata i nadomestocite na opredeleni tro{oci na lica na<br />
slu`ba vo stranstvo i upateni vo mirovni i humanitarni operacii nadvor<br />
od Republika Makedonija, broj 01-5589/1 od 29. 10. 2007 godina.<br />
Pravilnikot sodr`i 51 ~len, rasporedeni vo slednive tematski<br />
celini: osnovni odredbi; plata na licata na slu`ba vo stranstvo; dodatoci<br />
na plata; nadomestoci na tro{oci; plata, dodatoci i nadomestoci<br />
na plati na u~esnici vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od<br />
Republika Makedonija i preodni i zavr{ni odredbi.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na propisite i na kolektivnite<br />
dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e<br />
nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Soglasno ~len 186 od Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija („Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“ br.<br />
62/2002, 98/2002, 25/2003, 71/2003, 112/2005, 134/2007 i 6/2009), koj bil vo<br />
sila vo vreme na donesuvawe na osporeniot pravilnik, voeni pretstavnici<br />
na Republika Makedonija vo stranstvo se voenite ata{ea i<br />
~lenovite na voenite misii vo stranstvo so ~in major i povisok. Ovie<br />
voeni pretstavnici imaat diplomatski status. Ministerot za odbrana<br />
mo`e so re{enie da upati voen stare{ina i civilno lice na slu`ba vo<br />
Armijata da vr{i dol`nost vo voeni pretstavni{tva i voeni misii na<br />
Republikata vo stranstvo, vo me|unarodni organizacii ili vo me|unarodni<br />
voeni edinici. Pobliski propisi za rabotata na voenite<br />
pretstavni{tva na Republikata vo stranstvo donesuva ministerot za<br />
839
odbrana.<br />
Soglasno ~len 187 od istiot zakon, voenite pretstavnici vo<br />
stranstvo i voenite i civilnite lica od ~len 186 na ovoj zakon, imaat<br />
pravo na plata i nadomestoci na plata soglasno so propisite za plata<br />
i nadomestocite na plata na vrabotenite vo diplomatsko-konzularnite<br />
i drugite pretstavni{tva na Republikata vo stranstvo.<br />
Spored ~len 188 stav 2 na ovoj zakon, profesionalen vojnik i<br />
voen stare{ina koj u~estvuva vo humanitarni operacii i mirovni misii<br />
nadvor od teritorijata na Republikata ima pravo na plata soglasno<br />
so propisite za plata i nadomestocite na plata na vrabotenite vo<br />
diplomatsko-konzularnite i drugi pretstavni{tva na Republikata vo<br />
stranstvo i pravo na besplatno smestuvawe i ishrana.<br />
Vrabotenite vo diplomatsko - konzularnite i drugi pretstavni{tva<br />
na Republika Makedonija vo stranstvo ostvaruvaat pravo na<br />
plata soglasno odredbite na Zakonot za nadvore{ni raboti ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 46/2006 i 107/2008). Spored ~len<br />
75 na ovoj zakon, platata na diplomatsko-konzularen slu`benik na rabota<br />
vo diplomatsko - konzularnoto pretstavni{tvo se utvrduva, presmetuva<br />
i isplatuva vo stranska valuta, vrz osnova na osnovicite za sekoja<br />
zemja oddelno i koeficientot po zvawe. Vrednosta na koeficientot<br />
za utvrduvawe na osnovicite godi{no se opredeluva vrz osnova na<br />
"Listata na indeksi na maloproda`nite ceni za `ivotnite tro{oci"<br />
koja ja objavuvaat nadle`nite organi na Organizacijata na Obedinetite<br />
nacii za zemjite na akreditacija i drugi relevantni okolnosti.<br />
Platata na diplomatsko-konzularniot slu`benik na rabota vo diplomatsko-konzularnite<br />
pretstavni{tva se utvrduva so koeficient od<br />
2,80 do 4,50. Platata na stru~no-administrativniot dr`aven slu`benik<br />
na rabota vo diplomatsko-konzularnite pretstavni{tva, se utvrduva<br />
so koeficient od 2,00 do 2,60.<br />
Spored ~len 76 stav 1 na istiot zakon, diplomatsko-konzularniot<br />
slu`benik na rabota vo diplomatsko-konzularno pretstavni{tvo<br />
ima pravo na dodatok na platata vo slednive slu~ai: za vr{itel na rabotite;<br />
za pridru`ba na bra~niot drugar/liceto od vonbra~na zaednica,<br />
soglasno so zakon; za obemot i slo`enosta na rabotata i za vr{ewe<br />
na zada~i vo ote`nati uslovi na rabota, kako {to se voeni uslovi, krizni<br />
situacii, elementarni nepogodi i te{ki klimatski uslovi. Spored<br />
stav 2 na istiot ~len, na diplomatsko-konzularniot slu`benik na<br />
rabota vo diplomatsko-konzularnoto pretstavni{tvo mu se priznava<br />
nadomestok na opredeleni materijalni tro{oci, i toa: za iznajmuvawe<br />
na stan; za {koluvawe na deca za osnovno i sredno obrazovanie; za prevoz<br />
do i od rabota i drugi nadomestoci utvrdeni so pozitivnite zakonski<br />
propisi na Republika Makedonija. Spored stav 3 na ovoj ~len, so<br />
akt na Vladata se ureduva na~inot i postapkata za utvrduvawe na platite,<br />
dodatocite na plata i nadomestocite na opredeleni tro{oci vo<br />
diplomatsko- konzularnoto pretstavni{tvo.<br />
840
Vo me|uvreme, donesen e nov Zakon za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
36/2010 i 23/2011). Spored ~len 199 stav 1 od ovoj zakon, voeni pretstavnici<br />
na Republikata vo stranstvo se odbranbeni i voeni ata{ea i<br />
~lenovi na voenite misii vo stranstvo pretstavuvani od voen i civilen<br />
personal, soglasno so aktot za sistematizacija na Ministerstvoto<br />
za odbrana. Spored stav 3 na istiot ~len, ministerot za odbrana<br />
mo`e so re{enie da upati voen stare{ina ili civilen personal da<br />
vr{i dol`nost vo voeni pretstavni{tva i voeni misii na Republikata<br />
vo stranstvo, {tabovi i vo drugi me|unarodni organizacii i<br />
me|unarodni voeni edinici. Soglasno stav 5 na ovoj ~len, visinata na<br />
platata, dodatocite na platata i drugite nadomestoci na licata od<br />
stavovite 1 i 3 na ovoj ~len gi utvrduva ministerot za odbrana.<br />
Spored ~len 200 stav 1 od istiot zakon, na voeniot i civilniot<br />
personal koj u~estvuva vo humanitarni ili mirovni operacii nadvor<br />
od teritorijata na Republikata, pridonesite se presmetuvaat i uplatuvaat<br />
vrz osnova na platata utvrdena na denot na upatuvaweto. Spored<br />
stav 2 na istiot ~len, voeniot i civilniot personal od stavot 1 na ovoj<br />
~len ima pravo na nadomestok za u~estvo vo humanitarni ili mirovni<br />
opreracii nadvor od teritorijata na Republikata. Soglasno stav 3 na<br />
ovoj ~len, visinata na nadomestocite od stavot 2 na ovoj ~len gi utvrduva<br />
ministerot za odbrana.<br />
Vidno od odgovorot na inicijativata dostaven do Ustavniot sud<br />
od strana na Ministerstvoto za odbrana (akt br. 13-100/3 od 16. 03. 2011<br />
godina), vo Ministerstvoto za odbrana vo zavr{na faza, odnosno pred<br />
donesuvawe e nov pravilnik so koj na seopfaten na~in }e se uredi pra-<br />
{aweto na platite i nadomestocite na plati i drugi primawa na voenite<br />
pretstavnici na Republikata vo stranstvo i na voenite stare{-<br />
ina ili civilniot personal koj vr{i dol`nost vo voeni pretstavni-<br />
{tva i voeni misii na Republikata vo stranstvo, {tabovi i vo drugi<br />
me|unarodni organizacii i me|unarodni voeni edinici, soglasno noviot<br />
Zakon za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija.<br />
Osporeniot pravilnik e donesen vrz osnova na ~len 55 stav 1 od<br />
Zakonot za organizacija i rabota na organite na dr`avnata uprava,<br />
spored koj ministerot donesuva pravilnici, naredbi, upatstva, planovi,<br />
programi, re{enija i drugi vidovi akti za izvr{uvawe na zakonite<br />
i drugi propisi, koga za toa e ovlasten so zakon.<br />
Od sodr`inata na osporeniot pravilnik, proizleguva deka so<br />
pravilnikot vsu{nost se operacionaliziraat navedenite odredbi od<br />
Zakonot za slu`ba vo Armijata na Republika Makedonija i Zakonot za<br />
nadvore{ni raboti, vo funkcija na opredeluvawe na platite, dodatocite<br />
na plata i nadomestocite na opredeleni tro{oci na voenite i<br />
civilnite lica od Ministerstvoto za odbrana na slu`ba vo stranstvo<br />
i upateni vo mirovni i humanitarni operacii nadvor od Republika<br />
Makedonija.<br />
841
Trgnuvajki od sodr`inata na osporeniot pravilnik vo celina,<br />
spored Sudot, so ovoj pravilnik samo se doureduvaat odredeni pra{awa<br />
koi se odnesuvaat na vrabotenite vo Ministerstvoto za odbrana dodeka<br />
izvr{uvaat slu`ba vo stranstvo, {to na ovoj pravilnik mu dava<br />
karakter na interen akt na Ministerstvoto za odbrana i ne pretstavuva<br />
propis donesen od ministerot za odbrana za vr{ewe na javni<br />
ovlastuvawa utvrdeni so zakon.<br />
So ogled na faktot {to osporeniot pravilnik nema karakter<br />
na propis vo smisla na ~len 110 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
odnosno ne sodr`i op{ti normi na odnesuvawe, ne ureduva odnosi na<br />
subjektite vo pravoto na op{t na~in i za neopredelen broj na subjekti<br />
vo pravoto, istiot ne e podoben za ustavnosudska ocena, poradi {to<br />
Sudot oceni deka se ispolneti uslovite od ~len 28 alineja 1 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud za otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, d-r Trendafil Ivanovski, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
842
63. U. br. 55/2011 (27. 04. 2011)<br />
Osporen akt<br />
^len 6 st. 7 od Zakonot za postapuvawe so bespravno izgradeni<br />
objekti ("SV RM," br. 23/2011 i 54/2011).<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
^len 6 stav 7<br />
Dokolku e podneseno barawe za utvrduvawe na praven status za<br />
stanbeni zgradi za kolektivno domuvawe, potrebno e baraweto da e<br />
podneseno od zaednicata na stanari ili da e potpi{ano od pove}e od<br />
polovinata imateli na stan vo zgradata pri {to pokraj dokazite od<br />
stavot 2 na ovoj ~len se dostavuva i spisok na stanari, dogovori za kupoproda`ba<br />
na stanovite vo zgradata, kako i uverenie za dr`avjanstvo<br />
ili kopija od li~na karta od site imateli na stan vo zgradata.<br />
Za utvrduvawe na praven status na delovi (dogradbi i nadgradbi)<br />
na stanbeni zgradi koi se bespravno izgradeni, podnositelot na<br />
baraweto za utvrduvawe na praven status e imatelot na delot koj e bespravno<br />
izgraden.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporeniot ~l. 6 st. 7 od Zakonot<br />
ne bil vo soglasnost so ~l. 30 od Ustavot, od pri~ina {to, vo<br />
slu~ajov se raboti za sopstven, individualen del (nadgradbi i dogradbi)<br />
pa predvidenoto re{enie baraweto za utvrduvawe na praven status<br />
za stanbenite zgradi za kolektivno deluvawe, da go podnesuva zaednicata<br />
na stanari ili da e potpi{ano od pove}e od polovina imateli na<br />
stan vo zgradata, ne soodvetstvuva so privatniot interes. Ova od pri-<br />
~ini {to stanuvalo zbor za legalizacija na dopolnitelno izgradeni<br />
terasi ili nadgradbi (potkrovje), od individualni lica, pa ottuka,<br />
baraweto treba da go podnese li~no liceto koj bespravno go izgradil<br />
delot za koj se bara legalizacija.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Zakonot za postapuvawe so bespravno izgradeni objekti e donesen<br />
na sednica na Sobranieto na Republika Makedonija odr`ana na 22.<br />
02. 2011 godina, i istiot e objaven vo "SV RM," br. 23/2011 na 24. 02.<br />
843
2011 godina, i istiot soglasno ~l. 33 od Zakonot, vleguva vo sila osmiot<br />
den od denot na objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
- 2 mart 2011 godina i istiot va`i {est godini od denot na<br />
vleguvaweto vo sila.<br />
Vo ~l. 1 od ovoj zakon e reguliran predlogot na zakonot, odnosno<br />
dali so ovoj zakon se ureduvaat uslovite, na~inot i postapkata za<br />
evidentirawe, utvrduvawe na praven status i sankcionirawe na bespravno<br />
izgradenite objekti.<br />
Spored ~l. 2 od ovoj zakon pod bespravno izgradeni objekti, vo<br />
smisla na ovoj zakon, se podrazbiraat objekti od zna~ewe za Republikata<br />
soglasno so Zakonot za gradewe i drug zakon, objekti od lokalno<br />
zna~ewe soglasno so Zakonot za gradewe i objekti na zdravstveni ustanovi<br />
za primarna, sekundarna i tercijalna zdravstvena za{tita koi se<br />
izgradeni bez odobrenie za gradewe ili sprotivno na odobrenieto za<br />
gradewe, kako i delovi (dogradbi i nadgradbi) na objektite od zna~ewe<br />
za Republikata i od lokalno zna~ewe i na objektite na zdravstvenite<br />
ustanovi za primarna, sekundarna i tercijalna zdravstvena za{tita,<br />
koi se izgradeni bez odobrenie za gradewe ili sprotivno na odobrenieto<br />
za gradewe, vo i nadvor od planski opfat (vo natamo{niot tekst:<br />
bespravni objekti).<br />
Predmet na ovoj zakon se bespravnite objekti od st. 1 na ovoj<br />
~len na koi do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se izvedeni<br />
grade`nite i instalaterskite raboti vo celost i istite pretstavuvaat<br />
grade`na i funkcionalna celina.<br />
Vo ~l. 3 od istiot zakon, se predviduva deka pod utvrduvawe na<br />
praven status na bespraven objekt se podrazbira zapiuvawe na bespravniot<br />
objekt vo javnata <strong>kniga</strong> za zapi{uvawe na pravata na nedvi`nosti<br />
i vkopuvawe na istiot vo urbanisti~ko-planskata dokumentacija,<br />
na na~in i vo postapka predeleni so ovoj zakon.<br />
Spored ~l. 5 od ovoj zakon za utvrduvawe na praven status na bespraven<br />
objekt se podnesuva barawe za utvrduvawe na praven status na<br />
bespraven objekt od strana na imatelot na bespraven objekt do edinicata<br />
na lokalnata samouprava na ~ie podra~je e izgraden bespravniot<br />
objekt, odnosno organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na<br />
rabotite od oblasta na ureduvaweto na prostorot. Rokot za podnesuvawena<br />
baraweto za utvrduvawe na praven status na bespraven objekt od<br />
st. 1 na ovoj ~len gi propi{uva ministerot koj rakovodi so organot na<br />
dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto<br />
na prostorot.<br />
Osporeniot ~l. 6 od Zakonot, ja regulira sodr`inata na barawata<br />
za utvrduvawe na praven status na bespravni objekti.<br />
Spored ~l. 6 od ovoj zakon 1 podnositel na barawe za utvrduvawe<br />
na praven status mo`e da bide fizi~ko lice - dr`avjanin na Republika<br />
Makedonija, pravno lice registrirano vo Centralniot registar<br />
na Republika Makedonija i institucii koi se imateli na bespravnite<br />
844
objekti. Stranski pravni i fizi~ki lica mo`at da bidat barateli,<br />
dokolku gi ispolnuvaat uslovite za steknuvawe na pravo na sopstvenost<br />
utvrdeni so Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava.<br />
2 Baratelot e dol`en so baraweto za utvrduvawe na praven status<br />
na bespravni objekti od zna~ewe za Republikata, objekti na zdravstveni<br />
ustanovi za primarna, sekundarna i tercijalna zdravstvena za-<br />
{tita i objekti od lokalno zna~ewe osven elektronski komunikaciski<br />
mre`i i sredstva i liniski infrastrukturni objekti da dostavi:<br />
- uverenie za dr`avjanstvo ili kopija od li~na karta za doma{no<br />
fizi~ko lice, odnosno dozvola za postojan prestoj za stransko<br />
fizi~ko lice, a za doma{no i stransko pravno lice, izvod od Centralniot<br />
registar na Republika Makedonija, odnosno od soodvetnata institucija<br />
vo dr`avata vo koja stranskoto pravno lice ima sedi{te,<br />
- dokaz za priklu~ok na komunalna infrastruktura i/ili smetki<br />
za javni uslugi (struja, voda itn.), a dokolku bespravniot objekt<br />
nema infrastrukturni priklu~oci, izjava zaverena na notar dadena<br />
pod krivi~na i materijalna odgovornost so koja baratelot }e potvrdi<br />
deka bespravniot objekt e izgraden pred vleguvaweto vo sila na ovoj<br />
zakon i<br />
- geodetski elaborat za utvrduvawe na fakti~ka sostojba na bespraven<br />
objekt so imoten list za zemji{teto na koe e izgraden bespravniot<br />
objekt.<br />
3 Dokolku bespravniot objekt e izgraden na zemji{te koe ne e<br />
sopstvenost na baratelot ili na Republika Makedonija, odnosno zemji-<br />
{teto e sopstvenost na drugo fizi~ko ili pravno lice, baratelot pokraj<br />
dokazite od stavot (2) na ovoj ~len e dol`en da dostavi i dogovor<br />
za dolgotraen zakup na semji{teto sklu~en so sopstvenikot na zemji{teto.<br />
4 Dokolku bespravniot objekt e izgraden na zemji{te preneseno<br />
od porane{en sopstvenik vrz osnova na dogovor za kupoproda`ba, na<br />
koe kako korisnik e evidentiran porane{niot sopstvenik, a baratelot<br />
go koristi zemji{teto pove}e od 20 godini od denot na sklu~uvaweto<br />
na dogovorot, baratelot e dol`en pokraj dokazite od stavot (2)<br />
na ovoj ~len da dostavi i dogovor za kupoproda`ba na zemji{teto i izjava<br />
zaverena na notar, dadena pod krivi~na i materijalna odgovornost<br />
so koja baratelot }e potvrdi deka baratelot ili liceto ~ij naslednik<br />
e baratelot go imaat kupeno zemji{teto od porane{niot sopstvenik.<br />
5 Dokolku bespravniot objekt e izgraden na zemji{te so nezapi{ani<br />
prava, nadle`niot organ po slu`bena dol`nost dostavuva barawe<br />
do Agencijata za katastar na nedvi`nosti za sproveduvawe na soodvetna<br />
postapka za zapi{uvawe na pravta vrz predmetnoto zemji{te,<br />
soglasno so Zakonot za katastar na nedvi`nosti, koja postapka Agencijata<br />
za katastar na nedvi`nosti ja sproveduva po slu`bena dol`nost.<br />
845
6 Dokolku e podneseno barawe za utvrduvawe na praven status<br />
na bespraven objekt koj e izgraden na zemji{te so neras~iteni imotni<br />
odnosi, poradi toa {to ne e sprovedena ostavinska postapka, baratelot<br />
e dol`en pokraj dokazite od st. 2 na ovoj ~len da dostavi i izvestuvawe<br />
od notarot poverenik na ostavinskiot sud deka se vodi ostavinska<br />
postapka za predmetnoto zemji{te.<br />
7 Dokolku e podneseno barawe za utvrduvawe na praven status za<br />
stanbeni zgradi za kolektivno domuvawe, potrebno e baraweto da e<br />
podneseno od zaednicata na stanari ili da e potpi{ano od pove}e od<br />
polovinata imateli na stan vo zgradata pri {to pokraj dokazite od st.<br />
2 na ovoj ~len se dostavuva i spisok na stanari, dogovori za kupoproda`ba<br />
na stanovite vo zgradata, kako i uverenie za dr`avjanstvo ili<br />
kopija od li~na karta od site imateli na stan vo zgradata.<br />
Podnositelot na inicijativata go osporuva st. 7 na ~l. 6 od Zakonot,<br />
uka`uvaj}i na faktot deka ne mo`e za nadgradba ili dogradba vo<br />
stanbena zgrada, koi se odnesuvaat na terasi ili potkrovja, baraweto<br />
da se podnesuva vo ime na zaednicata na stanari ili da bide istoto potpi{ano<br />
od pove}e od polovina imateli na stan vo zgradata.<br />
Me|utoa, tokmu vo ovaa nasoka, a po podnesuvawe na inicijativata<br />
Sobranieto na Republika Makedonija na sednicata odr`ana na 11.<br />
04. 2011 godina go donese Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za postapuvawe so bespravno izgradeni objekti koj e objaven vo<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“ br. 54/2011 od 14. 04. 2011<br />
god. so koj vo ~l. 1 od istiot, vo ~l. 6 st. 7 (osporen so inicijativata) se<br />
dodava nova re~enica koja glasi: "Za utvrduvawe na praven status na<br />
delovi (dogradbi i nadgradbi) na stanbeni zgradi koi se bespravno<br />
izgradeni, podnositel na barawe za utvrduvawe na praven status e imatelot<br />
na delot koj e bespravno izgraden."<br />
Od analizata na izmenite i dopolnuvawata na st. 7 od ~l. 6 od<br />
Zakonot, smetame deka tokmu uka`uvawata vo inicijativata se vgradeni<br />
vo ovoj ~len od Zakonot i spored koj e dopolneta sodr`ina na baraweto<br />
za utvrduvawe na praven status na bespravni objekti, taka {to<br />
imatelot na delot koj e bespravno izgraden mo`e da go podnese baraweto<br />
li~no za onoj del {to samiot bespravno go izgradil bez sobirawe<br />
na potpisi od pove}e od polovinata imateli na stan vo zgradata.<br />
Od navedenite pri~ini smetame deka vo slu~ajov ne postojat<br />
procesni pretpostavki za odlu~uvawe po inicijativata, poradi {to vo<br />
smisla na ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe, i<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 6 st. 7 od Zakonot za postapuvawe so bespravno<br />
izgradeni objekti ("SV RM," br. 23/2011 i 54/2011).<br />
*<br />
846
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 27<br />
april 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 6 stav 7 od Zakonot za postapuvawe so bespravno<br />
izgradeni objekti ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 23/2011 i 54/2011).<br />
2. Violeta Timova od Skopje na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenot od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re{-<br />
enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporeniot ~len 6 stav 7 od<br />
Zakonot ne bil vo soglasnost so ~len 30 od Ustavot, od pri~ina {to,<br />
vo slu~ajov se raboti za sopstven, individualen del (nadgradbi i dogradbi)<br />
pa predvidenoto re{enie baraweto za utvrduvawe na praven<br />
status za stanbenite zgradi za kolektivno deluvawe, da go podnesuva<br />
zaednicata na stanari ili da e potpi{ano od pove}e od polovina imateli<br />
na stan vo zgradata, ne soodvetstvuva so privatniot interes. Ova<br />
od pri~ini {to stanuvalo zbor za legalizacija na dopolnitelno izgradeni<br />
terasi ili nadgradbi (potkrovje), od individualni lica, pa<br />
ottuka, baraweto treba da go podnese li~no liceto koj bespravno go<br />
izgradil delot za koj se bara legalizacija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 6 stav 7 od Zakonot<br />
dokolku e podneseno barawe za utvrduvawe na praven status za stanbeni<br />
zgradi za kolektivno domuvawe, potrebno e baraweto da e podneseno<br />
od zaednicata na stanari ili da e potpi{ano od pove}e od polovinata<br />
imateli na stan vo zgradata pri {to pokraj dokazite od stavot 2<br />
na ovoj ~len se dostavuva i spisok na stanari, dogovori za kupoproda-<br />
`ba na stanovite vo zgradata, kako i uverenie za dr`avjanstvo ili kopija<br />
od li~na karta od site imateli na stan vo zgradata.<br />
Za utvrduvawe na praven status na delovi (dogradbi i nadgradbi)<br />
na stanbeni zgradi koi se bespravno izgradeni, podnositelot na baraweto<br />
za utvrduvawe na praven status e imatelot na delot koj e bespravno<br />
izgraden.<br />
4. Zakonot za postapuvawe so bespravno izgradeni objekti e donesen<br />
na sednica na Sobranieto na Republika Makedonija odr`ana na<br />
22 fevruari 2011 godina, i istiot e objaven vo "Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija“ br.23/2011 na 24 fevruari 2011 godina, i istiot<br />
soglasno ~len 33 od Zakonot, vleguva vo sila osmiot den od denot<br />
na objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" - 2<br />
847
mart 2011 godina i istiot va`i {est godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila.<br />
Vo ~len 1 od ovoj zakon e regulirano {to e predmet na zakonot,<br />
odnosno deka so ovoj zakon se ureduvaat uslovite, na~inot i postapkata<br />
za evidentirawe, utvrduvawe na praven status i sankcionirawe na bespravno<br />
izgradenite objekti.<br />
Spored ~len 2 od ovoj zakon pod bespravno izgradeni objekti, vo<br />
smisla na ovoj zakon, se podrazbiraat objekti od zna~ewe za Republikata<br />
soglasno so Zakonot za gradewe i drug zakon, objekti od lokalno<br />
zna~ewe soglasno so Zakonot za gradewe i objekti na zdravstveni ustanovi<br />
za primarna, sekundarna i tercijalna zdravstvena za{tita koi se<br />
izgradeni bez odobrenie za gradewe ili sprotivno na odobrenieto za<br />
gradewe, kako i delovi (dogradbi i nadgradbi) na objektite od zna~ewe<br />
za Republikata i od lokalno zna~ewe i na objektite na zdravstvenite<br />
ustanovi za primarna, sekundarna i tercijalna zdravstvena za{tita,<br />
koi se izgradeni bez odobrenie za gradewe ili sprotivno na odobrenieto<br />
za gradewe, vo i nadvor od planski opfat (vo natamo{niot tekst:<br />
bespravni objekti).<br />
Predmet na ovoj zakon se bespravnite objekti od stavot 1 na<br />
ovoj ~len na koi do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se izvedeni<br />
grade`nite i instalaterskite raboti vo celost i istite pretstavuvaat<br />
grade`na i funkcionalna celina.<br />
Vo ~len 3 od istiot zakon, se predviduva deka pod utvrduvawe na<br />
praven status na bespraven objekt se podrazbira zapi{uvawe na bespravniot<br />
objekt vo javnata <strong>kniga</strong> za zapi{uvawe na pravata na nedvi`nosti<br />
i vkopuvawe na istiot vo urbanisti~ko-planskata dokumentacija,<br />
na na~in i vo postapka predeleni so ovoj zakon.<br />
Spored ~len 5 od ovoj zakon za utvrduvawe na praven status na<br />
bespraven objekt se podnesuva barawe za utvrduvawe na praven status<br />
na bespraven objekt od strana na imatelot na bespraven objekt do edinicata<br />
na lokalnata samouprava na ~ie podra~je e izgraden bespravniot<br />
objekt, odnosno organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe<br />
na rabotite od oblasta na ureduvaweto na prostorot. Rokot za podnesuvawe<br />
na baraweto za utvrduvawe na praven status na bespraven objekt<br />
od stavot 1 na ovoj ~len go propi{uva ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto na prostorot.<br />
Osporeniot ~len 6 od Zakonot, ja regulira sodr`inata na barawata<br />
za utvrduvawe na praven status na bespravni objekti.<br />
Spored ~len 6 stav 1 od ovoj zakon podnositel na barawe za utvrduvawe<br />
na praven status mo`e da bide fizi~ko lice - dr`avjanin na<br />
Republika Makedonija, pravno lice registrirano vo Centralniot<br />
registar na Republika Makedonija i institucii koi se imateli na bespravnite<br />
objekti.Stranski pravni i fizi~ki lica mo`at da bidat<br />
848
arateli, dokolku gi ispolnuvaat uslovite za steknuvawe na pravo na<br />
sopstvenost utvrdeni so Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava.<br />
Spored stav 2 na ovoj ~len od Zakonot baratelot e dol`en so baraweto<br />
za utvrduvawe na praven status na bespravni objekti od zna~ewe<br />
za Republikata, objekti na zdravstveni ustanovi za primarna, sekundarna<br />
i tercijalna zdravstvena za{tita i objekti od lokalno zna~ewe<br />
osven elektronski komunikaciski mre`i i sredstva i liniski infrastrukturni<br />
objekti da dostavi:<br />
- uverenie za dr`avjanstvo ili kopija od li~na karta za doma{-<br />
no fizi~ko lice, odnosno dozvola za postojan prestoj za stransko fizi~ko<br />
lice, a za doma{no i stransko pravno lice, izvod od Centralniot<br />
registar na Republika Makedonija, odnosno od soodvetnata institucija<br />
vo dr`avata vo koja stranskoto pravno lice ima sedi{te,<br />
- dokaz za priklu~ok na komunalna infrastruktura i/ili smetki<br />
za javni uslugi (struja, voda itn.), a dokolku bespravniot objekt<br />
nema infrastrukturni priklu~oci, izjava zaverena na notar dadena<br />
pod krivi~na i materijalna odgovornost so koja baratelot }e potvrdi<br />
deka bespravniot objekt e izgraden pred vleguvaweto vo sila na ovoj<br />
zakon i<br />
- geodetski elaborat za utvrduvawe na fakti~ka sostojba na bespraven<br />
objekt so imoten list za zemji{teto na koe e izgraden bespravniot<br />
objekt.<br />
Vo stavot 3 na istiot ~len od Zakonot e predvideno deka dokolku<br />
bespravniot objekt e izgraden na zemji{te koe ne e sopstvenost na<br />
baratelot ili na Republika Makedonija, odnosno zemji{teto e sopstvenost<br />
na drugo fizi~ko ili pravno lice, baratelot pokraj dokazite<br />
od stavot 2 na ovoj ~len e dol`en da dostavi i dogovor za dolgotraen<br />
zakup na semji{teto sklu~en so sopstvenikot na zemji{teto.<br />
Spored stav 4 na ovoj ~len od Zakonot dokolku bespravniot<br />
objekt e izgraden na zemji{te preneseno od porane{en sopstvenik vrz<br />
osnova na dogovor za kupoproda`ba, na koe kako korisnik e evidentiran<br />
porane{niot sopstvenik, a baratelot go koristi zemji{teto pove-<br />
}e od 20 godini od denot na sklu~uvaweto na dogovorot, baratelot e dol`en<br />
pokraj dokazite od stavot (2) na ovoj ~len da dostavi i dogovor za<br />
kupoproda`ba na zemji{teto i izjava zaverena na notar, dadena pod<br />
krivi~na i materijalna odgovornost so koja baratelot }e potvrdi deka<br />
baratelot ili liceto ~ij naslednik e baratelot go imaat kupeno zemji{teto<br />
od porane{niot sopstvenik.<br />
Spored stav 5 od ~len 6 na Zakonot dokolku bespravniot objekt<br />
e izgraden na zemji{te so nezapi{ani prava, nadle`niot organ po slu-<br />
`bena dol`nost dostavuva barawe do Agencijata za katastar na nedvi`nosti<br />
za sproveduvawe na soodvetna postapka za zapi{uvawe na<br />
pravta vrz predmetnoto zemji{te, soglasno so Zakonot za katastar na<br />
nedvi`nosti, koja postapka Agencijata za katastar na nedvi`nosti ja<br />
sproveduva po slu`bena dol`nost.<br />
849
Vo stav 6 od istiot ~len na Zakonot e predvideno deka dokolku<br />
e podneseno barawe za utvrduvawe na praven status na bespraven objekt<br />
koj e izgraden na zemji{te so neras~iteni imotni odnosi, poradi toa<br />
{to ne e sprovedena ostavinska postapka, baratelot e dol`en pokraj<br />
dokazite od stavot 2 na ovoj ~len da dostavi i izvestuvawe od notarot<br />
poverenik na ostavinskiot sud deka se vodi ostavinska postapka za<br />
predmetnoto zemji{te.<br />
Vo osporeniot stav 7 na ~lenot 6 od Zakonot e predvideno deka<br />
dokolku e podneseno barawe za utvrduvawe na praven status za stanbeni<br />
zgradi za kolektivno domuvawe, potrebno e baraweto da e podneseno<br />
od zaednicata na stanari ili da e potpi{ano od pove}e od polovinata<br />
imateli na stan vo zgradata pri {to pokraj dokazite od stavot 2 na<br />
ovoj ~len se dostavuva i spisok na stanari, dogovori za kupoproda`ba<br />
na stanovite vo zgradata, kako i uverenie za dr`avjanstvo ili kopija<br />
od li~na karta od site imateli na stan vo zgradata.<br />
Podnositelot na inicijativata go osporuva stavot 7 na ~len 6<br />
od Zakonot, uka`uvaj}i na faktot deka ne mo`e za nadgradba ili dogradba<br />
vo stanbena zgrada, koi se odnesuvaat na terasi ili potkrovja,<br />
baraweto da se podnesuva vo ime na zaednicata na stanari ili da bide<br />
istoto potpi{ano od pove}e od polovina imateli na stan vo zgradata.<br />
Me|utoa, tokmu vo ovaa nasoka, a po podnesuvawe na inicijativata<br />
Sobranieto na Republika Makedonija na sednicata odr`ana na 11<br />
april 2011 godina go donese Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za postapuvawe so bespravno izgradeni objekti koj e objaven<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 54/2011 od 14 april<br />
2011 godina so koj vo ~len 1 od istiot, vo ~lenot 6 stav 7 (osporen so<br />
inicijativata) se dodava nova re~enica koja glasi: "Za utvrduvawe na<br />
praven status na delovi (dogradbi i nadgradbi) na stanbeni zgradi koi<br />
se bespravno izgradeni, podnositel na barawe za utvrduvawe na praven<br />
status e imatelot na delot koj e bespravno izgraden."<br />
Od analizata na izmenite i dopolnuvawata na stavot 7 od ~len 6<br />
od Zakonot, Sudot oceni deka tokmu uka`uvawata vo inicijativata se<br />
vgradeni vo ovoj ~len od Zakonot i spored koj e dopolneta sodr`ina na<br />
baraweto za utvrduvawe na praven status na bespravni objekti, taka<br />
{to imatelot na delot koj e bespravno izgraden mo`e da go podnese baraweto<br />
li~no za onoj del {to samiot bespravno go izgradil bez sobirawe<br />
na potpisi od pove}e od polovinata imateli na stan vo zgradata.<br />
Od navedenite pri~ini Sudot oceni deka vo slu~ajov ne postojat<br />
procesni pretpostavki za odlu~uvawe po inicijativata, vo smisla<br />
na ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud, poradi {to se<br />
ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
850
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
851
852
65. U. br. 149/2010 (18. 05. 2010)<br />
Osporeni ~lenovi<br />
^len 3 t. 4 vo delot: "so svoeto rabotewe" od Zakonot za zdru`enija<br />
i fondacii ("SV RM," br. 52/2010)<br />
Sodr`ina na osporena odredba:<br />
^len 3<br />
Oddelnite izrazi upotrebeni vo ovoj zakon go imaat slednovo<br />
zna~ewe:<br />
...<br />
4. Imot na organizacija se site sopstveni~ki i drugi stvarni<br />
prava {to organizacijata gi steknuva nad dvi`nite i nedvi`nite<br />
stvari i pravata koi osnova~ite gi vlo`ile vo organizacijata i koi<br />
organizacijata gi steknala so svoeto rabotewe (osporen zakonski del).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite od inicijativata, poradi nepreciznost i pretesno<br />
definirawe na izrazot "imot" od ~l. 3 st. 4 od Zakonot, osporeniot<br />
zakonski del "so svoeto rabotewe" bil daden samo zaradi polesna<br />
primena na ~l. 105 i 106 od Zakonot, od koi pri~ini osporeniot zakonski<br />
del, ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 6, 20, 30 i 51 od<br />
Ustavot.<br />
Ustavno sudska praktika<br />
So Re{enie U. br. 81/2010 od 30. 03. 2011 godina, Ustavniot sud,<br />
ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 105 i 106 od Zakonot<br />
za zdru`enija i fondacii ("SV RM," br. 52/2010).<br />
Od obrazlo`enieto na re{enieto: Od analizata na osporeniot<br />
~l. 105 od Zakonot, proizleguva deka zakonodavecot uredil kontinuitet<br />
na op{testven imot i sredstva koj od strana na porane{nite op{-<br />
testveno-politi~ki zaednici (Federacija, Republika, op{tina), bil<br />
dodeluvan na porane{nite op{testveni organizacii i zdru`enija na<br />
gra|ani, na koristewe, vo vremenskiot period pred 1991 godina, koga<br />
op{testvenata sopstvenost, be{e ustavna kategorija. Ottuka, spored<br />
Sudot, nesporen e faktot deka porane{nite op{testveni organizacii<br />
853
i zdru`enija na gra|ani, koristele imot i sredstva dodelen od strana<br />
na porane{nite op{testveno-politi~ki zaednici i samoupravni zaednici.<br />
Me|utoa, tie prodol`ile, toj imot i sredstva da go koristat i po<br />
donesuvaweto na Ustavot na Republika Makedonija od 1991 godina, so<br />
koj potpolno se izostavi op{testvenata sopstvenost kako ustavna kategorija,<br />
zadol`uvaj}i go zakonodavecot da donese zakon za na~inot na<br />
nejzinata transformacija vo drugi oblici na sopstvenost, odnosno<br />
dr`avna sopstvenost i privatna sopstvenost. Vo ovaa nasoka, so ~l. 82<br />
i 83 od Zakonot za zdru`enijata na gra|ani i fondaciite od 1998 godina,<br />
a i so osporenite ~l. 105 i 106 od Zakonot za zdru`enija i fondacii<br />
od 2010 godina, koi osporeni odredbi se celosno prezemeni od Zakonot<br />
od 1998 godina, zakonodavecot go uredil pra{aweto za kontinuitetot<br />
na pravniot re`im na koristeniot op{testven imot i sredstva od strana<br />
na porane{nite op{testveni organizacii i zdru`enija na gra|ani<br />
i opredelil deka tie se dr`avna sopstvenost, a so toa imot i sredstva<br />
na Republika Makedonija. Ottuka, spored Sudot, nelogi~ni se zaklu~ocite<br />
i navodite od inicijativite, deka so osporenata odredba se ograni~uvala<br />
i odzemala sopstvenosta i pravata koi proizleguvale od nea,<br />
bidej}i ne mo`e da se odzeme i ograni~i pravo na sopstvenost, na subjekt,<br />
koj toa pravo go nema. Tuka stanuva zbor za imot i sredstva, koj na<br />
op{testvenite organizacii i zdru`enija im bil dodelen na koristewe,<br />
sledstveno na {to i nivnite pravni sledbenici mo`at da go imaat<br />
toj imot i sredstva samo na koristewe. Od ovie pri~ini, spored Sudot,<br />
neosnovani se navodite od inicijativite deka vo konkretniot<br />
slu~aj, stanuva zbor za steknato pravo na sopstvenost po porane{ni<br />
propisi, a so toa i za nejzino odzemawe ili ograni~uvawe, od koi pri~ini<br />
Sudot utvrdi deka osporeniot ~l. 105 od Zakonot, ne e vo sprotivnost<br />
so citiranite odredbi od Ustavot.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
So Zakonot za zdru`enija i fondacii se ureduvaat na~inot,<br />
uslovite i postapkata za osnovawe, registracija i prestanok na zdru-<br />
`enijata, fondaciite, sojuzite, organizacionite oblici na stranskite<br />
organizacii vo Republika Makedonija, imotot so koj raspolagaat, nadzorot,<br />
statusnite promeni i statusot na organizaciite od javen interes.<br />
Odredbite na ovoj zakon ne se odnesuvaat na politi~kite partii,<br />
crkvite, verskite zaednici i religioznite grupi, sindikatite, komorite<br />
i drugi vidovi na zdru`uvawe uredeni so posebni zakoni.<br />
Organizacija e sekoe zdru`enie, fondacija, sojuz, kako i sekoj<br />
organizacionen oblik na stranka organizacija, kako i drugi formi na<br />
zdru`uvawe, registrirani soglasno so odredbite na ovoj zakon.<br />
Imotot na organizacijata se site sopstveni~ki i drugi stvarni<br />
prava {to organizacijata gi steknuva nad dvi`nite i nedvi`nite stva-<br />
854
i i pravata koi osnova~ite gi vlo`ile vo organizacijata i koi organizacijata<br />
gi steknala so svoeto rabotewe.<br />
Vo konkretniot slu~aj, inicijatorite smeta deka izrazot<br />
"imot" ne bil dovolno preciziran odnosno bil tesno preciziran, poradi<br />
{to osporeniot zakonski del "so svoeto rabotewe" ne bil vo soglasnost<br />
so vladeeweto na pravoto kako edna od temelnite vrednosti na<br />
ustavniot poredok. Spored inicijatorot takvata definicija bila dadena<br />
samo zaradi polesna primena na odredbite od ~l. 105 i 106 od Zakonot<br />
koi sodr`at odredbi so koi e ureden pravniot re`im na imotot<br />
i sredstvata od porane{en period, dodeleni na op{testvenite organizacii<br />
i zdru`enija na gra|ani dobieni na koristewe od strana na porane{nite<br />
op{testveno-politi~ki zaednici i samoupravni interesni<br />
zaednici.<br />
Odredbite od ~l. 105 i 106 od Zakonot, bea predmet na ustavnopravna<br />
ocena pred ovoj sud i Sudot ne povede postapka za ocenuvawe na<br />
nivnata soglasnost so odredbite od Ustavot. Ovie odredbi bea osporeni<br />
od podnositelot i na ovaa inicijativa so cel ustavno da ja problematizira<br />
i sega osporenata odredba. Me|utoa osporenata odredba,<br />
smetame deka e jasna precizna i konkretna, a vo inicijativata se izrazuva<br />
nerazbirawe na nejzinata su{tina, me|utoa toa ne dava osnov na<br />
ovoj sud da oceni deka taa e neustavna, bidej}i podnositelot treba da ja<br />
ima vo predvid celta na zakonodavecot so donesuvaweto na ovaa odredba<br />
koja e vo kontekst i so ostanatite odredbi na celinata na Zakonot<br />
i treba da se razgleduva vo konekcija so Zakonot vo celina.<br />
Odlukata U. br. 146/1992 od 14. 09. 1992 godina, na koja podnositelot<br />
se povikuva vo inicijativata, smetame deka ne mo`e da se dovede<br />
vo kontekst so delot od zakonskata odredba koja se osporuva.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 i 6 od Ustavot na Republika Makedonija<br />
vladeeweto na pravoto i pravnata za{tita na sopstvenosta se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 20 od Ustavot na gra|anite im se garantira slobodata<br />
na zdru`uvawe zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite politi~ki,<br />
ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa. Gra|anite<br />
mo`at slobodno da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki<br />
partii, da pristapuvaat kon niv i od niv da istapuvaat. Programite i<br />
dejstvuvaweto na zdru`enijata na gra|anite i politi~kite partii ne<br />
mo`at da bidat naso~eni kon nasilno urivawe na ustavniot poredok na<br />
Republikata i kon pottiknuvawe ili povikuvawe na voena agresija ili<br />
razgoruvawe na nacionalna, rasna ili verska omraza ili netrpelivost.<br />
Zabraneti se voeni ili poluvoeni zdru`enija {to ne im pripa|aat na<br />
vooru`enite sili na Republika Makedonija.<br />
855
Vo ~l. 30 st. 1 od Ustavot se garantiraat pravoto na sopstvenost<br />
i pravoto na nasleduvawe. Spored st. 2 na ovoj ~len, sopstvenosta sozdava<br />
prava i obvrski i treba da slu`i za dobroto na poedinecot i<br />
zaednicata, a spored st. 3 nikomu ne mo`at da mu bidat odzemeni ili<br />
ograni~eni sopstvenosta i pravata koi proizleguvaat od nea, osven<br />
koga se raboti za javen interes utvrden so zakon.<br />
Vo ~l. 51 od Ustavot e opredeleno deka vo Republika Makedonija<br />
zakonite moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi<br />
propisi so Ustavot i zakonite i sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot<br />
i zakonite.<br />
So Zakonot za zdru`enija i fondacii od 2010 godina, se ureduvaat<br />
na~inot, uslovite i postapkata za osnovawe, registracija i prestanok<br />
na zdru`enijata, fondaciite, sojuzite, organizacionite oblici<br />
na stranskite organizacii vo Republika Makedonija, imotot so koj<br />
raspolagaat, nadzorot, statusnite promeni i statusot na organizaciite<br />
od javen interes. Ovoj zakon e vtor po red zakon koj e donesen po<br />
donesuvaweto na Ustavot na Republika Makedonija od 1991 godina, so<br />
koj se utvrdi sega{noto dr`avno ureduvawe zasnovano na principite<br />
na podelbata na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska vlast.<br />
Spored ~l. 2 od Zakonot odredbite na ovoj zakon ne se odnesuvaat<br />
na politi~kite partii, crkvite, verskite zaednici i religioznite<br />
grupi, sindikatite, komorite i drugi vidovi na zdru`uvawe uredeni<br />
so posebni zakoni.<br />
So ~l. 3 od Zakonot, e opredeleno zna~eweto i na izrazite koi<br />
se upotrebeni vo ovoj zakon.<br />
Spored osporenata t. 4 od toj ~len od Zakonot, “imot na organizacijata<br />
se site sopstveni~ki i drugi stvarni prava {to organizacijata<br />
gi steknuva nad dvi`nite i nedvi`nite stvari i pravata koi osnova~ite<br />
gi vlo`ile vo organizacijata i koi organizacijata gi steknala<br />
so svoeto rabotewe. So inicijativata se osporuva to~kata 4 od navedeniot<br />
~len vo delot: "so svoeto rabotewe". So ~lenot 12 od Zakonot e<br />
opredeleno deka organizaciite ne mo`at da se osnovaat za steknuvawe<br />
so dobivka. Organizaciite mo`at da vr{at dejnosti so koi mo`e da<br />
steknat dobivka, ako dejnosta e povrzana so celite utvrdeni so statutot.<br />
Ako vo raboteweto na organizaciite se ostvari dobivka taa mora<br />
da bide upotrebena za ostvaruvawe na celite utvrdeni so statutot.<br />
Ostvarenata dobivka od st. 3 na ovoj ~len ne mo`e da se raspredeluva<br />
me|u osnova~ite, ~lenovite, ~lenovite na organite, direktorite, vrabotenite<br />
ili koe bilo drugo so niv povrzano lice.<br />
Spored ~l. 48 od Zakonot, organizaciite sredstvata za finansirawe<br />
gi steknuvaat od ~lenarina, osnova~ki vlogovi, dobrovolni prilozi,<br />
donacii, podaroci (vo pari, dobra, imotni prava), zave{tanija,<br />
legati, dejnosti so koi se steknuva dobivka, kirii i zakupnini, kako i<br />
prihodi od investicii, dividendi, kamati, zaemi i drugi prihodi vo<br />
soglasnost so zakon i so statutot, a spored ~l. 49 st. 1 od Zakonot orga-<br />
856
nizaciite mo`at da dobivaat i sredstva od Buxetot na Republika Makedonija,<br />
buxetite na op{tinite, op{tinite vo gradot Skopje i gradot<br />
Skopje.<br />
So ~l. 54 od Zakonot, e opredeleno deka vo slu~aj na prestanok<br />
na rabotata na organizacijata, sredstvata {to ostanuvaat po namiruvawe<br />
na obvrskite, se koristat na na~in utvrden so statutot. Ako so<br />
statutot ne e opredelen primatelot na sredstvata {to ostanuvaat po<br />
namiruvawe na obvrskite od st. 1 na ovoj ~len, tie sredstva se prenesuvaat<br />
na op{tinata, op{tinite vo gradot Skopje i gradot Skopje na ~ie<br />
podra~je ima sedi{te organizacijata. Vo slu~aj na prestanok na organizacijata<br />
so status na javen interes, sredstvata se prenesuvaat na druga<br />
organizacija so status od javen interes so ista ili sli~na cel na dejstvuvawe<br />
ili na op{tinata na ~ie podra~je ima sedi{te organizacijata,<br />
za {to odlu~uva davatelot na sredstvata.<br />
So ~l. 105 od Zakonot, e opredeleno deka imotot i sredstvata<br />
dodeleni na op{testvenite organizacii i zdru`enija na gra|ani dobieni<br />
na koristewe od strana na porane{nite op{testveno-politi~ki<br />
zaednici i samoupravni interesni zaednici, se dr`avna sopstvenost.<br />
Spored osporeniot ~l. 106 od Zakonot, zdru`enijata na gra|ani<br />
pravni sledbenici na op{testvenite organizacii i zdru`enija, }e go<br />
koristat imotot vo dr`avna sopstvenost pod zakup, dokolku se koristi<br />
za celite i zada~ite na zdru`enieto na gra|ani soglasno so zakon.<br />
Imotot od stavot 1 na ovoj ~len, ne mo`e da bide predmet na izdavawe<br />
pod zakup od strana na zakupecot-organizacijata. Zdru`enijata na gra-<br />
|ani pravni sledbenici na op{testvenite organizacii i zdru`enija<br />
formirani za humanitarni celi }e go koristat imotot vo dr`avna sopstvenost<br />
pod zakup bez nadomestok, dokolku toj se koristi za celite i<br />
zada~ite na zdru`enieto na gra|ani. Zakupniot odnos me|u zdru`enieto<br />
na gra|ani i dr`avata se ureduva so dogovor soglasno so zakon.<br />
Dogovorot za zakup vo ime na dr`avata go sklu~uva organot na dr`avnata<br />
uprava opredelen so zakon.<br />
Od analizata na osporeniot zakonski del sodr`an vo ~l. 3 t. 4<br />
od Zakonot, proizleguva deka pod imot na organizacija se podrazbira<br />
samo imotot koja taa go steknala so svoeto rabotewe i koj se sostoi od<br />
site sopstveni~ki i drugi stvarni prava {to organizacijata gi steknuva<br />
nad dvi`nite i nedvi`nite stvari i pravata koi osnova~ite gi vlo-<br />
`ile vo organizacijata. Ottuka, proizleguva deka samo imotot steknat<br />
so svoe rabotewe e imot so koj organizacijata mo`e da raspolaga soglasno<br />
so ovoj zakon i statutot na organizacijata. Toa zna~i deka vo toj<br />
imot ne spa|a imotot i sredstvata dodeleni na op{testvenite organizacii<br />
i zdru`enija na gra|ani dobieni na koristewe od strana na<br />
porane{nite op{testveno-politi~ki zaednici i samoupravni interesni<br />
zaednici, bidej}i tie se dr`avna sopstvenost. No, Zakonot opredeluva<br />
mo`nost zdru`enijata na gra|ani pravni sledbenici na op{testvenite<br />
organizacii i zdru`enija, da mo`at da go koristat imotot vo<br />
857
dr`avna sopstvenost pod zakup, dokolku toj se koristi za celite i zada~ite<br />
na zdru`enieto na gra|ani soglasno so zakon. Ova e regulirano<br />
so ~l. 105 i 106 od Zakonot koi bea predmet na odlu~uvawe na ovoj sud i<br />
za koi odredbi Sudot so Re{enie U. br. 81/2010 od 30. 03. 2011 godina,<br />
ne povede postapka za ocena na nivnata soglasnost so Ustavot.<br />
Od ovie pri~ini, ne stojat navodite vo inicijativata deka poradi<br />
nedovolna preciziranost na poimot "imot," osporeniot zakonski<br />
del go doveduval vo pra{awe ustavniot princip na vladeeweto na pravoto,<br />
bidej}i spored nas, odredbata od ~l. 3 t. 4 vo celina, a i osporeniot<br />
zakonski del, na jasen i nedvosmislen na~in definira koj imot<br />
pretstavuva imot na organizacijata, na koj na~in vsu{nost pravi i jasna<br />
distinkcija pome|u imot koj taa go steknala so svoeto rabotewe i<br />
imot koj taa ne go steknale so svoe rabotewe i na koj mo`e da ima samo<br />
korisni~ko pravo soglasno zakonskite odredbi, a ne i sopstveni~ko<br />
pravo.<br />
Imeno, vo slu~ajov, trgnuvaj}i od sodr`inata na osporeniot zakonski<br />
del, koj e vo korelacija i treba da se razgleduva vo celina so<br />
ostanatite odredbi od Zakonot, proizleguva deka celta na zakonodavecot<br />
so vakvoto poimno opredeluvawe na imotot na organizacijata,<br />
bil da se razgrani~i pravniot re`im na imotot koi organizaciite go<br />
steknuvaat so svoe rabotewe i imotot koj ne go steknale na toj na~in, a<br />
toa spored nas, nao|a svoja opravdanost i vo faktot {to se u{te postojat<br />
gra|anski asocijacii koi se pravni sledbenici na porane{ni<br />
op{testveni organizacii i zdru`enija na gra|ani koi koristele imot<br />
i sredstva od porane{en period.<br />
Od ovie pri~ini smetame deka ne stojat nitu navodite vo inicijativata<br />
deka so osporeniot zakonski del se ograni~uva pravoto na sopstvenost<br />
i nasleduvawe, bidej}i ne mo`e da se ograni~i ili odzeme<br />
sopstveni~ko pravo koe ne mu pripa|a na daden subjekt, poradi {to cenime<br />
deka vo konkretniot slu~aj, ne mo`e osnovano da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na ~l. 3 t. 4 vo delot: "so svoeto rabotewe" od<br />
Zakonot, so ~l. 8 st. 1 al. 3 i 6, 20, 30, i 51 od Ustavot, od koi pri~ini,<br />
se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 3 t. 4 vo delot: "so svoeto rabotewe" od Zakonot za zdru`enija i<br />
fondacii ("SV RM," br. 52/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija (“Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija” broj 70/1992), na sednicata odr`ana na 18 maj 2011 godina,<br />
donese<br />
858
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 3 to~ka 4 vo delot: "so svoeto rabotewe" od Zakonot za zdru`enija<br />
i fondacii ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
52/2010).<br />
2. Sojuzot na borcite od Narodno osloboditelnata vojna na<br />
Makedonija 1941-1945 i gra|anite prodol`uva~i od Skopje, na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na delot od odredbata od<br />
Zakonot, ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite od inicijativata, poradi nepreciznost i pretesno<br />
definirawe na izrazot "imot" od ~lenot 3 stav 4 od Zakonot,<br />
osporeniot zakonski del “so svoeto rabotewe” bila daden samo zaradi<br />
polesna primena na ~lenovite 105 i 106 od Zakonot, od koi pri~ini<br />
osporeniot zakonski del, ne bil vo soglasnost so ~lenovite 8 stav 1<br />
alineja 3 i 6, 20, 30 i 51 od Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so ~lenot 3 od Zakonot, e<br />
opredeleno zna~eweto i na izrazite koi se upotrebeni vo ovoj zakon.<br />
Sudot, utvrdi i deka spored ~lenot 3 to~ka 4 od Zakonot,<br />
"imot" na organizacijata se site sopstveni~ki i drugi stvarni prava<br />
{to organizacijata gi steknuva nad dvi`nite i nedvi`nite stvari i<br />
pravata koi osnova~ite gi vlo`ile vo organizacijata i koi organizacijata<br />
gi steknala so svoeto rabotewe. So inicijativata se osporuva<br />
to~kata 4 od navedeniot ~len vo delot: "so svoeto rabotewe."<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 i 6 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija vladeeweto na pravoto i pravnata za{tita na sopstvenosta<br />
se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
So ~lenot 20 od Ustavot na gra|anite im se garantira slobodata<br />
na zdru`uvawe zaradi ostvaruvawe i za{tita na nivnite politi~ki,<br />
ekonomski, socijalni, kulturni i drugi prava i uveruvawa. Gra|anite<br />
mo`at slobodno da osnovaat zdru`enija na gra|ani i politi~ki partii,<br />
da pristapuvaat kon niv i od niv da istapuvaat. Programite i dejstvuvaweto<br />
na zdru`enijata na gra|anite i politi~kite partii ne mo-<br />
`at da bidat naso~eni kon nasilno urivawe na ustavniot poredok na<br />
Republikata i kon pottiknuvawe ili povikuvawe na voena agresija ili<br />
razgoruvawe na nacionalna, rasna ili verska omraza ili netrpelivost.<br />
Zabraneti se voeni ili poluvoeni zdru`enija {to ne im pripa|aat na<br />
vooru`enite sili na Republika Makedonija.<br />
So ~lenot 30 stav 1 od Ustavot se garantiraat pravoto na sopstvenost<br />
i pravoto na nasleduvawe. Spored stavot 2 na ovoj ~len, sopstvenosta<br />
sozdava prava i obvrski i treba da slu`i za dobroto na poedinecot<br />
i zaednicata, a spored stavot 3 nikomu ne mo`at da mu bidat<br />
859
odzemeni ili ograni~eni sopstvenosta i pravata koi proizleguvaat od<br />
nea, osven koga se raboti za javen interes utvrden so zakon.<br />
Spored ~lenot 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi<br />
so Ustavot i zakonite i sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Zakonot za zdru`enija i fondacii od 2010 godina, se ureduvaat<br />
na~inot, uslovite i postapkata za osnovawe, registracija i prestanok<br />
na zdru`enijata, fondaciite, sojuzite, organizacionite oblici<br />
na stranskite organizacii vo Republika Makedonija, imotot so koj raspolagaat,<br />
nadzorot, statusnite promeni i statusot na organizaciite<br />
od javen interes. Ovoj zakon e vtor po red zakon koj e donesen po donesuvaweto<br />
na Ustavot na Republika Makedonija od 1991 godina, so koj<br />
se utvrdi sega{noto dr`avno ureduvawe zasnovano na principite na<br />
podelbata na vlasta na zakonodavna, izvr{na i sudska vlast.<br />
Spored ~lenot 2 od Zakonot, odredbite na ovoj zakon ne se<br />
odnesuvaat na politi~kite partii, crkvite, verskite zaednici i religioznite<br />
grupi, sindikatite, komorite i drugi vidovi na zdru`uvawe<br />
uredeni so posebni zakoni.<br />
So ~lenot 3 od Zakonot, e opredeleno zna~eweto i na izrazite<br />
koi se upotrebeni vo ovoj zakon.<br />
Spored to~kata 4 od ~lenot 3 od Zakonot, "imot" na organizacijata<br />
se site sopstveni~ki i drugi stvarni prava {to organizacijata<br />
gi steknuva nad dvi`nite i nedvi`nite stvari i pravata koi osnova~ite<br />
gi vlo`ile vo organizacijata i koi organizacijata gi steknala<br />
so svoeto rabotewe. So inicijativata se osporuva to~kata 4 od navedeniot<br />
~len vo delot: “so svoeto rabotewe.<br />
So ~lenot 12 od Zakonot e opredeleno deka organizaciite ne<br />
mo`at da se osnovaat za steknuvawe so dobivka. Organizaciite mo`at<br />
da vr{at dejnosti so koi mo`e da steknat dobivka, ako dejnosta e povrzana<br />
so celite utvrdeni so statutot. Ako vo raboteweto na organizaciite<br />
se ostvari dobivka taa mora da bide upotrebena za ostvaruvawe<br />
na celite utvrdeni so statutot. Ostvarenata dobivka od<br />
stavot 3 na ovoj ~len ne mo`e da se raspredeluva me|u osnova~ite, ~lenovite,<br />
~lenovite na organite, direktorite, vrabotenite ili koe bilo<br />
drugo so niv povrzano lice.<br />
Spored ~lenot 48 od Zakonot, organizaciite sredstvata za finansirawe<br />
gi steknuvaat od ~lenarina, osnova~ki vlogovi, dobrovolni<br />
prilozi, donacii, podaroci (vo pari, dobra, imotni prava), zave{-<br />
tanija, legati, dejnosti so koi se steknuva dobivka, kirii i zakupnini,<br />
kako i prihodi od investicii, dividendi, kamati, zaemi i drugi prihodi<br />
vo soglasnost so zakon i so statutot, a spored ~lenot 49 stav 1 od Zakonot<br />
organizaciite mo`at da dobivaat i sredstva od Buxetot na Republika<br />
Makedonija, buxetite na op{tinite, op{tinite vo gradot Skopje<br />
i gradot Skopje.<br />
860
So ~lenot 54 od Zakonot, e opredeleno deka vo slu~aj na prestanok<br />
na rabotata na organizacijata, sredstvata {to ostanuvaat po namiruvawe<br />
na obvrskite, se koristat na na~in utvrden so statutot. Ako<br />
so statutot ne e opredelen primatelot na sredstvata {to ostanuvaat<br />
po namiruvawe na obvrskite od stavot 1 na ovoj ~len, tie sredstva se<br />
prenesuvaat na op{tinata, op{tinite vo gradot Skopje i gradot Skopje<br />
na ~ie podra~je ima sedi{te organizacijata. Vo slu~aj na prestanok<br />
na organizacijata so status na javen interes, sredstvata se prenesuvaat<br />
na druga organizacija so status od javen interes so ista ili sli~na cel<br />
na dejstvuvawe ili na op{tinata na ~ie podra~je ima sedi{te organizacijata,<br />
za {to odlu~uva davatelot na sredstvata.<br />
So ~lenot 105 od Zakonot, e opredeleno deka imotot i sredstvata<br />
dodeleni na op{testvenite organizacii i zdru`enija na gra|ani<br />
dobieni na koristewe od strana na porane{nite op{testveno-politi~ki<br />
zaednici i samoupravni interesni zaednici, se dr`avna sopstvenost.<br />
Spored osporeniot ~len 106 od Zakonot, zdru`enijata na gra|ani<br />
pravni sledbenici na op{testvenite organizacii i zdru`enija, }e<br />
go koristat imotot vo dr`avna sopstvenost pod zakup, dokolku se koristi<br />
za celite i zada~ite na zdru`enieto na gra|ani soglasno so zakon.<br />
Imotot od stavot 1 na ovoj ~len, ne mo`e da bide predmet na izdavawe<br />
pod zakup od strana na zakupecot-organizacijata. Zdru`enijata na<br />
gra|ani pravni sledbenici na op{testvenite organizacii i zdru`enija<br />
formirani za humanitarni celi }e go koristat imotot vo dr`avna<br />
sopstvenost pod zakup bez nadomestok, dokolku toj se koristi za celite<br />
i zada~ite na zdru`enieto na gra|ani. Zakupniot odnos me|u zdru`enieto<br />
na gra|ani i dr`avata se ureduva so dogovor soglasno so zakon. Dogovorot<br />
za zakup vo ime na dr`avata go sklu~uva organot na dr`avnata<br />
uprava opredelen so zakon.<br />
Od analizata na osporeniot zakonski del sodr`an vo ~lenot 3<br />
to~ka 4 od Zakonot, proizleguva deka pod imot na organizacija se podrazbira<br />
samo imotot koja taa go steknala so svoeto rabotewe i koj se<br />
sostoi od site sopstveni~ki i drugi stvarni prava {to organizacijata<br />
gi steknuva nad dvi`nite i nedvi`nite stvari i pravata koi osnova~ite<br />
gi vlo`ile vo organizacijata. Ottuka proizleguva deka samo<br />
imotot steknat so svoe rabotewe e imot so koj organizacijata mo`e da<br />
raspolaga soglasno so ovoj zakon i statutot na organizacijata. Toa zna-<br />
~i deka vo toj imot ne spa|a imotot i sredstvata dodeleni na op{testvenite<br />
organizacii i zdru`enija na gra|ani dobieni na koristewe<br />
od strana na porane{nite op{testveno-politi~ki zaednici i samoupravni<br />
interesni zaednici, bidej}i tie se dr`avna sopstvenost. No,<br />
Zakonot opredeluva mo`nost zdru`enijata na gra|ani pravni sledbenici<br />
na op{testvenite organizacii i zdru`enija, da mo`at da go koristat<br />
imotot vo dr`avna sopstvenost pod zakup, dokolku toj se koristi za<br />
celite i zada~ite na zdru`enieto na gra|ani soglasno so zakon. Ova e<br />
861
egulirano so ~lenovite 105 i 106 od Zakonot koi bea predmet na odlu-<br />
~uvawe na ovoj sud i za koi odredbi Sudot so Re{enie U. Br. 81/2010 od<br />
30 mart 2011 godina, ne povede postapka za ocena na nivnata soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
Od ovie pri~ini, neosnovano vo inicijativata se tvrdi deka poradi<br />
nedovolna preciziranost na poimot “imot”, osporeniot zakonski<br />
del go doveduval vo pra{awe ustavniot princip na vladeeweto na pravoto,<br />
bidej}i spored Sudot, odredbata od ~lenot 3 to~ka 4 vo celina, a<br />
i osporeniot zakonski del, na jasen i nedvosmislen na~in definira koj<br />
imot pretstavuva imot na organizacijata, na koj na~in vsu{nost pravi<br />
i jasna distinkcija pome|u imot koj taa go steknala so svoeto rabotewe<br />
i imot koj taa ne go steknale so svoe rabotewe i na koj mo`e da ima<br />
samo korisni~ko pravo soglasno zakonskite odredbi, a ne i sopstveni~ko<br />
pravo.<br />
Trgnuvaj}i od sodr`inata na osporeniot zakonski del, koj e vo<br />
korelacija i treba da se razgleduva vo celina so ostanatite odredbi od<br />
Zakonot, proizleguva deka celta na zakonodavecot so vakvoto poimno<br />
opredeluvawe na imotot na organizacijata, bila da se razgrani~i pravniot<br />
re`im na imotot koi organizaciite go steknuvaat so svoe rabotewe<br />
i imotot koj ne go steknale na toj na~in, a toa spored Sudot, nao|a<br />
svoja opravdanost i vo faktot {to seu{te postojat gra|anski asocijacii<br />
koi se pravni sledbenici na porane{ni op{testveni organizacii<br />
i zdru`enija na gra|ani koi koristele imot i sredstva od porane-<br />
{en period.<br />
Od pogore iznesenoto, Sudot, utvrdi deka, so osporenoto zakonsko<br />
re{enie se pojasnuva zna~eweto na izrazot “imot” na organizacijata,<br />
vo koj ne vleguva imotot koj taa ne go steknala so svoeto rabotewe,<br />
odnosno vrz toj imot organizacijata nema pravo na sopstvenost, pa<br />
ottuka, vo konkretniot slu~aj ne mo`e da stane zbor za odzemawe nitu<br />
za ograni~uvawe na pravoto na sopstvenost i pravata koi proizleguvaat<br />
od nea, bidej}i ne mo`e da se ograni~i ili odzeme sopstveni~ko<br />
pravo koe ne mu pripa|a na daden subjekt.<br />
5. Trgnuvaj}i od iznesenoto, Sudot oceni deka vo konkretniot<br />
slu~aj, ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na ~lenot 3<br />
to~ka 4 vo delot: “so svoeto rabotewe” od Zakonot, so ~lenovite 8 stav<br />
1 alineite 3 i 6, 20, 30, i 51 od Ustavot.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese, vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
862
65. U. br. 63/2011 (8. 06. 2011)<br />
Predmet na baraweto<br />
Barawe za za{tita na slobodi i prava, povredeni so podigawe<br />
na obvinitelniot akt Ko. br. 143/09 od 23. 03. 2010 godina.<br />
Navodi vo baraweto<br />
Spored navodite vo prvoto barawe od 28. 02. 2011 godina podnositelkata<br />
na baraweto bara da i se za{titi ustavnoto pravo za iska`ano<br />
mislewe pri donesuvawe na sudskite odluki, so ogled na potpolno<br />
nezakonitata i nepravedna presuda {to nea i bila izre~ena.<br />
Podocna, so vtoroto barawe od 23. 03. 2011 godina, po pismenoto<br />
izvestuvawe od strana na Sudot, kade {to se bara da se pojasnuva i precizira<br />
baraweto, e navedeno deka podnositelkata na baraweto kako sudija<br />
vo Osnoven sud Kumanovo vo period od 2003-2007 godina bila rasporedena<br />
vo ste~ajniot oddel kako pretsedatel na ste~ajniot sovet<br />
kade {to rabotela vo mnogu ste~ajni postapki. Imeno, site odluki vo<br />
ste~ajnite postapki bile doneseni soglasno Ustavot i zakonite.<br />
Ponatamu se naveduva deka so podigaweto na obvinitelniot akt<br />
bil povreden nejziniot li~en integritet, slobodata na izrazuvawe na<br />
mislata i po~ituvawe i za{tita na privatnosta na li~niot i semeen<br />
`ivot na dostoinstvoto i ugledot na gra|aninot, zagarantirano so<br />
Amandman XVII na Ustavot (so koj se zamenuva ~l. 100 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija) i ~l. 65 od Zakonot za sudovite, so koi se isklu-<br />
~uva krivi~na odgovornost na sudija za iska`ano mislewe i odlu~uvawe<br />
pri donesuvawe na sudski odluki.<br />
Poradi toa so podnesokot se bara da se za{titi ustavnoto pravo<br />
koe bilo povredeno so podigawe na obvinitelniot akt Ko. br. 143/09<br />
od 23. 03. 2010 godina.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija gi {titi slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto,<br />
sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto<br />
zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabrana na diskriminacija na gra|anite po<br />
osnov na pol, rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripa-<br />
863
dnost.<br />
Spored ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvie<br />
mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni so ~l. 110 al. 3 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud<br />
vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili pravosilen<br />
poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini od denot<br />
na negovoto prezemawe. Vo baraweto, spored ~l. 52 od Delovnikot, potrebno<br />
e da se navedat pri~inite poradi koi se bara za{tita, aktite<br />
ili dejstvata so koi tie se povredeni, faktite i dokazite vrz koi se<br />
zasnova baraweto, kako i drugi podatoci potrebni za odlu~uvaweto na<br />
Ustavniot sud.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot, Ustavniot sud }e ja otfrli<br />
inicijativata ako postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Imaj}i predvid deka od obvinitelniot akt Ko. br.143/09 od 23.<br />
03. 2010 godina do denot na podnesuvawe na baraweto - 28. 02. 2001 godina,<br />
e izminat rokot od 2 meseci vo koj period podnositelkata mo`ela<br />
da go upotrebi kako akt so koj i e povredeno ustavnoto pravo i sloboda<br />
od ~l. 110 od Ustavot, cenime deka vo konkretniot slu~aj postojat procesni<br />
pre~ki ovoj Sud da se vpu{ti vo meritorno odlu~uvawe za su{-<br />
tinata na baraweto, odnosno deka se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 3<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za otfrlawe<br />
na baraweto.<br />
Poradi navedenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da go otfrli baraweto na Marina Di{kovska od Kumanovo<br />
za za{tita na slobodi i prava povredeni so podigawe na obvinitelniot<br />
akt Ko. br. 143/09 od 23. 03. 2010 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
8 juni 2011 godina, donese<br />
864<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto na Marina Di{kovska od Kumanovo,<br />
za za{tita na slobodi i prava, povredeni so podigawe na obvinitelniot<br />
akt Ko. br. 143/09 od 23.03.2010 godina.<br />
2. Marina Di{kovska od Kumanovo, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za
ocenuvawe na ustavnosta na Obvinitelniot akt ozna~en vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo prvoto barawe od 28. 02. 2011 godina podnositelkata<br />
na baraweto bara da i se za{titi ustavnoto pravo za iska`ano<br />
mislewe pri donesuvawe na sudskite odluki, so ogled na potpolno<br />
nezakonitata i nepravedna presuda koja i bila izre~ena.<br />
Podocna, so vtoroto barawe od 23. 03. 2011 godina (koe e pojasnuvawe<br />
na prvopodneseniot podnesok), po pismenoto izvestuvawe od<br />
strana na Sudot, kade {to se bara da se pojasni i precizira baraweto,<br />
e navedeno deka podnositelkata na baraweto kako sudija vo Osnoven<br />
sud Kumanovo vo period od 2003-2007 godina bila rasporedena vo ste-<br />
~ajniot oddel kako pretsedatel na ste~ajniot sovet kade {to rabotela<br />
vo mnogu ste~ajni postapki. Imeno, site odluki vo ste~ajnite postapki<br />
bile doneseni soglasno Ustavot i zakonite.<br />
Ponatamu se naveduva deka so podigaweto na obvinitelniot akt<br />
bil povreden nejziniot li~en integritet, slobodata na izrazuvawe na<br />
mislata i po~ituvawe i za{tita na privatnosta na li~niot i semeen<br />
`ivot na dostoinstvoto i ugledot na gra|aninot, zagarantirano so<br />
Amandman XVII na Ustavot (so koj se zamenuva ~lenot 100 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija) i ~len 65 od Zakonot za sudovite, so koi se isklu~uva<br />
krivi~na odgovornost na sudija za iska`ano mislewe i odlu-<br />
~uvawe pri donesuvawe na sudski odluki.<br />
Poradi toa so podnesokot se bara da se za{titi ustavnoto pravo<br />
koe bilo povredeno so podigawe na obvinitelniot akt Ko. br. 143/09<br />
od 23. 03. 2010 godina.<br />
3. Soglasno ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija gi {titi slobodite i<br />
pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na<br />
uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto<br />
zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabrana na diskriminacija na gra-<br />
|anite po osnov na pol, rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi-<br />
~ka pripadnost.<br />
Spored ~len 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo<br />
mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni so ~len 110 alineja 3<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot<br />
sud vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili<br />
pravosilen poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini<br />
od denot na negovoto prezemawe. Vo baraweto, spored ~len 52 od Delovnikot,<br />
potrebno e da se navedat pri~inite poradi koi se bara za{tita,<br />
aktite ili dejstvata so koi tie se povredeni, faktite i dokazite na<br />
koi se zasnova baraweto, kako i drugi podatoci potrebni za odlu~uvaweto<br />
na Ustavniot sud.<br />
865
Soglasno ~len 28 alineja 3 od Delovnikot, Ustavniot sud }e ja<br />
otfrli inicijativata ako postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe po<br />
inicijativata.<br />
Imaj}i predvid deka od obvinitelniot akt Ko. br. 143/09 od 23.<br />
03. 2010 godina do denot na podnesuvaweto na baraweto, 28. 02. 2011 godina,<br />
e izminat rokot od 2 meseca vo koj period podnositelkata mo`ela<br />
da go upotrebi kako akt so koj i e povreden ustavnoto pravo i sloboda<br />
od ~len 110 od Ustavot, Sudot oceni deka vo konkretniot slu~aj postojat<br />
procesni pre~ki ovoj Sud da se vpu{ti vo meritorno odlu~uvawe<br />
za su{tinata na baraweto, odnosno deka se ispolneti uslovite od ~len<br />
28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
za otfrlawe na baraweto.<br />
4. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova Ristova, Vladimir Stojanovski<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova i d-r<br />
<strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
866
66. U. br. 94/2011 (08. 06. 2011)<br />
Predmet na baraweto<br />
Za{tita na slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot soglasno<br />
~l. 50 od Ustavot<br />
Pri~ini za podnesuvawe<br />
Spored navodite izneseni vo baraweto, premierot na Republika<br />
Makedonija Nikola Gruevski gi zagrozuval i gi kr{el negovite<br />
prava, na na~in {to tri godini go toleriral ministerot za pravda Mihajlo<br />
Manevski, koj ne mu dozvoluval na direktorot na Dr`avniot<br />
upraven inspektorat da go sprovede Zakonot za pretstavki i predlozi.<br />
Premierot Nikola Gruevski ve}e 3 godini ne postapuval po ~l. 91 od<br />
Ustavot, kako i ministerot za pravda i na toj na~in im dozvoluval na<br />
sudiite, obvinitelit i policiskite slu`benici da pravat {to sakaat<br />
so nego i so negovoto semejstvo, i pri toa toj ne mo`el da dobie odgovor<br />
na pra{awata koi se predmet na negovite pretstavki. Vo izminatite<br />
tri godini premierot Nikola Gruevski aktivno go ignoriral i ne<br />
odgovaral na negovite 83 pretstavki koi mu gi ispratil podnositelot<br />
vo Vladata ili na negovata doma{na adresa. Vo site tie pretstavki podnositelot<br />
na baraweto go pra{uval premierot zo{to ne postapuva po<br />
~l. 91 od Ustavot, zo{to ne saka da mu dade naredba na direktortot na<br />
Dr`avniot upraven inspektorat da go sproveduva Zakonot za pretstavki<br />
i predlozi. Premierot Nikola Gruevski ne go zemal predvid<br />
faktot deka podnositelot na baraweto e dano~en obvrznik, deka toj<br />
(premierot) zemal plata od narodni pari i deka ne go interesiralo<br />
kolku pari podnositelot dal za 83-te pretstavki prateno do nego i<br />
kako i za 197 690 pretstavki {to toj i negovoto semejstvo gi imale prateno<br />
do razni makedonski i evropski institucii. Na ovoj na~in premierot<br />
Nikola Gruevski ne samo {to ne go po~ituval ~l. 91 od Ustavot,<br />
tuku ne go po~ituval nitu negovoto pravo od ~len 24 od Ustavot<br />
bidej}i direktorot na Dr`avniot inspektorat Romeo Dereban, kako i<br />
porane{niot direktor Dimitar \eorgievski ne smeele da povedat postapka<br />
pred nadle`niot sud za da se kaznat so pari~na kazna od 300-1000<br />
evra onie sudii, obviniteli, policiski slu`benici, pratenici i ministri<br />
vo Vladata koi odbivale da gi dadat site potrebni objasnuvawa<br />
vo vrska so pra{awata koi se predmet na negovite pretstavki.<br />
867
Podnositelot ponatamu naveduva deka bilo `alosno da se la`e<br />
narodot, preku reklamite na televiziite deka sekoj gra|anin ima pravo<br />
da podnese pretstavka i da dobie odgovor, bidej}i toa bilo laga.<br />
Na krajot od baraweto podnositelot naveduva deka so ovie dejstvija<br />
premierot Nikola Gruevski gi zagrozuval negovigte prava, poradi<br />
{to toj bara Ustavniot sud da gi za{titi negovite prava, a dokolku<br />
Sudot ne e nadle`en, bara da pretstavkata da se preprati do nadle-<br />
`niot sud.<br />
868<br />
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud so Re{enie U.br. 64/2006 od 17 maj 2006 god., go<br />
otfrli baraweto na Boris Mladenovski od Veles za za{tita na slobodite<br />
i pravata povredeni so Re{enieto SS@. br. 122/2006 od 2. 02.<br />
2006 na Apelacioniot sud Skopje i dejstvijata koi prethodele na donesuvaweto<br />
na ova re{enie i "Ekonomski promet" DOOEL eksportimport<br />
od Veles, zastapuvano od Todor @abev, koe nema praven subjektivitet<br />
vo smisla na ~l. 110 al. 3 od Ustavot.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Zatoa, spored navodite sodr`ani<br />
vo baraweto proizleguva deka toa vo su{tina se odnesuva na<br />
za{tita na temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija utvrdeni vo ~lenot 8, na pravoto na ednakvost utvrdeno vo<br />
~l. 9, potoa na pravoto na `alba utvrdeno vo Amandman XXI na Ustavot<br />
na Republika Makedonija, pravoto na podnesuvawe pretstavki i dobivawe<br />
na odgovor utvrdeno vo ~l. 24, kako i na pravoto na sopstvenost<br />
utvrdeno vo ~l. 30 od Ustavot, koi prava, pak, ne spa|aat vo korpusot na<br />
slobodite i pravata za ~ija za{tita soglasno ~l. 110 al. 3 od Ustavot e<br />
nadle`en Ustavniot sud na Republika Makedonija.<br />
Ottuka, so ogled na toa {to vo ovoj slu~aj baraweto za za{tita<br />
na slobodite i pravata podneseno od Boris Mladenovski od Veles ne<br />
se odnesuva za za{tita na slobodi i prava utvrdeni vo ~l. 110 al. 3 od<br />
Ustavot, tuku za drugi prava ~ija za{tita ne e vo nadle`nost na<br />
Ustavniot sud, soglasno ~l. 28 al. 1 od Delovnikot Sudot odlu~i istoto<br />
da go otfrli.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Od podnesenoto barawe na Aleksandar Petru{evski od Skopje,<br />
za za{tita na slobodi i prava, proizleguva:<br />
- Podnositelot Aleksandar Petru{evski bara za{tita na slobodite<br />
i pravata za koi {to toj smeta deka se povredeni so dejstvo na<br />
premierot Nikola Gruevski i ministerot na za pravda koi se sostojat<br />
vo onevozmo`uvawa na primenata na Zakonot za pretstavki i predlozi<br />
od strana na direktorot na Dr`avniot upraven inspektorat i konkret-
no preku nedavawe odgovor na brojnite pretstavki podneseni od nego i<br />
od ~lenovi na negovoto semejstvo.<br />
- So ogled na toa {to vo samoto barawe podnositelot naveduva<br />
deka navedenoto dejstvie trae trae kontinuirano vo izminative tri<br />
godini, imaj}i go predvid ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud, koj<br />
vo slu~aj na dejstvie predviduva rokot da te~e od denot na doznavaweto<br />
za prezemawe dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini<br />
od denot na negovoto prezemawe, proizleguva deka baraweto e<br />
podneseno vo rok.<br />
- Od sodr`inata na baraweto i konkretnite navodi vo nego proizleguva<br />
deka vo nego podnositelot vo su{tina bara za{tita na pravoto<br />
od ~l. 24 od Ustavot, odnosno pravoto na sekoj gra|anin da podnesuva<br />
pretstavki do dr`avnite organi i drugite javni slu`bi i na niv da<br />
dobie odgovor.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija gi {titi slobodite i pravata<br />
na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto,<br />
sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto<br />
zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabranata na diskriminacija na gra|anite<br />
po osnov na pol, rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Spored ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt mu e povredeno<br />
pravo ili sloboda utvrdeni vo ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija vo rok od dva meseci od denot na dostavuvaweto na<br />
kone~en ili pravosilen poedine~en akt, odnosno od denot na doznavawe<br />
za prezemawe dejstvie so koe e storena povredata, no ne podocna od<br />
pet godini od denot na negovoto prezemawe.<br />
Od navedenite ustavni i delovni~ki odredbi proizleguva deka<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ne e nadle`en da gi {titi<br />
site utvrdeni so Ustavot osnovni slobodi i prava na ~ovekot i gra-<br />
|aninot, tuku samo onie koi se decidno navedeni vo ~l. 110 al. 3 od<br />
Ustavot.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, a vo toj kontekst razgleduvaj}i<br />
go baraweto za za{tita na slobodite i pravata podneseno od Aleksandar<br />
Petru{evski, proizleguva deka vo nego podnositelot ne se povikuva<br />
na povreda na nitu edno od slobodite i pravata za ~ija {to za{-<br />
tita e nadle`en Ustavniot sud, tuku bara za{tita na pravoto od ~l. 24<br />
od Ustavot – pravo na gra|aninot da podnesuva pretstavki do dr`avnite<br />
organi i da dobie odgovor.<br />
869
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na<br />
8 juni 2010 godina, donese<br />
870<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto na Aleksandar Petru{evski od Skopje<br />
za za{tita na slobodite i pravata.<br />
2. Aleksandar Petru{evski od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese barawe za za{tita na slobodite i pravata<br />
soglasno ~len 50 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
3. Podnositelot vo baraweto naveduva deka premierot na Republika<br />
Makedonija Nikola Gruevski gi zagrozuval i gi kr{el negovite<br />
prava, na na~in {to tri godini go toleriral ministerot za pravda<br />
Mihajlo Manevski, koj ne mu dozvoluval na direktorot na Dr`avniot<br />
upraven inspektorat da go sprovede Zakonot za pretstavki i predlozi.<br />
Premierot Nikola Gruevski ve}e 3 godini ne postapuval po ~len 91 od<br />
Ustavot, kako i ministerot za pravda i na toj na~in im dozvoluval na<br />
sudiite, obvinitelite i policiskite slu`benici da pravat {to sakaat<br />
so nego i so negovoto semejstvo, i pri toa toj ne mo`el da dobie odgovor<br />
na pra{awata koi se predmet na negovite pretstavki. Vo izminatite<br />
tri godini premierot Nikola Gruevski aktivno go ignoriral i ne<br />
odgovaral na negovite 83 pretstavki {to podnositelot gi ispratil do<br />
Vladata ili na negovata doma{na adresa. Vo site tie pretstavki podnositelot<br />
na baraweto go pra{uval premierot zo{to ne postapuva po<br />
~lenot 91 od Ustavot, zo{to ne saka da mu dade naredba na direktortot<br />
na Dr`avniot upraven inspektorat da go sproveduva Zakonot za pretstavki<br />
i predlozi. Premierot Nikola Gruevski ne go zemal predvid<br />
faktot deka podnositelot na baraweto e dano~en obvrznik, deka toj<br />
(premierot) zemal plata od narodni pari i deka ne go interesiralo<br />
kolku pari podnositelot dal za 83-te pretstavki prateno do nego i<br />
kako i za 197 690 pretstavki {to toj i negovoto semejstvo gi imale<br />
prateno do razni makedonski i evropski institucii. Na ovoj na~in<br />
premierot Nikola Gruevski ne samo {to ne go po~ituval ~lenot 91 od<br />
Ustavot, tuku ne go po~ituval nitu negovoto pravo od ~len 24 od Ustavot<br />
bidej}i direktorot na Dr`avniot inspektorat Romeo Dereban,<br />
kako i porane{niot direktor Dimitar \eorgievski ne smeele da povedat<br />
postapka pred nadle`niot sud za da se kaznat so pari~na kazna od<br />
300-1000 evra onie sudii, obviniteli, policiski slu`benici, pratenici<br />
i ministri vo Vladata koi odbivale da gi dadat site potrebni objasnuvawa<br />
vo vrska so pra{awata koi se predmet na negovite pretstavki.
Podnositelot ponatamu naveduva deka bilo `alosno da se la`e<br />
narodot, preku reklamite na televiziite deka sekoj gra|anin ima pravo<br />
da podnese pretstavka i da dobie odgovor, bidej}i toa bilo laga.<br />
Na krajot od baraweto podnositelot naveduva deka so ovie dejstvija<br />
premierot Nikola Gruevski gi zagrozuval negovite prava, poradi<br />
{to toj bara nivna za{tita od Ustavniot sud, a dokolku Sudot ne e<br />
nadle`en, bara pretstavkata da se preprati do nadle`niot sud.<br />
4. Sudot na sednicata vrz osnova na spisite vo predmetot ja<br />
utvrdi deka podnositelot na baraweto za za{tita na slobodi i prava<br />
Aleksandar Petru{evski bara za{tita na slobodite i pravata za koi<br />
{to toj smeta deka mu se povredeni so dejstvo na premierot Nikola<br />
Gruevski i ministerot na pravda koi se sostojat vo onevozmo`uvawa na<br />
primenata na Zakonot za pretstavki i predlozi od strana na direktorot<br />
na Dr`avniot upraven inspektorat i konkretno preku nedavawe<br />
odgovor na brojnite pretstavki podneseni od nego i od ~lenovi na negovoto<br />
semejstvo.<br />
So ogled na toa {to vo samoto barawe podnositelot naveduva<br />
deka navedenoto dejstvie trae trae kontinuirano vo izminative tri<br />
godini, imaj}i go predvid ~lenot 51 od Delovnikot na Ustavniot sud,<br />
koj vo slu~aj na dejstvie predviduva rokot da te~e od denot na doznavaweto<br />
za prezemawe dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna<br />
od 5 godini od denot na negovoto prezemawe, Sudot utvrdi deka baraweto<br />
e podneseno vo rok.<br />
- Od sodr`inata na baraweto i konkretnite navodi vo nego Sudot<br />
utvrdi deka vo nego podnositelot vo su{tina bara za{tita na pravoto<br />
od ~len 24 od Ustavot, odnosno pravoto na sekoj gra|anin da podnesuva<br />
pretstavki do dr`avnite organi i drugite javni slu`bi i na<br />
niv da dobie odgo<br />
5. Soglasno ~len 110 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija gi {titi slobodite i<br />
pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na<br />
uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto<br />
zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabranata na diskriminacija na<br />
gra|anite po osnov na pol, rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka<br />
pripadnost.<br />
Spored ~len 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt mu e povredeno<br />
pravo ili sloboda utvrdeni vo ~len 110 alineja 3 od Ustavot na<br />
Republika Makedonija mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija vo rok od dva meseci od denot na dostavuvaweto na<br />
kone~en ili pravosilen poedine~en akt, odnosno od denot na doznavawe<br />
za prezemawe dejstvie so koe e storena povredata, no ne podocna<br />
od pet godini od denot na negovoto prezemawe.<br />
Od navedenite ustavni i delovni~ki odredbi proizleguva deka<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ne e nadle`en da gi {titi<br />
871
site utvrdeni so Ustavot osnovni slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot,<br />
tuku samo onie koi se decidno navedeni vo ~lenot 110 alineja 3<br />
od Ustavot.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, a vo toj kontekst razgleduvaj}i<br />
go baraweto za za{tita na slobodite i pravata podneseno od Aleksandar<br />
Petru{evski, Sudot utvrdi deka vo nego podnositelot ne se povikuva<br />
na povreda na nitu edno od slobodite i pravata za ~ija {to za{tita<br />
e nadle`en Ustavniot sud, tuku bara za{tita na pravoto od ~len 24<br />
od Ustavot – pravo na gra|aninot da podnesuva pretstavki do dr`avnite<br />
organi i da dobie odgovor.<br />
Ottuka, so ogled na toa {to vo ovoj slu~aj baraweto za za{tita<br />
na slobodite i pravata ne se odnesuva za za{tita na slobodi i prava<br />
utvrdeni vo ~len 110 alineja 3 od Ustavot, tuku za drugi prava ~ija<br />
za{tita ne e vo nadle`nost na Ustavniot sud, Sudot odlu~i baraweto<br />
da go otfrli soglasno ~len 28 alineja 1 od Delovnikot Sudot.<br />
6. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
872
67. U. br. 69/2010 (22. 06. 2011)<br />
Osporena odredba<br />
^len 95 st. 1, 2 i 3 od Zakonot za op{ata upravna postapka ("SV<br />
RM," br. 38/2005 i 110/2008).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored podnositelot na inicijativata osporenata odredba bila<br />
imperativna norma predvidena vo situacija koga vo upravnata postapka<br />
imalo pove}e stranki, a istite nemale polnomo{nik. Odnosno, po<br />
sila na zakon, bile dol`ni da opredelat polnomo{nik za priem na<br />
pismenata od "mnozinstvoto" stranki so identi~ni barawa i im se nalo`uvalo<br />
da bidat po{tari vo imeto na site stranki, a toa zna~elo<br />
deka zadol`itelno za prvoto prevzemeno dejstvie vo upravnata postapkata<br />
bilo potrebno da go izvestat zaedni~kiot polnomo{nik za<br />
primawe na pismenata, duri i so “nalo`eno barawe” takvoto lice po<br />
mo`nost da `iveelo vo sedi{teto na organot. Imeno, spored podnositelot<br />
na inicijativata toa bilo {kolski primer na voluntarizam i<br />
anarhija vo upravnata postapka, so cel da mu se "imputira" odgovornost<br />
i zadol`enija na slu~ajno izbrano lice za primawe na pismena,<br />
{to bilo vo sprotivnost na principot na vladeeweto na pravoto, kako<br />
temelna vrednost na na{iot praven poredok.<br />
Ponatamu vo inicijativata podnositelot dava objasnenie deka<br />
vladeeweto na pravoto ne zna~elo deka bilo dovolno da se donese zakonska<br />
norma za regulirawe na odredena situacija, vo konretniot slu-<br />
~aj, normirawe na na~inot na dostavata vo upravnata postapka vo slu-<br />
~aj koga vo nea u~estvuvaat pove}e stranki so identi~ni barawa.<br />
Spored navodite vo inicijativata poimot "pove}e stranki so<br />
identi~ni barawa" ne bil definiran vo zakonot i ostanuvalo otvoreno<br />
pra{aweto {to zakonodavecot podrazbiral pod toj poim, odnosno<br />
pod poimot "identi~ni barawa," za kolku stranki se rabotelo ili za<br />
kakvo barawe stanuvalo zbor. Baraweto strankite da go izvestat upravniot<br />
organ za zaedni~kiot polnomo{nik koe pak pretpostavuvalo<br />
“toj da ima `iveali{te vo sedi{teto na organot” bilo protivustavno<br />
barawe.<br />
Podnositelot na inicijativata, isto taka smeta deka bila nedozvolena<br />
imaginacijata vo st. 2 na ~l. 95 od osporeniot zakon, da mu se<br />
nalo`uva na zaedni~kiot polnomo{nik, koj bil izbran od dr`aven<br />
~inovnik da vr{i obvrski koi ne mo`e da gi vr{i "platen profesionalen<br />
polnomo{nik," odnosno bez odlagawe i na negov tro{ok da gi<br />
873
izvesti site stranki za pismenata koi toj gi primil i trebalo da gi<br />
~uva, nezavisno od toa kade tie stranki `iveat, da im ovozmo`i na<br />
istite da gi pregledaat, prepi{at i zaverat pismenata, "nebare toa<br />
bilo negova rabota" ili toj bil "sudska arhiva" ili "depo vo banka."<br />
Ponatamu, podnositelot na inicijativata smeta deka vo stavot<br />
3 na ~l. 95 od ovoj zakon na izbraniot zaedni~ki polnomo{nik mu se davaat<br />
po{tarski ingerencii kako onie predvideni vo Zakonot za PTT<br />
uslugi, so toa {to mu se nalo`uvalo na zaedni~kiot polnomo{nik da<br />
gi ozna~i site lica vo ~ie ime vr{i takvi uslugi.<br />
Spored navodite vo inicijativata vakvite neprecizni poimi i<br />
re{enija vo upravnata postapka dovele do toa mnogu gra|ani so identi~ni<br />
barawa vo predmetite za denacionalizacija da go propu{tat zakonskiot<br />
rok za ostvaruvawe na svoite prava poradi neuredna dostava,<br />
koja zakonodavecot ja ozakonil kako uredna. Imeno, neviden bil normativniot<br />
presedan koga strankata koja prva }e se najde na zaedni~kiot<br />
podnesok da bide ovlasten polnomo{nik na site ostanati stranki.<br />
Spored navedenoto podnositelot na inicijativata smeta deka<br />
osporenata odredba potrebno e da bide ukinata bidej}i ne e vo soglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 i 4, ~l. 61, ~l. 95 st. 3 i ~l. 96 od Ustavot.<br />
Sodr`ina na odredbata<br />
^len 95 od Zakonot<br />
Koga pove}e stranki {to zaedni~ki u~estvuvaat vo postapkata<br />
so identi~ni barawa nemaat zaedni~ki polnomo{nik, dol`ni se pri<br />
prvoto dejstvie vo postapkata da go izvestat organot za zaedni~ki polnomo{nik<br />
za primawe na pismena, po mo`nost takov {to `ivee vo sedi{teto<br />
na organot. Dodeka strankite ne go izvestat organot za zaedni~ki<br />
polnomo{nik za primawe na pismena }e se smeta za takov polnomo{nik<br />
onaa stranka me|u niv koja na prviot zaedni~ki podnesok<br />
prva e potpi{ana ili ozna~ena. Ako na takov na~in ne mo`e da se<br />
opredeli polnomo{nik, slu`benoto lice koe ja vodi postapkata mo`e<br />
za polnomo{nik da ja opredeli koja i da e od tie stranki. Ako brojot<br />
na strankite e golem ili se od razni mesta, strankite mo`at da opredelat,<br />
a i samoto slu`beno lice mo`e da opredeli pove}e takvi polnomo{nici<br />
i da ozna~i koja od strankite sekoj od niv }e ja zastapuva.<br />
(osporen stav 1)<br />
Zaedni~kiot polnomo{nik za primawe na pismenata e dol`en<br />
bez odlagawe da gi izvesti site stranki za pismenoto {to go primil za<br />
niv i da im ovozmo`i da go pregledaat, prepi{at i zaverat pismenoto<br />
{to, po pravilo, toj treba da go ~uva. (osporen stav 2)<br />
Vo pismenoto {to se dostavuva do polnomo{nikot za primawe<br />
na pismena }e se ozna~at site lica za koi se vr{i dostavuvawe”. (osporen<br />
stav 3)<br />
874
Ustavnosudska praktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Odluka U. br. 49/<br />
2010 od 2 maj 2010 ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l.<br />
79 od Zakonot za op{tata upravna postapka ("SV RM," br. 38/2005 i<br />
110/2008).<br />
Vo Obrazlo`enieto na Odlukata, me|u drugoto, se naveduva: Sudot,<br />
pritoa, ima{e predvid deka Zakonot predvidel soodveteni mehanizmi<br />
za za{tita od eventualno trpewe na {tetni posledici od gre-<br />
{ki vo dostavuvaweto ili pak od nepravilna primena na odredbite<br />
koi se odnesuvaat na dostavuvaweto. Imeno, spored ~l. 101 od Zakonot,<br />
ako pri dostavuvaweto e napravena gre{ka, }e se smeta deka dostavuvaweto<br />
e izvr{eno na denot za koj }e se utvrdi deka liceto na koe<br />
pismenoto mu e nameneto navistina go dobilo toa pismeno. Ako dostavnicata<br />
is~eznala, dostavuvaweto mo`e da se doka`uva i so drugi<br />
sredstva. Vo ~l. 236 st. 2 od Zakonot e predvideno deka, organot {to go<br />
donel re{enieto }e ja nadopolni postapkata i toga{ koga `alitelot<br />
}e iznese vo `albata takvi fakti i dokazi {to bi mo`ele da bidat od<br />
vlijanie za poinakvo re{enie na rabotata, ako na `alitelot moralo<br />
da mu bide dadena mo`nost da u~estvuva vo postapkata {to mu prethodela<br />
na donesuvaweto na re{enieto, a taa mo`nost ne mu bila dadena,<br />
ili mu bila dadena, a toj propu{til da ja koristi, no vo `albata go<br />
opravdal toa propu{tawe. Spored ~l. 249 t. 9 od Zakonot, postapkata<br />
okon~ana so re{enie protiv koe nema redovno pravno sredstvo vo<br />
upravnata postapka (kone~no vo upravnata postapka) }e se povtori, ako<br />
na liceto koe trebalo da u~estvuva vo svojstvo na stranka ne mu bila<br />
dadena mo`nost da u~estvuva vo postapkata.<br />
Vrz osnova na seto navedeno proizleguva deka zakono-davecot,<br />
me|u drugoto, so osporenata odredba go izgradil sistemot na upravna<br />
pravda osobeno vnimavaj}i aktivniot odnos na strankata so upravnite<br />
akti i dejstvija da nastane samo po uredno izvr{ena dostava, od koj<br />
moment za nea nastapuva obvrskata da se gri`i za nepre~en i efikasen<br />
tek na upravnata postapka, {to e i nejzin interes, a vo sprotivno<br />
organot da nema obvrska da komunicira so strankata, nitu pak da odgovara<br />
za negativnite posledici koi mo`at da nastanat za strankata<br />
istata ne se pojavi pred organot ili pak ne postapi po spisite. Voedno,<br />
Zakonot raspolaga so mehanizmi za pravna sigurnost, za za{tita na<br />
strankite i nivnite legitimni o~ekuvawa od zloupotrebi ili pak gre-<br />
{ki vo dostavuvaweto za koi slu~ai istata ne mo`e da trpi {tetni<br />
posledici.<br />
So ogled na toa {to od aspekt na po~ituvawe i za{tita na pravata<br />
i slobodite na ~ovekot vo pravniot poredok, osporenata odredba<br />
propi{uva izvesni i jasni posledici od neaktivniot odnos na strankata<br />
vo postapkata, Sudot oceni deka osporenata odredba kako jasna,<br />
nedvosmilena zakonska kreacija ne go povreduva vladeeweto na pra-<br />
875
voto, kako edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
876<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali osporenata odredba gi zadovoluva kriteriumite na jasna,<br />
nedvosmislena i lesno primenliva norma i dali go povreduva principot<br />
na vladeewe na pravoto, kako temelna vrednost na na{iot ustaven<br />
poredok.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e edna<br />
od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 95 st. 3 od Ustavot, organizacijata i rabotata na<br />
organite na dr`avnata uprava se ureduvaat so zakon {to se donesuva so<br />
dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj na pratenici.<br />
Soglasno ~l. 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava rabotite<br />
od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo ramkite<br />
na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na Vladata.<br />
Zakonot za op{tata upravna postapka vo Glava V go uredil dostavuvaweto<br />
i toa preku ureduvawe na: na~inot na dostavuvawe (~l. 78<br />
do 87), komu, kade i kako se vr{i dostavuvaweto (~l. 88 do 98), odbivaweto<br />
na priemot (~l. 99), promena na `iveali{te, stan ili sedi{te<br />
(~l. 100) kako i gre{kite vo dostavuvaweto (~l. 101). Dostavuvaweto<br />
kako edna od va`nite fazi vo upravnata postapka bara seopfatna i<br />
precizna uredenost, bidej}i preku nego se ovozmo`uva operacionalizacija<br />
pred se na na~eloto na efikasno vodewe na postapkata, koe pak,<br />
naj~esto zavisi od na~inot i brzinata na postapuvawe od strana na<br />
samiot organ {to ja sproveduva postapkata, no vo realizacijata na ova<br />
na~elo golem pridones imaat i samite stranki.<br />
Spored ~l. 53 od ovoj zakon se regulira procesnata zaednica,<br />
odnosno zakonodavecot dozvoluva dve ili pove}e stranki da mo`at, ako<br />
so poseben propis ne e opredeleno poinaku, vo ist predmet da nastapuvaat<br />
zaedni~ki. Vo del 4 nasloven kako "Zaedni~ki pretstavnik," soglasno<br />
st. 1, 2 i 3 od ovoj ~len, strankite se dol`ni da opredelat koj od<br />
niv }e nastapuva kako niven zaedni~ki pretstavnik ili da opredelat<br />
zaedni~ki polnomo{nik.<br />
Organot {to ja vodi postapkata mo`e, ako toa ne go zabranuva<br />
poseben praven propis, na strankite koi u~estvuvaat vo postapkata so
identi~ni barawa so zaklu~ok da im opredeli vo opredelen rok da<br />
nazna~at koj me|u niv }e gi pretstavuva ili da postavat zaedni~ki polnomo{nik.<br />
Ako strankite ne postapat po takviot zaklu~ok, toa mo`e<br />
da go opredeli samiot organ {to ja vodi postapkata vo koj slu~aj zaedni~kiot<br />
pretstavnik, odnosno polnomo{nikot go zadr`uva toa svojstvo<br />
se dodeka strankite ne opredelat drug. Protiv takviot zaklu~ok<br />
strankite imaat pravo na posebna `alba, koja ne go odlaga izvr{uvaweto.<br />
(st. 2)<br />
Isto taka, zakonodavecot vo st. 3 na ~l. 53 od ovj zakon, predvidel<br />
vo slu~aj na opredeluvawe na zaedni~ki pretstavnik, odnosno<br />
polnomo{nik, deka sekoja stranka i ponatamu go zadr`uva pravoto da<br />
istapuva kako stranka vo postapkata, da dava izjavi i samostojno da izjavuva<br />
`albi i da koristi drugi pravni sredstva.<br />
Vo taa smisla vo osporeniot ~l. 95 od Zakonot, se regulira dostavuvaweto<br />
na pismenata vo upravnata postapka vo koja u~estvuvaat pove}e<br />
stranki so identi~ni barawa. Pome|u drugoto, opredelena e obvrska<br />
koga pove}e stranki {to zaedni~ki u~estvuvaat vo postapkata so<br />
identi~ni barawa nemaat zaedni~ki polnomo{nik, dol`ni se pri<br />
prvoto dejstvie vo postapkata da go izvestat organot za zaedni~ki polnomo{nik<br />
za primawe na pismena, po mo`nost takov {to `ivee vo sedi{teto<br />
na organot.<br />
Pritoa, pogre{na e ocenata na podnositelot na inicijativata<br />
deka navedenite dejstvija koi gi prepi{al zakonodavecot se vo sprotivnost<br />
so “temelnite vrednosti na ustavniot poredok kako {to bile<br />
osnovnite slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto<br />
pravo i utvrdeni vo Ustavot”. Imeno, nadle`niot organ po<br />
slu`bena dol`nost, vodi smetka za nepre~en i efikasen tek na upravnata<br />
postapka, bidej}i zakonskata obrvska za strankite e vospostavena<br />
zaradi vozdr`uvawe od dejstvija koi vodat kon oddol`uvawe i neopravdano<br />
odlagawe na upravnata postapka so cel za nejzino brzo i<br />
efikasno zavr{uvawe. Isto taka ne bi mo`elo da se realizira na~eloto<br />
na efikasnost od ~lenot 8 od Zakonot ako samite u~esnici vo<br />
postapkata ne dadat svoj maksimalen priodnes vo upravnata postapka.<br />
Voedno, na ovoj na~in se ostvaruva i na~eloto na ekonomi~nost<br />
i itnost utvrdeno vo ~l. 17 od Zakonot, odnosno predvidenata obvrska<br />
za opredeluvawe na zaedni~ki polnomo{nik ili zastapnik pridonesuva<br />
za nepre~en i efikasen tek na upravnata postapka i vodi kon zavr{uvawe<br />
na postapkata vo {to pokratok rok i so {to pomalku tro-<br />
{oci za site stranki vo upravnata postapka. Isto taka, ako brojot na<br />
strankite e golem ili istite se od razni mesta, strankite mo`at da<br />
opredelat, a i samoto slu`beno lice mo`e da opredeli pove}e takvi<br />
polnomo{nici i da ozna~i koja od strankite sekoj od tie polnomo{-<br />
nici }e ja zastapuva. Pritoa, mora da se ima vo predvid faktot deka na<br />
strankite im e ostavena mo`nosta samite da izberat polnomo{nik za<br />
priem na pismenata, a edinstveno dokolku ne go storat toa toga{ orga-<br />
877
not }e opredeli takov polnomo{nik (primer za procesna zaednica se<br />
stanarite na edna zgrada ili sosedite od edna ulica, koi u~estvuvaat<br />
vo upravna postapka zaedni~ki so identi~en interes).<br />
Od druga strana, spored na{a ocena, podnositelot na inicijativata,<br />
pravi nesoodvetno povrzuvawe na osporenata odredba so primerite<br />
na denacionalizacija i propu{tawe na zakonski rokovi od strana<br />
na gra|ani, bidej}i so osporenite odredbi se ureduva obvrska na<br />
organite za efikasno i brzo postapuvawe vo upravnata postapka, pri<br />
{to intencija na zakonodavecot e da im go garantira pravoto na nepre~eno<br />
u~estvo na strankite koi zaedni~ki u~estvuvaat vo postapka so<br />
identi~ni barawa, da nastapuvaat samostojno, da davaat izjavi, da prezemaat<br />
drugi dejstvija vo postapkata, da izjavuvaat `albi i da koristat<br />
drugi pravni sredstva samostojno, {to zna~i deka ne im se zagrozeni so<br />
Ustavot zagarantiranite prava.<br />
Pritoa, Zakonot predvidel soodveteni mehanizmi za za{tita<br />
od eventualno trpewe na {tetni posledici od gre{ki vo dostavuvaweto<br />
ili pak od nepravilna primena na odredbite koi se odnesuvaat<br />
na dostavuvaweto. Imeno, spored ~l. 101 od Zakonot, ako pri dostavuvaweto<br />
e napravena gre{ka, }e se smeta deka dostavuvaweto e izvr{eno<br />
na denot za koj }e se utvrdi deka liceto na koe pismenoto mu e nameneto<br />
navistina go dobilo toa pismeno. Ako dostavnicata is~eznala,<br />
dostavuvaweto mo`e da se doka`uva i so drugi sredstva.<br />
So ogled na toa {to od aspekt na po~ituvawe i za{tita na<br />
pravata i slobodite na ~ovekot vo pravniot poredok osporenata odredba<br />
propi{uva izvesni i jasni posledici od neaktivniot odnos na<br />
strankite vo postapkata, smetame deka osporenata odredba kako jasna i<br />
nedvosmilena zakonska kreacija za zaedni~ko u~estvo na stranki so<br />
identi~ni barawa preku zaedni~ki polnomo{nik za priem na pismenata<br />
vo upravnata postapka ne go povreduva vladeeweto na pravoto,<br />
kako edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
Vrz osnova na iznesenoto proizleguva deka osporeniot ~l. 95 st.<br />
1, 2 i 3 e vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 i 4 , ~l. 61, ~l. 95 st. 3 i ~l.<br />
96 od Ustavot.<br />
Trgnuvaj}i od napravenata analiza i iznesenata fakti~ka i<br />
pravna sostojba, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe i<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 95 st. 1, 2 i 3 od Zakonot za op{ata upravna postapka ("SV RM," br.<br />
38/2005 i 110/2008).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben ves-<br />
878
nik na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na<br />
22 juni 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 95 stavovi 1,2 i 3 od Zakonot za op{ta upravna postapka ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 38/2005 i 110/2008).<br />
2. Pan~e Dokuzov od [tip na Ustavniot sud mu podnese inicijativa<br />
za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata<br />
na Zakonot ozna~en vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
3. Spored navodite vo inicijativata osporenata odredba bila<br />
imperativna norma predvidena vo situacija koga vo upravnata postap -<br />
ka imalo pove}e stranki, a istite nemale polnomo{nik. Odnosno, po<br />
sila na zakon, bile dol`ni da opredelat polnomo{nik za priem na pismenata<br />
od “mnozinstvoto” stranki so identi~ni barawa i im se nalo`uvalo<br />
da bidat po{tari vo imeto na site stranki, a toa zna~elo deka<br />
zadol`itelno za prvoto prevzemeno dejstvie vo upravnata postapkata<br />
bilo potrebno da go izvestat zaedni~kiot polnomo{nik za primawe na<br />
pismenata, duri i so “nalo`eno barawe” takvoto lice po mo`nost da<br />
`iveelo vo sedi{teto na organot. Imeno, spored podnositelot na inicijativata<br />
toa bilo {kolski primer na voluntarizam i anarhija vo<br />
upravnata postapka, so cel da mu se “imputira” odgovornost i zadol-<br />
`enija na slu~ajno izbrano lice za primawe na pismena, {to bilo vo<br />
sprotivnost na principot na vladeeweto na pravoto, kako temelna<br />
vrednost na na{iot praven poredok.<br />
Ponatamu vo inicijativata podnositelot dava objasnenie deka<br />
vladeeweto na pravoto ne zna~elo deka bilo dovolno da se donese zakonska<br />
norma za regulirawe na odredena situacija, vo konretniot slu-<br />
~aj, normirawe na na~inot na dostavata vo upravnata postapka vo slu-<br />
~aj koga vo nea u~estvuvaat pove}e stranki so identi~ni barawa.<br />
Voedno, vo navodite na inicijativata podnositelot izrazuva<br />
somnevawe dali zakonodavecot namerno ne go definiral poimot<br />
“pove}e stranki so identi~ni barawa” i ostanuvalo otvoreno<br />
pra{aweto {to zakonodavecot podrazbiral pod toj poim. Imeno, ne<br />
bilo jasno precizirano pod poimot “identi~ni barawa” za kolku<br />
stranki se rabotelo ili za kakvo barawe stanuvalo zbor. Baraweto<br />
strankite da go izvestat upravniot organ za zaedni~kiot<br />
polnomo{nik koe pak pretpostavuvalo “toj da ima `iveali{te vo<br />
sedi{teto na organot” bilo protivustavno barawe.<br />
Podnositelot na inicijativata, isto taka smeta deka bila nedozvolena<br />
imaginacijata vo stavot 2 na ~lenot 95 od osporeniot zakon i<br />
879
mu se nalo`uvalo na zaedni~kiot polnomo{nik, koj bil izbran od dr`aven<br />
~inovnik da vr{i obvrski koi ne mo`elo da gi vr{i “platen profesionalen<br />
polnomo{nik,” odnosno bez odlagawe i na negov tro{ok<br />
bilo potrebno da gi izvestuva site stranki za pismenata koi toj gi<br />
primil i trebalo da gi ~uva, nezavisno od toa kade tie stranki `iveele<br />
i pri toa bilo potrebno da im ovozmo`i na istite da gi pregledaat,<br />
prepi{at i zaverat pismenata, "nebare toa bilo negova rabota"<br />
ili toj bil "sudska arhiva" ili "depo vo banka."<br />
Ponatamu, podnositelot na inicijativata smeta deka vo stavot<br />
3 na ~lenot 95 od ovoj zakon na izbraniot zaedni~ki polnomo{nik mu<br />
se davale po{tarski ingerencii kako onie predvideni vo Zakonot za<br />
PTT uslugi, so toa {to mu se nalo`uvalo na zaedni~kiot polnomo{-<br />
nik da gi ozna~i site lica vo ~ie ime vr{i takvi uslugi.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka vakvite neprecizni<br />
poimi i re{enija vo upravnata postapka dovele do toa mnogu gra|ani<br />
so identi~ni barawa vo predmetite za denacionalizacija da go propu-<br />
{tat zakonskiot rok za ostvaruvawe na svoite prava poradi neuredna<br />
dostava, koja ”zakonodavecot ja ozakonil kako uredna”. Imeno, neviden<br />
bil normativniot presedan koga strankata koja prva }e se najde na zaedni~kiot<br />
podnesok da bide ovlasten polnomo{nik na site ostanati<br />
stranki.<br />
Spored navedenoto podnositelot na inicijativata smeta deka<br />
osporenata odredba potrebno e da bide ukinata bidej}i ne e vo soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineja 1, 3 i 4, ~len 61, ~len 95 stav 3 i ~len 96<br />
od Ustavot.<br />
4. Sudot na sednica utvrdi deka spored sodr`inata na ~len 95 od<br />
Zakonot za op{tata upravna postapka, koga pove}e stranki {to zaedni~ki<br />
u~estvuvaat vo postapkata so identi~ni barawa nemaat zaedni~ki<br />
polnomo{nik, dol`ni se pri prvoto dejstvie vo postapkata da go<br />
izvestat organot za zaedni~ki polnomo{nik za primawe na pismena,<br />
po mo`nost takov {to `ivee vo sedi{teto na organot. Dodeka strankite<br />
ne go izvestat organot za zaedni~ki polnomo{nik za primawe na<br />
pismena }e se smeta za takov polnomo{nik onaa stranka me|u niv koja<br />
na prviot zaedni~ki podnesok prva e potpi{ana ili ozna~ena. Ako na<br />
takov na~in ne mo`e da se opredeli polnomo{nik, slu`benoto lice<br />
koe ja vodi postapkata mo`e za polnomo{nik da ja opredeli koja i da e<br />
od tie stranki. Ako brojot na strankite e golem ili se od razni mesta,<br />
strankite mo`at da opredelat, a i samoto slu`beno lice mo`e da<br />
opredeli pove}e takvi polnomo{nici i da ozna~i koja od strankite<br />
sekoj od niv }e ja zastapuva. (osporen stav 1)<br />
Zaedni~kiot polnomo{nik za primawe na pismenata e dol`en<br />
bez odlagawe da gi izvesti site stranki za pismenoto {to go primil za<br />
880
niv i da im ovozmo`i da go pregledaat, prepi{at i zaverat pismenoto<br />
{to, po pravilo, toj treba da go ~uva. (osporen stav 2)<br />
Vo pismenoto {to se dostavuva do polnomo{nikot za primawe<br />
na pismena }e se ozna~at site lica za koi se vr{i dostavuvawe”. (osporen<br />
stav 3)<br />
Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredokna Republika<br />
Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~lenot 95 stav 3 od Ustavot, organizacijata i rabotata<br />
na organite na dr`avnata uprava se ureduvaat so zakon {to se donesuva<br />
so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj na pratenici.<br />
Soglasno ~lenot 96 od Ustavot, organite na dr`avnata uprava<br />
rabotite od svojata nadle`nost gi vr{at samostojno vrz osnova i vo<br />
ramkite na Ustavot i zakonite i za svojata rabota se odgovorni na<br />
Vladata.<br />
Zakonot za op{tata upravna postapka vo Glava V go uredil dostavuvaweto<br />
i toa preku ureduvawe na: na~inot na dostavuvawe (~lenovi<br />
78 do 87), komu, kade i kako se vr{i dostavuvaweto (~lenovi 88 do<br />
98), odbivaweto na priemot (~len 99), promena na `iveali{te, stan<br />
ili sedi{te (~len 100) kako i gre{kite vo dostavuvaweto (~len 101).<br />
Dostavuvaweto kako edna od va`nite fazi vo upravnata postapka bara<br />
seopfatna i precizna uredenost, bidej}i preku nego se ovozmo`uva<br />
operacionalizacija pred se na na~eloto na efikasno vodewe na postapkata,<br />
koe pak, naj~esto zavisi od na~inot i brzinata na postapuvawe<br />
od strana na samiot organ {to ja sproveduva postapkata, no vo realizacijata<br />
na ova na~elo golem pridones imaat i samite stranki.<br />
Spored ~lenot 53 od ovoj zakon se regulira procesnata zaednica,<br />
odnosno zakonodavecot dozvoluva dve ili pove}e stranki da mo-<br />
`at, ako so poseben propis ne e opredeleno poinaku, vo ist predmet da<br />
nastapuvaat zaedni~ki. Vo delot 4 nasloven kako "Zaedni~ki pretstavnik,"<br />
soglasno stavovite 1, 2 i 3 od ovoj ~len, strankite se dol`ni da<br />
opredelat koj od niv }e nastapuva kako niven zaedni~ki pretstavnik<br />
ili da opredelat zaedni~ki polnomo{nik.<br />
Organot {to ja vodi postapkata mo`e, ako toa ne go zabranuva<br />
poseben praven propis, na strankite koi u~estvuvaat vo postapkata so<br />
identi~ni barawa so zaklu~ok da im opredeli vo opredelen rok da nazna~at<br />
koj me|u niv }e gi pretstavuva ili da postavat zaedni~ki polnomo{nik.<br />
Ako strankite ne postapat po takviot zaklu~ok, toa mo`e da<br />
go opredeli samiot organ {to ja vodi postapkata vo koj slu~aj zaedni~kiot<br />
pretstavnik, odnosno polnomo{nikot go zadr`uva toa svoj-<br />
881
stvo se dodeka strankite ne opredelat drug. Protiv takviot zaklu~ok<br />
strankite imaat pravo na posebna `alba, koja ne go odlaga izvr{uvaweto.<br />
(stav 2)<br />
Isto taka, zakonodavecot vo stavot 3 na ~lenot 53 od ovj zakon,<br />
predvidel vo slu~aj na opredeluvawe na zaedni~ki pretstavnik, odnosno<br />
polnomo{nik, deka sekoja stranka i ponatamu go zadr`uva pravoto<br />
da istapuva kako stranka vo postapkata, da dava izjavi i samostojno da<br />
izjavuva `albi i da koristi drugi pravni sredstva.<br />
Vo taa smisla vo osporeniot ~len 95 od Zakonot, se regulira dostavuvaweto<br />
na pismenata vo upravnata postapka vo koja u~estvuvaat<br />
pove}e stranki so identi~ni barawa. Pome|u drugoto, opredelena e<br />
obvrska koga pove}e stranki {to zaedni~ki u~estvuvaat vo postapkata<br />
so identi~ni barawa nemaat zaedni~ki polnomo{nik, dol`ni se pri<br />
prvoto dejstvie vo postapkata da go izvestat organot za zaedni~ki polnomo{nik<br />
za primawe na pismena, po mo`nost takov {to `ivee vo sedi{teto<br />
na organot.<br />
Pritoa, pogre{na e ocenata na podnositelot na inicijativata<br />
deka navedenite dejstvija koi gi prepi{al zakonodavecot se vo sprotivnost<br />
so “temelnite vrednosti na ustavniot poredok kako {to bile<br />
osnovnite slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto<br />
pravo i utvrdeni vo Ustavot”. Imeno, nadle`niot organ po<br />
slu`bena dol`nost, vodi smetka za nepre~en i efikasen tek na upravnata<br />
postapka, bidej}i zakonskata obrvska za strankite e vospostavena<br />
zaradi vozdr`uvawe od dejstvija koi vodat kon oddol`uvawe i<br />
neopravdano odlagawe na upravnata postapka so cel za nejzino brzo i<br />
efikasno zavr{uvawe. Isto taka ne bi mo`elo da se realizira na~eloto<br />
na efikasnost od ~lenot 8 od Zakonot ako samite u~esnici vo postapkata<br />
ne dadat svoj maksimalen priodnes vo upravnata postapka.<br />
Voedno, na ovoj na~in se ostvaruva i na~eloto na ekonomi~nost<br />
i itnost utvrdeno vo ~lenot 17 od Zakonot, odnosno predvidenata<br />
obvrska za opredeluvawe na zaedni~ki polnomo{nik ili zastapnik<br />
pridonesuva za nepre~en i efikasen tek na upravnata postapka i vodi<br />
kon zavr{uvawe na postapkata vo {to pokratok rok i so {to pomalku<br />
tro{oci za site stranki vo upravnata postapka. Isto taka, ako brojot<br />
na strankite e golem ili istite se od razni mesta, strankite mo`at da<br />
opredelat, a i samoto slu`beno lice mo`e da opredeli pove}e takvi<br />
polnomo{nici i da ozna~i koja od strankite sekoj od tie polnomo{nici<br />
}e ja zastapuva. Pri toa mora da se ima vo predvid faktot deka<br />
na strankite im e ostavena mo`nosta samite da izberat polnomo{nik<br />
za priem na pismenata, a edinstveno dokolku ne go storat toa toga{<br />
organot }e opredeli takov polnomo{nik (primer za procesna zaednica<br />
se stanarite na edna zgrada ili sosedite od edna ulica, koi u~estvuvaat<br />
vo upravna postapka zaedni~ki so identi~en interes).<br />
Od druga strana, spored na{a ocena, podnositelot na inicijativata,<br />
pravi nesoodvetno povrzuvawe na osporenata odredba so pri-<br />
882
merite na denacionalizacija i propu{tawe na zakonski rokovi od strana<br />
na gra|ani, bidej}i so osporenite odredbi se ureduva obvrska na<br />
organite za efikasno i brzo postapuvawe vo upravnata postapka, pri<br />
{to intencija na zakonodavecot e da im go garantira pravoto na nepre-<br />
~eno u~estvo na strankite koi zaedni~ki u~estvuvaat vo postapka so<br />
identi~ni barawa, da nastapuvaat samostojno, da davaat izjavi, da prezemaat<br />
drugi dejstvija vo postapkata, da izjavuvaat `albi i da koristat<br />
drugi pravni sredstva samostojno, {to zna~i deka ne im se zagrozeni so<br />
Ustavot zagarantiranite prava.<br />
Pritoa, Zakonot predvidel soodveteni mehanizmi za za{tita<br />
od eventualno trpewe na {tetni posledici od gre{ki vo dostavuvaweto<br />
ili pak od nepravilna primena na odredbite koi se odnesuvaat<br />
na dostavuvaweto. Imeno, spored ~lenot 101 od Zakonot, ako pri dostavuvaweto<br />
e napravena gre{ka, }e se smeta deka dostavuvaweto e izvr-<br />
{eno na denot za koj }e se utvrdi deka liceto na koe pismenoto mu e nameneto<br />
navistina go dobilo toa pismeno. Ako dostavnicata is~eznala,<br />
dostavuvaweto mo`e da se doka`uva i so drugi sredstva.<br />
So ogled na toa {to od aspekt na po~ituvawe i za{tita na pravata<br />
i slobodite na ~ovekot vo pravniot poredok osporenata odredba<br />
propi{uva izvesni i jasni posledici od neaktivniot odnos na strankite<br />
vo postapkata, smetame deka osporenata odredba kako jasna i nedvosmilena<br />
zakonska kreacija za zaedni~ko u~estvo na stranki so identi~ni<br />
barawa preku zaedni~ki polnomo{nik za priem na pismenata vo<br />
upravnata postapka ne go povreduva vladeeweto na pravoto, kako edna<br />
od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Vrz osnova na iznesenoto proizleguva deka osporeniot ~len 95<br />
stavovi 1, 2 i 3 e vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 1, 3 i 4 , ~len 61,<br />
~len 95 stav 3 i ~len 96 od Ustavot.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo na glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot Branko Naumovski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir<br />
Stojanovski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
883
884
68. U. br. 247/2009 (22. 06. 2011)<br />
Osporena odredba<br />
2008)<br />
^len 86 st. 1 od Izborniot zakonik ("SV RM,"br. 40/2006 i 136/<br />
Sodr`ina na osporenata odredba<br />
Nadomest na tro{ocite za izbori<br />
^len 86<br />
1. Pravo na nadomestok na tro{oci za izbori imaat organizatorite<br />
na izbornata kampawa od ~ii listi na kandidati se izbrani kandidat<br />
za pretsedatel na Republikata, kandidati za pratenici, ~lenovi<br />
na sovet, odnosno kandidat za gradona~alnik vo visina od 15 denari<br />
po dobien glas.<br />
2. Nadomestokot na tro{ocite za izbori }e se isplati od Buxetot<br />
na Republika Makedonija, odnosno od buxetot na op{tinata i na<br />
gradot Skopje najdocna vo rok od tri meseca po podnesuvaweto na finansiskiot<br />
izve{taj za izbornata kampawa vrz osnova na izve{tajot na<br />
Dr`avnata izborna komisija za sprovedenite izbori.<br />
3. Nadomestokot na tro{ocite za izbori se opredeluva so<br />
odluka na Sobranieto, sovetot na op{tinata i na gradot Skopje.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Vo inicijativata se naveduva deka so odredbata od ~l. 83 st. 1 od<br />
Izborniot zakonik (spored koja izbornata kampawa ne smee da se finansira<br />
od Buxetot na Republika Makedonija, osven sredstvata opredeleni<br />
vo ~l. 86 st. 2), e dadena mo`nost izbornata kampawa da bide finansirana<br />
i od buxetski sredstva. Spored navodite vo inicijativata,<br />
od klu~no zna~ewe bil faktot {to pravoto na nadomestok na tro{ocite<br />
ima organizatorot od ~ija lista e izbran kandidatot za pretstedatel<br />
na Republikata. Vaka definirana i ozakoneta odredba za nadomestok<br />
ne pretstavuvala pomo{ za finansirawe na kampawata na kandidatite<br />
za pretstedatel i ovozmo`uvawe na fer i demokratski izbori,<br />
tuku bila ednostavno "nagrada" za pobedni~kiot kandidat i negoviot<br />
organizator. Kandidatite za Pretsedatel ne dobivale sredstva za<br />
pomo{ vo svoite kampawi, tuku tie sredstva gi dobival samo kandidatot<br />
{to bil izbran za pretsedatel na Republikata. Drugite kandid-<br />
885
ati {to u~estvuvale vo izborite bile li{eni od mo`nosta da dobijat<br />
soodvetni sredstva od Buxetot na Republika Makedonija za finansirawe<br />
na nivnite izborni kampawi. Pritoa se uka`uva deka postoi golema<br />
nepravednost {to kandidatite za Pretsedatel na Republikata koi<br />
osvojuvaat vo prosek od 40 000 do 270 000 glasvoi, ne dobivaat nitu denar<br />
za toj rezultat. Dodeka kandidatite za pratenici, so minimum 7000<br />
glasa mo`at da bidat izbrani za pratenici i da gi dobijat sredstvata<br />
od Buxetot za taa namena.<br />
Vo inicijativata se naveduva deka ~l. 86 od Izborniot zakonik<br />
bil sprotiven so ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 9 od Ustavot. Ustavnoto na~elo<br />
za ednakvost e povredeno koga gra|anite koi se vo isti uslovi, kako<br />
{to e slu~aj so kandidatite za izbor na Pretsedatel na Republikata,<br />
se tretiraat na razli~en na~in. Ova na~elo bi bilo po~ituvano koga<br />
sekoj od kandidatite bi dobil soodveten nadomest za osvoenite glasovi<br />
(15 denari po glas). Bidej}i so zakonskata odredba toa ne se ~ini, tuku<br />
kandidatot koj pobedil gi sobira site buxetski sredstva, na~eloto na<br />
ednakvost bilo prekr{eno.<br />
Spored podnositelite na inicijativata, so vakviot zakonski<br />
tretman na finansirawe na kampawite za pretsedatelskite izbori se<br />
onevozmo`uval demokratskiot i fer karakter na istite, bidej}i kandidatite<br />
bile staveni vo radikalno neednakva polo`ba so ogled na<br />
tro{ocite za finansirawe na kampawata. Ova ne podolg rok }e onevozmo`elo<br />
vistinski pluralisti~ki izbori, bidej}i }e gi destimuliralo<br />
organizatorite na kampawite da vlezat vo izborna trka poradi<br />
nemo`nosta za dobivawe pomo{ za kampawata od buxetski sredstva.<br />
Osnovna namera na zakonodavecot trebalo da bide kandidatite<br />
da u~estvuvaat vo izbornata kampawa vo relativno podednakvi uslovi,<br />
{to e uslov izborite da bidat slobodni i pomalku zavisni od drugi nositeli<br />
na finansiska mo} vo op{testvoto. Postoeweto na osporeniot<br />
~l. 86 od Izborniot zakonik ja poni{tuva celta poradi koja sredstvata<br />
od Buxetot se dodeluvaat za izbornite kampawi na pretsedatelskite<br />
kandidati. Celta ne treba da bide da se nagradi pobedni~kiot<br />
kandidat, tuku da se ovozmo`at {to e mo`no pove}e slobodni, pluralisti~ki<br />
i fer izbori.<br />
Poradi navedenite pri~ini, so inicijativata se predlaga Sudot<br />
da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 86 od Izborniot<br />
zakonik i istiot da go poni{ti.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 al. 1 od Ustavot na Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite<br />
so Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite<br />
dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
886
Soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Sobranieto na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana na<br />
2. 04. 2011 god. go donese Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Izborniot<br />
zakonik, objaven na 5. 04. 2011 godina vo "SV RM," br. 44/2011.<br />
Vo ~l. 50 od ovoj zakon e predvideno deka vo ~l. 86 po st. 1 se dodava<br />
nov stav 2 koj glasi:<br />
"Pravo na nadomestok na tro{oci za izbori imaat organizatorite<br />
na izborna kampawa od ~ii listi na kandidati ne e izbran kandidat<br />
za pretsedatel na Republikata, kandidat za pratenik, kandidat<br />
za ~len na sovet, odnosno kandidat za gradona~alnik vo visina od 15<br />
denari po dobien glas ako osvoile najmalku 1,5% od vkupniot broj glasovi<br />
od izlezenite gra|ani na nivo na Republikata, izbornata edinica,<br />
odnosno op{tinata."<br />
Od navedenoto proizleguva deka osporeniot ~l. 86 od Izborniot<br />
zakonik, e dopolnet, odnosno po citiranata izmena na Zakonikot,<br />
dobil nova sodr`ina i toa vo onaa nasoka na koja {to upatuvaat i navodite<br />
vo inicijativata, poradi {to cenime deka ne postojat procesni<br />
pretpostavki za odlu~uvawe po inicijativata, poradi {to predlagame<br />
istata da se otfrli soglasno ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud.<br />
Poradi navedenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 86 Izborniot zakonik ("SV RM, br.<br />
40/2006, 136/2008, 44/2011).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 22<br />
juni 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 86 od Izborniot zakonik ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 40/2006 i 136/2008 44/2011).<br />
2. Qubomir Danailov Fr~koski, Qube Bo{koski i Nano Ru`in<br />
site od Skopje, na Ustavniot sud mu podnesoa inicijativa za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata od Zakonot naveden<br />
vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativa, so odredbata od ~lenot 83 stav<br />
887
1 od Izborniot zakonik (spored koja izbornata kampawa ne smee da se<br />
finansira od Buxetot na Republika Makedonija, osven sredstvata<br />
opredeleni vo ~len 86 stav 2), e dadena mo`nost izbornata kampawa da<br />
bide finansirana i od buxetski sredstva. Pri toa, od klu~no zna~ewe<br />
bil faktot {to pravo na nadomestok na tro{ocite ima organizatorot<br />
od ~ija lista e izbran kandidatot za pretstedatel na Republikata.<br />
Vaka definirana i ozakoneta odredba za nadomestok ne pretstavuvala<br />
pomo{ za finansirawe na kampawata na kandidatite za pretstedatel i<br />
ovozmo`uvawe na fer i demokratski izbori, tuku bila ednostavno "nagrada"<br />
za pobedni~kiot kandidat i negoviot organizator. Kandidatite<br />
za Pretsedatel ne dobivale sredstva za pomo{ vo svoite kampawi, tuku<br />
tie sredstva gi dobival samo kandidatot {to bil izbran za pretsedatel<br />
na Republikata. Drugite kandidati {to u~estvuvale vo izborite<br />
bile li{eni od mo`nosta da dobijat soodvetni sredstva od Buxetot<br />
na Republika Makedonija za finansirawe na nivnite izborni kampawi.<br />
Pritoa se uka`uva deka postoi golema nepravednost {to kandidatite<br />
za Pretsedatel na Republikata koi osvojuvaat vo prosek od 40<br />
000 do 270 000 glasvoi, ne dobivaat nitu denar za toj rezultat. Dodeka<br />
kandidatite za pratenici, so minimum 7000 glasa mo`at da bidat izbrani<br />
za pratenici i da gi dobijat sredstvata od Buxetot za taa namena.<br />
Vo inicijativata se naveduva deka ~lenot 86 od Izborniot zakonik<br />
bil sprotiven so ~len 8 stav 1 alineja 3 i ~lenot 9 od Ustavot.<br />
Ustavnoto na~elo za ednakvost e povredeno koga gra|anite koi se vo<br />
isti uslovi, kako {to e slu~aj so kandidatite za izbor na Pretsedatel<br />
na Republikata, se tretiraat na razli~en na~in. Ova na~elo bi bilo<br />
po~ituvano koga sekoj od kandidatite bi dobil soodveten nadomest za<br />
osvoenite glasovi (15 denari po glas). Bidej}i so zakonskata odredba<br />
toa ne se ~ini, tuku kandidatot koj pobedil gi sobira site buxetski<br />
sredstva, na~eloto na ednakvost bilo prekr{eno.<br />
Spored podnositelite na inicijativata, so vakviot zakonski<br />
tretman na finansirawe na kampawite za pretsedatelskite izbori se<br />
onevozmo`uval demokratskiot i fer karakter na istite, bidej}i kandidatite<br />
bile staveni vo radikalno neednakva polo`ba so ogled na<br />
tro{ocite za finansirawe na kampawata. Ova na podolg rok }e onevozmo`elo<br />
vistinski pluralisti~ki izbori, bidej}i }e gi destimuliralo<br />
organizatorite na kampawite da vlezat vo izborna trka poradi<br />
nemo`nosta za dobivawe pomo{ za kampawata od buxetski sredstva.<br />
Osnovna namera na zakonodavecot trebalo da bide kandidatite<br />
da u~estvuvaat vo izbornata kampawa vo relativno podednakvi uslovi,<br />
{to e uslov izborite da bidat slobodni i pomalku zavisni od drugi nositeli<br />
na finansiska mo} vo op{testvoto. Postoeweto na osporeniot<br />
~len 86 od Izborniot zakonik ja poni{tuval celta poradi koja sredstvata<br />
od Buxetot se dodeluvaat za izbornite kampawi na pretsedatelskite<br />
kandidati. Celta ne treba da bide da se nagradi pobedni~kiot<br />
kandidat, tuku da se ovozmo`at {to e mo`no pove}e slobodni, plu-<br />
888
alisti~ki i fer izbori.<br />
Poradi navedenite pri~ini, so inicijativata se predlaga Sudot<br />
da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len 86 od Izborniot<br />
zakonik i istiot da go poni{ti.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~lenot 86 od Izborniot<br />
zakonik, pravo na nadomestok na tro{oci za izbori imaat organizatorite<br />
na izbornata kampawa od ~ii listi na kandidati se izbrani<br />
kandidat za pretsedatel na Republikata, kandidati za pratenici,<br />
~lenovi na sovet, odnosno kandidat za gradona~alnik vo visina od 15<br />
denari po dobien glas (stav 1). Vo stavot 2 na ovoj ~len e opredeleno<br />
deka nadomestokot na tro{ocite za izbori }e se isplati od Buxetot na<br />
Republika Makedonija, odnosno od buxetot na op{tinata i na gradot<br />
Skopje najdocna vo rok od tri meseca po podnesuvaweto na finansiskiot<br />
izve{taj za izbornata kampawa vrz osnova na izve{tajot na Dr`avnata<br />
izborna komisija za sprovedenite izbori. Soglasno stavot 3 na<br />
istiot ~len od Zakonikot, nadomestokot na tro{ocite za izbori se<br />
opredeluva so odluka na Sobranieto, sovetot na op{tinata i na gradot<br />
Skopje.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 1 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta<br />
na zakonite so Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite<br />
dogovori so Ustavot i so zakonite.<br />
Soglasno ~lenot 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako postojat drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Sobranieto na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana na<br />
2 april 2011 godina, go donese Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Izborniot zakonik, objaven na 5 april 2011 godina vo "Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 44/2011.<br />
Vo ~lenot 50 od ovoj zakon e predvideno deka vo ~lenot 86 po<br />
stavot 1 se dodava nov stav 2 koj glasi: "Pravo na nadomestok na tro-<br />
{oci za izbori imaat organizatorite na izborna kampawa od ~ii listi<br />
na kandidati ne e izbran kandidat za pretsedatel na Republikata,<br />
kandidat za pratenik, kandidat za ~len na sovet, odnosno kandidat za<br />
gradona~alnik vo visina od 15 denari po dobien glas ako osvoile najmalku<br />
1,5 od vkupniot broj glasovi od izlezenite gra|ani na nivo na<br />
Republikata, izbornata edinica, odnosno op{tinata."<br />
Od navedenoto proizleguva deka osporeniot ~len 86 od Izborniot<br />
zakonik, e dopolnet, odnosno po citiranata izmena na Zakonikot,<br />
dobil nova sodr`ina i toa vo onaa nasoka na koja {to upatuvaat i navodite<br />
vo inicijativata, poradi {to Sudot utvrdi deka ne postojat<br />
procesni pretpostavki za odlu~uvawe po inicijativata, odnosno deka<br />
se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata soglasno ~len 28<br />
alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1<br />
889
od ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot<br />
na Sudot Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
890
69. U. br. 117/2011 (22. 06. 2011)<br />
Osporen akt<br />
Uverenie za izvr{eni promeni vo katastarskiot operat na zemji{teto<br />
za KO Zloku}ani, za KP. br. 229, doneseno od Dr`avniot zavod<br />
za geodetski raboti - Sektor za preme i katastar - Skopje, pod UP. br.<br />
1118/5871 od 28 noemvri 2007 godina.<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Osporeniot akt e uverenie od 2007 godina izdadeno na barawe<br />
na Van~o Toma{evski od Skopje, od strana na Dr`avniot zavod za<br />
geodetski raboti - Sektor za premer i katastar - Skopje, za dvi`eweto<br />
na podatocite vo katastarskata evidencija za zemji{te od konkretna<br />
katastarska parcela od porane{en do sega{en period, odnosno do<br />
denot koga aktot bil izdaden.<br />
Osporeniot akt e daden vo prilog na ovoj referat.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenoto uverenie ne<br />
bilo vo soglasnost so ~l. 8 od Ustavot so koj bilo opredeleno deka vladeeweto<br />
na pravoto i pravnata za{tita na sopstvenosta se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok, kako i ustavniot princip za po~ituvawe<br />
na op{toprifatenite normi na me|unarodnoto pravo. Ova poradi<br />
toa {to podnositelot vo osporenoto uverenie dobil pogre{ni i<br />
nepravilni podatoci od evidencijata na Dr`avniot zavod za geodetski<br />
raboti, so koi se negiralo pravoto na sopstvenost na nivnoto semejstvo<br />
na predmetnata katastarska parcela koja ja imale se u{te vo vladenie,<br />
no ne se vodela kako niven imot, a so toa bile povredeni nivnite<br />
sopstveni~ki prava. Od ovie pri~ini so inicijativata se predlaga Sudot<br />
da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenoto uverenie.<br />
So inicijativata se bara i ocenka na zakonitosta na Uverenieto,<br />
no ne se poso~uvaat zakonski odredbi na koi toa bilo sprotivno,<br />
pa ottuka }e se smeta deka se raboti samo za inicijativa za ocenka na<br />
ustavnosta na osporeniot akt.<br />
891
892<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za<br />
soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne e<br />
nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Osporeniot akt e donesen vo 2007 godina, vo vreme na va`eweto<br />
na porane{niot Zakon za premer, katastar i zapi{uvawe na pravata na<br />
nedvi`nostite ("SV SRM," br. 27/1986 i 17/1991 i "SV RM," br. 84/<br />
2005, 109/2005 i 70/2006), koj prestana da va`i so donesuvaweto na noviot<br />
Zakon za katastar na nedvi`nosti ("SV RM," br. 40/2008, 158/2010 i<br />
51/2011).<br />
Spored odredbite na porane{niot Zakon, katastarot na nedvi`nostite<br />
e jasno opredelen deka pretstavuva "javna <strong>kniga</strong>" i uvidot<br />
vo podatocite na katastarot na nedvi`nostite e dostapen na zainteresiranite<br />
lica, dokolku za oddelni podatoci so zakon ili so drug<br />
propis ne e opredeleno poinaku. Premerot, katastarot i zapi{uvaweto<br />
na pravata na nedvi`nostite se vr{at spored odredbite na Zakonot<br />
za op{tata upravna postapka, dokolku so ovoj zakon ne e opredeleno<br />
poinaku.<br />
Dr`avniot zavod za geodetski raboti - Sektor za premer i katastar<br />
- Skopje, vo 2007 godina, po barawe na liceto Van~o Toma{evski<br />
(koj sega e inicijator vo postapkata pred Ustavniot sud), soglasno ~l.<br />
174 od Zakonot za op{tata upravna postapka ("SV RM," br. 38/2005),<br />
prezentiral podatoci od javnata <strong>kniga</strong> za evidencija na katastarot na<br />
nedvi`nosti, vo forma na uverenie, za konkretno zemji{te od katastarska<br />
parcela br. 229.<br />
Soglasno ~l. 174 od Zakonot za op{tata upravna postapka:<br />
1 Organite na dr`avnata uprava i dr`avnite organi izdavaat<br />
uverenija i drugi ispravi (sertifikati, potvrdi i drugo) za faktite<br />
za koi vodat slu`bena evidencija.<br />
2 Pod uslovite od staavot 1 na ovoj ~len pravnite i drugi lica<br />
na koi so zakon im e dovereno vr{ewe na javni ovlastuvawa izdavaat<br />
uverenija, odnosno drugi ispravi za faktite vo vrska so rabotite {to<br />
gi vr{at vrz osnova na javnoto ovlastuvawe.<br />
3 Uverenijata i drugite ispravi za faktite za koi se vodi slu`bena<br />
evidencija moraat da se izdavaat soglasno so podatocite na slu`benata<br />
evidencija. Takvite uverenija i ispravi imaat zna~ewe na javna<br />
isprava.<br />
4 Pod slu`bena evidencija se podrazbira evidencija {to e ustanovena<br />
so propis, odnosno so op{t akt na pravnoto i drugo lice na koe<br />
so zakon mu e dovereno vr{ewe na javno ovlastuvawe.
(5) Uverenija i drugi ispravi za faktite za koi se vodi slu`bena<br />
evidencija i se izdavaat na strankata na usno barawe, po pravilo,<br />
istiot den koga strankata pobarala izdavawe na uverenie, odnosno<br />
druga isprava, a najdocna vo rok od 15 dena od denot na podnesuvaweto<br />
na baraweto, ako so propisot so koj e ustanovena slu`benata evidencija<br />
poinaku ne e opredeleno.<br />
6 Ako organite od stavovite 1 i 2 na ovoj ~len go odbijat baraweto<br />
za izdavawe na uverenieto, odnosno druga isprava, dol`ni se za<br />
toa da donesat posebno re{enie. Ako vo rok od 15 dena od denot na podnesuvaweto<br />
na baraweto ne izdadat uverenie, odnosno druga isprava,<br />
nitu donesat i dostavat do strankata re{enie za odbivawe na baraweto,<br />
se smeta deka baraweto e odbieno.<br />
7 Ako strankata, vrz osnova na dokazite so koi raspolaga, smeta<br />
deka uverenieto ili drugata isprava ne e izdadena vo soglasnost so<br />
podatocite od slu`benata evidencija, mo`e da bara izmena na uverenieto<br />
odnosno na drugata isprava. Organot e dol`en da donese posebno<br />
re{enie ako go odbie baraweto na strankata da go izmeni, odnosno<br />
da izdade novo uverenie ili druga isprava. I vo toj slu~aj va`i rokokt<br />
od 15 dena od denot na podnesuvaweto na baraweto za izdavawe novo<br />
uverenie, odnosno druga isprava, a ako toa ne bide storeno vo toj rok,<br />
se smeta deka baraweto e odbieno.<br />
Poa|aj}i od pravnite elementi {to go pravat propisot, a spored<br />
koj treba da sodr`i op{ti normi na odnesuvawe i da ureduva<br />
odnosi na subjektite vo pravoto na op{t na~in, proizleguva deka osporenoto<br />
uverenie nema karakter na propis poradi {to ne e podoben za<br />
ustavno sudska ocena.<br />
Imeno, uverenieto e konkreten akt izdaden od nadle`en organ<br />
na barawe na gra|anin vo vrska so opredeleno zemji{te, vrz osnova na<br />
slu`bena evidencija od javnata <strong>kniga</strong> za katastarot na nedvi`nosti, po<br />
odnos na opredeleno zemji{te, a koja evidencija se vodi od nadle`en<br />
organ soglasno so zakon.<br />
So ogled na toa {to osporeniot akt ne pretstavuva propis vo<br />
smisla na ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot, tuku konkreten akt na nadle`en<br />
organ, Sudot ne e nadle`en da odlu~uva za soglasnosta na osporeniot<br />
akt so Ustavot, poradi {to se ispolneti uslovite od ~l. 28 al. 1 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija za otfrlawe<br />
na inicijativata, i se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na Uverenieto za izvr{eni promeni vo katastarskiot<br />
operat na zemji{teto za KO Zloku}ani, za KP. br. 229, doneseno<br />
od Dr`avniot zavod za geodetski raboti - Sektor za preme i katastar<br />
- Skopje, pod UP. br. 1118/5871 od 28. 11. 2007 godina.<br />
893
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 22<br />
juni 2011 godina, donese<br />
894<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na Uverenieto za izvr{eni promeni vo katastarskiot<br />
operat na zemji{teto za KO Zloku}ani, za KP. br. 229, doneseno<br />
od Dr`avniot zavod za geodetski raboti - Sektor za premer i katastar<br />
- Skopje, pod UP. br. 1118/5871 od 28 noemvri 2007 godina.<br />
2. Van~o Toma{evski od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na Uverenieto ozna~eno vo to~kata 1 od ova re{-<br />
enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenoto uverenie ne<br />
bilo vo soglasnost so ~lenot 8 od Ustavot so koj bilo opredeleno deka<br />
vladeeweto na pravoto i pravnata za{tita na sopstvenosta se temelni<br />
vrednosti na ustavniot poredok, kako i ustavniot princip za po~ituvawe<br />
na op{toprifatenite normi na me|unarodnoto pravo. Ova poradi<br />
toa {to podnositelot vo osporenoto uverenie dobil pogre{ni i<br />
nepravilni podatoci od evidencijata na Dr`avniot zavod za geodetski<br />
raboti, so koi se negiralo pravoto na sopstvenost na nivnoto semejstvo<br />
na predmetnata katastarska parcela koja ja imale seu{te vo vladenie,<br />
no ne se vodela kako niven imot, a so toa bile povredeni nivnite<br />
sopstveni~ki prava. Od ovie pri~ini so inicijativata se predlaga Sudot<br />
da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenoto uverenie.<br />
3. Soglasno ~lenot 110 alinei 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite.<br />
Soglasno ~lenot 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Osporeniot akt e donesen vo 2007 godina, vo vreme na va`eweto<br />
na porane{niot Zakon za premer, katastar i zapi{uvawe na pravata na<br />
nedvi`nostite ("Slu`ben vesnik na SRM," br. 27/1986 i 17/1991 i<br />
"Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 84/2005, 109/2005 i 70/<br />
2006), koj prestana da va`i so donesuvaweto na noviot Zakon za katastar<br />
na nedvi`nosti ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
40/2008, 158/2010 i 51/2011).
Spored odredbite na porane{niot Zakon, katastarot na nedvi`nostite<br />
e jasno opredelen deka pretstavuva "javna <strong>kniga</strong>" i uvidot<br />
vo podatocite na katastarot na nedvi`nostite e dostapen na zainteresiranite<br />
lica, dokolku za oddelni podatoci so zakon ili so drug<br />
propis ne e opredeleno poinaku. Premerot, katastarot i zapi{uvaweto<br />
na pravata na nedvi`nostite se vr{at spored odredbite na Zakonot<br />
za op{tata upravna postapka, dokolku so ovoj zakon ne e opredeleno<br />
poinaku.<br />
Dr`avniot zavod za geodetski raboti - Sektor za premer i katastar<br />
- Skopje, vo 2007 godina, po barawe na liceto Van~o Toma{evski,<br />
soglasno ~lenot 174 od Zakonot za op{tata upravna postapka ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 38/2005), prezentiral podatoci<br />
od javnata <strong>kniga</strong> za evidencija na katastarot na nedvi`nosti, vo<br />
forma na uverenie, za konkretno zemji{te od katastarska parcela br.<br />
229.<br />
Spored Sudot, poa|aj}i od pravnite elementi {to go pravat<br />
propisot, a spored koj treba da sodr`i op{ti normi na odnesuvawe i<br />
da ureduva odnosi na subjektite vo pravoto na op{t na~in, proizleguva<br />
deka osporenoto uverenie nema karakter na propis poradi {to ne e<br />
podoben za ustavno sudska ocena.<br />
Imeno, uverenieto e konkreten akt izdaden od nadle`en organ<br />
na barawe na gra|anin vo vrska so opredeleno zemji{te, vrz osnova na<br />
slu`bena evidencija od javnata <strong>kniga</strong> za katastarot na nedvi`nosti, a<br />
koja evidencija se vodi od nadle`en organ soglasno so zakon.<br />
So ogled na toa {to osporeniot akt ne pretstavuva propis vo<br />
smisla na ~lenot 110 alinei 1 i 2 od Ustavot, tuku konkreten akt na nadle`en<br />
organ, Sudot ne e nadle`en da odlu~uva za soglasnosta na osporeniot<br />
akt so Ustavot, poradi {to se ispolneti uslovite od ~lenot 28<br />
alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija za<br />
otfrlawe na inicijativata.<br />
4. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
5. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
895
896
70. U. br. 86/2011 (13. 07. 2011)<br />
Osporen akt<br />
^len 25 i ~len 26 od Zakonot za katastar na nedvi`nosti ("Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 40/2008, 158/2010 i 51/2011).<br />
Sodr`ina na osporeniot akt<br />
Konflikt na interesi<br />
^len 25<br />
1) Vraboteniot vo Agencijata ne smee da vr{i nikakva druga<br />
funkcija, dol`nost ili dejnost povrzana so ostvaruvawe na profit<br />
koja e vo sudir so izvr{uvaweto na negovite rabotni obvrski.<br />
2) Vraboteniot vo Agencijata ne smee da se registrira kako<br />
trgovec poedinec ovlasten geodet, nitu da vr{i dejnost kako sopstvenik<br />
ili partner vo trgovskoto dru{tvo za geodetski raboti.<br />
3) Vraboteniot vo Agencijata ne smee da vr{i raboti od nadle`nost<br />
na trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovskite dru{-<br />
tva za geodetski raboti od stavot 2 na ovoj ~len.<br />
Prestanok na raboten odnos pri konflikt na interesi<br />
^len 26<br />
1) Ako se utvrdi deka licata vraboteni vo Agencijata postapuvaat<br />
sprotivno na ~lenot 25 od ovoj zakon im prestanuva rabotniot<br />
odnos vo Agencijata so re{enie koe go donesuva direktorot na Agencijata.<br />
2) Protiv re{enieto za prestanok na rabotniot odnos od stavot<br />
1 na ovoj ~len, pomo{nite rabotnici imaat pravo na prigovor do<br />
Upravniot odbor na Agencijata.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporenite ~lenovi od Zakonot,<br />
preku imperativnite zabrani za vr{ewe funkcija, dol`nost ili<br />
dejnost na vrabotenite vo Agencijata za katastar na nedvi`nosti, ne<br />
bile vo soglasnost so ~l. 8 od Ustavot, kade slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto e utvrdena kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija i ne se vo soglasnost so ~l. 55 od<br />
Ustavot, kade decidno e opredelena ustavnata garancija za slobodata<br />
897
na pazarot i pretpriemni{tvoto i ednakvata pravna polo`ba na site<br />
subjekti na pazarot.<br />
Ova poradi toa {to so osporenite odredbi od Zakonot, sprotivno<br />
na Ustavot, se vr{elo oggrani~uvawe na slobodata na rabota na<br />
kategorija lica - vraboteni vo Agencijata, von rabotnoto vreme, bez<br />
pritoa da se ima predvid deka „dopolnitelnata rabota“ na gra|anite<br />
vo Republika Makedonija e samo segment na nivno dopolnitelno, stru-<br />
~no i profesionalno anga`irawe. Slobodata na rabota ne smeela da se<br />
ograni~i so zakon, bidej}i so toa se povreduvala ustavnata opredelba<br />
za slobodata na pazarot i razvojot na pretpriemni{tvoto. Pravoto na<br />
rabota bilo edno od osnovnite prava na ~ovekot i garancija na ekonomsko-socijalnata<br />
sigurnost. Osporenite odredbi od Zakonot vr{ele<br />
ograni~uvawe na individualnata sloboda na rabotnikot, a dokolku<br />
imalo konflikt na interesi toj mo`el da bide individualno sankcioniran,<br />
a ne da se propi{uvalo op{ta zakonska zabrana za rabota.<br />
Pravoto na dopolnitelna rabota na lekarite, koe bilo zakonski uredeno,<br />
analogno trebalo da se sledi i vo Zakonot za katastar na nedvi`nosti.<br />
Vo inicijativata, isto taka, se naveduva deka zabranata na vrabotenite<br />
vo Agencijata i nivno vrzuvawe kon rabotnoto mesto e vo direkna<br />
kolizija so ekonomskite prava i slobodi utvrdeni vo Ustavot.<br />
898<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1) So Re{enie U. br. 206/2004 od 20. 04 2005 godina, Sudot, me|u<br />
drugoto ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 115-a od<br />
Zakonot za zdravstvena za{tita ("SV RM," br. 38/1991 ... 10/2004).<br />
Spored navodite vo inicijativata, osporeniot ~len od Zakonot<br />
ne bil vo soglasnost so ~l. 9, 32 i 55 od Ustavot, zatoa {to so nego se<br />
davalo mo`nost zdravstveni uslugi kako dopolnitelna dejnost da uka-<br />
`uvaat samo odredeni zdravstveni rabotnici - specijalisti vraboteni<br />
vo zdravstvenite ustanovi, {to vr{at specijalisti~ko-konsultativna<br />
i bolni~ka za{tita so nad 7 godini rabotno iskustvo. Me|utoa, so<br />
ogled deka vo Zakonot bilo regulirano site zdravstveni rabotnici so<br />
dobivawe na licenca za rabota da mo`at da uka`uvaat zdravstvena za-<br />
{tita, se postavuvalo pra{aweto od koi pri~ini dopolnitelnite<br />
zdravstveni uslugi da mo`at da gi uka`uvaat samo zdravstvenite rabotnici<br />
specijalisti so nad 7 godini rabotno iskustvo i vakov vid na<br />
oggrani~uvawe ne trebalo da postoi.<br />
Spored Sudot, so predviduvaweto na odredeni uslovi za vr{ewe<br />
na dopolnitelnata dejnost ne se zadira vo ustavno zagarantiranite<br />
prava od raboten odnos utvrdeni vo ~l. 32 od Ustavot; potoa, opredelbata<br />
na zakonodavecot za vakvoto re{enie proizleguva i od interesite<br />
na gra|anite koi dokolku sakaat zdravstvenite uslugi mo`e da gi dobijat<br />
vo vrvni zdravstveni ustanovi od vrvni specijalisti nadvor od
abotnoto vreme i za istite da u~estvuvaat so sopstveni sredstva kade<br />
se vraboteni specijalisti od odredeni oblasti; kako i dopolnitelnata<br />
rabota pretstavuva samo eden segment od rabotnoto anga`irawe na<br />
specijalistite {to se ureduva so dogovor vrz osnova na posebni kriteriumi<br />
i pravo na zakonodavecot e da utvrdi kade, koj i pod koi uslovi<br />
}e se vr{i dopolnitelnata dejnost, poradi {to osporenata odredba ne<br />
mo`e ustavno da se problematizira. Po odnos na pra{aweto zo{to e<br />
dozvolena dopolnitelna dejnost samo na specijalisti od medicinata i<br />
stomatologijata, a ne i na drugite zdravstveni rabotnici so ponizok<br />
stepen na obrazovanie, Sudot oceni deka ne se povreduva principot na<br />
ednakvost koj zna~i "ednakva pravna polo`ba na subjektite vo vr{eweto<br />
na svojata dejnost," a zdravstvenite rabotnici od ponizok stepen na<br />
obrazovanie ne se vo ednakva pravna polo`ba so zdravstvenite rabotnici<br />
- specijalisti.<br />
2) Pred izneseniov primer, vo ustavnosudskata praksa od periodot<br />
vo 1993 godina, datira predmetot U. br. 11/1993 kade Sudot so Re-<br />
{enie ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 127 od Zakonot<br />
za zdravstvena za{tita ("SV RM," br. 38/1991 i 46/1993), kade podnositeli<br />
na inicijativi bile Lekarskata komora na Makedonija, Medicinskiot<br />
i Stomatolo{kiot fakultet vo Skopje i bilo osporeno<br />
zakonskoto re{enie so koe toga{ se zabranuvalo zdravstvenata dejnost<br />
da se vr{i so li~en trud kako dopolnitelna dejnost. Ova poradi toa<br />
{to spored inicijatorite zabranata ne bila vo soglasnost so intenciite<br />
na Ustavot za pogolemo anga`irawe na privatniot kapital i gra-<br />
|anskiot model na op{testvenoto ureduvawe, so {to se ograni~uvalo<br />
ustavnoto pravo na rabota i slobodata na pretpriemni{tvoto, kreativnosta<br />
na stru~nite kadri od ovaa dejnost i {to so niv se sozdavala<br />
neednakvost na gra|anite {to vr{ele zdravstvena dejnost so drugite<br />
gra|ani {to vr{ele drugi dejnosti.<br />
Vo osporeniot ~l. 127 od Zakonot bilo predvideno zdravstvenata<br />
dejnost da ne mo`e da se vr{i so li~en trud kako dopolnitelna<br />
dejnost.<br />
Spored Sudot, So opredeluvaweto zdravstvenata dejnost da ne<br />
mo`e da se vr{i kako dopolnitelna dejnost so li~en trud ne se ograni~uvaat<br />
so Ustav garantiranite prava od oblasta na vrabotuvaweto,<br />
zatoa {to dopolnitelnata rabota e samo segment na rabotnoto i profesionalnoto<br />
anga`irawe na gra|anite, koe re{ava~ki ne vlijae vrz<br />
ostvaruvaweto na osnovnoto pravo na rabota i na pravoto na sloboden<br />
izbor na vrabotuvawe na zdravstvenite rabotnici. So Zakonot za zdravstvena<br />
za{tita zdravstvenite rabotnici ne se ograni~eni vo pravoto<br />
slobodno da odlu~at dali }e rabotat vo javni ili drugi zdravstveni<br />
organizacii, ili, pak, samostojno so li~en trud }e ja vr{at zdravstvenata<br />
dejnost.<br />
Vo pogled na pra{aweto dali so ograni~uvaweto na mo`nosta<br />
oddelni dejnosti da se vr{at so dopolnitelna rabota ili so li~en<br />
899
trud, se povreduvalo ustavnoto na~elo na ednakvost na gra|anite, Sudot<br />
oceni deka spored ~l. 68 od Ustavot, Sobranieto na Republikata<br />
kako zakonodavna vlast e ovlasteno da gi utrduva uslovite za vr{ewe<br />
na oddelni dejnosti posebno za onie koi imaat svoja specifi~nost, a se<br />
od javen interes i vo koi se ostvaruvaat odredeni ustavni prava na<br />
gra|anite, kako {to e vo slu~ajot pravoto na zdravstvena za{tita.<br />
Spored toa, sekoj {to se zanimava so odredena dejnost e dol`en da gi<br />
po~ituva pravilata utvrdeni so zakonot, koi spored ocenkata na zakonodavecot<br />
obezbeduvaat poracionalno i pouspe{no vr{ewe na dejnosta<br />
bitna za ostvaruvawe na ustavnite prava na gra|anite i zadovoluvawe<br />
na nivnite potrebi i interesi, no i na zaednicata vo celina.<br />
Pritoa, na~inot na ureduvawe na ovie odnosi e pra{awe na zakonodavnata<br />
politika na Sobranieto.<br />
Isto taka, spored misleweto na Sudot, so osporenata zakonska<br />
odredba ne se ograni~uva slobodata na pretpriemni{tvoto utvrdena<br />
vo ~len 55 stav 1 od Ustavot, zatoa {to so nea zdravstvenite rabotnici<br />
ne se ograni~eni vo ramkite na izvr{uvaweto na svojata rabota i tvore{tvoto<br />
vo javnata ili privatnata zdravstvena dejnost slobodno da ja<br />
izrazat svojata kreativnost, stru~nost i inicijativnost, tuku so nea<br />
samo se utvrduvaat uslovite za vr{ewe na zdravstvena dejnost.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta na osporeniot ~l. 127 od Zakonot so<br />
ozna~enite ustavni odredbi, poradi {to odlu~i kako vo t. 1 od ova re-<br />
{enie“.<br />
*<br />
O~igledno so evoluiraweto na zakonodavnata plitika vo zdravstvenata<br />
za{tita, od prvi~no regulirawe na zabrana za dopolnitelna<br />
dejnost, do podocne`na dozvola za vr{ewe na dopolnitelna dejnost -<br />
no pod uslovi propi{ani so zakon, se dvi`ela i ustavno - sudskata analiza<br />
deka i vo dvata slu~ai pravo na zakonodavecot e da ja proceni<br />
"op{testvenata celishodnost" na vremeto vo koe }e se dozvoli dopolnitelnata<br />
dejnost i uslovite pod koi }e se vr{i, odnosno koga se "sozreani"<br />
uslovite i postoi osnova za realizacija. Ottuka, proizleguva i<br />
kontinuitetot na stavot na Ustavniot sud, deka ovie pra{awa se sepak<br />
na zakonodavnata politika na Sobranieto za re`imot na vr{eweto na<br />
dejnosta i ne mo`at ustavno da se problematiziraat od aspekt Sudot<br />
preku svoite odluki vo ustavno sudskoto rabotewe, da go liberalizira<br />
i diktira toa {to zakonodavecot odnosno Sobranieto treba da go ceni<br />
i so zakonite postepeno da go dvi`i kako op{testvena potreba. Sepak<br />
se toa pra{awa na zakonodavecot za procenka na celishodnosta vo dimenzioniraweto<br />
na uslovite vo vr{eweto na opredeleni "raboti od<br />
javen interes."<br />
900
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali so osporenite odredbi od Zakonot, se povreduvaat ~l. 8 st.<br />
1 al. 7 od Ustavot, spored koja slobodata na pazarot i pretpriemni{-<br />
tvoto se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija<br />
i ~lenot 55 od Ustavot so koj se garantira slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 7 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto e temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 32 st. 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota i<br />
sloboden izbor na vrabotuvawe, a spored st. 5 na ovoj ~len od Ustavot,<br />
ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
So ~l. 55 st. 1 od Ustavot, se garantira slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto.<br />
Soglasno ~l. 58 st. 2 od Ustavot, u~estvoto vo upravuvaweto i<br />
odlu~uvaweto vo javnite ustanovi i slu`bi se ureduva so zakon i vrz<br />
principite na stru~nost i kompetentnost.<br />
Soglasno ~l. 68 st. 1 al. 2 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe na zakonite.<br />
Zakonot za katastar na nedvi`nosti, vo ~l. 1 opredelil deka so<br />
ovoj zakon se ureduvaat osnovnite geodetski raboti, premerot na nedvi`nostite<br />
vo funkcija na katastarot na nedvi`nostite, vostanovuvaweto<br />
i odr`uvaweto na katastarot na nedvi`nostite, dr`avnite topografski<br />
karti, registarot na prostorni edinici, sodr`ina i upravuvawe<br />
so podatocite od Geodetsko-katastarskiot informacionen sistem<br />
na Republika Makedonija, vospostavuvaweto, odr`uvaweto i javniot<br />
pristap do Nacionalnata infrastruktura na prostornite podatoci,<br />
kako i osnovaweto na Agencija za kattastar na nedvi`nosti.<br />
Spored ~l. 3 od ovoj zakon, vostanovuvaweto i odr`uvaweto na<br />
katastarot na nedvi`nostite, upravuvaweto so Geodetsko-katastarskiot<br />
informacionen sistem, kako i vospostavuvaweto, odr`uvaweto i<br />
javniot pristap do Nacionalnata infrastrktura na prostornite podatoci<br />
se raboti od javen interes.<br />
Nacionalna infrastruktura na prostorni podatoci e zbir na<br />
aktivnosti so koi se ovozmo`uva kvalitetno pribirawe, vodewe, razmena<br />
i koristewe na georeferenciranite prostorni podatoci.<br />
Spored ~l. 6 od ovoj zakon, Agencijata za katastar na nedvi`nosti<br />
se osnova za vr{ewe na rabotite na vostanovuvaweto i odr`uvaweto<br />
na katastarot na nedvi`nostite, upravuvaweto so Geodetsko-katastarskiot<br />
informacionene sistem, kako i vospostavuvaweto, odr`uva-<br />
901
weto i javniot pristap do Nacionalnata infrastruktura na prostornite<br />
podatoci.<br />
Agencijata ima svojstvo na pravno lice so prava, obvrski i<br />
odgovornosti utvrdeni so ovoj zakon, ima statut, sedi{te vo Skopje i<br />
za svojata rabota odgovara pred Vladata na Republika Makedonija.<br />
Vo ~l. 8 od ovoj zakon, se opredeleni nadle`nostite na Agencijata:<br />
- formirawe i upravuvawe so Geodetsko-katastarskiot informacionen<br />
sistem; - vr{ewe na osnovni geodetski raboti i premer na nedvi`nosti;<br />
- zapi{uvawe na pravata na nedvi`nostite; - vostanovuvawe<br />
i odr`uvawe na katastarot na nedvi`nostite; - geodetski raboti za posebni<br />
nameni od zna~ewe za Republika Makedonija utvrdeni od Vladata<br />
na Republika Makedonija; - izgotvuvawe na dr`avni topografski<br />
karti; - vodewe registar na prostorni edinici; - vospostavuvawe, odr-<br />
`uvawe i ovozmo`uvawe javen pristap do Nacionalnata infrastruktura<br />
na prostornite podatoci; i vr{ewe nadzor na raboteweto na<br />
trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovski dru{tva za geodetski<br />
raboti.<br />
Spored ~l. 21 od ovoj zakon, stru~nata slu`ba na Agencijata ja<br />
so~inuvaat dr`avnite slu`benici i pomo{nite rabotnici.<br />
Za dr`avnite slu`benici se primenuvaat odredbite od Zakonot<br />
za dr`avnite slu`benici, a za pomo{nite rabotnici se primenuvaat<br />
odredbite od Zakonot za rabotnite odnosi, propisite od oblasta na<br />
zdravstvenoto, penziskoto i invalidskoto osiguruvawe i Op{tiot<br />
kolektiven dogovor za javniot sektor na Republika Makedonija i Kolektivniot<br />
dogovor na Agencijata.<br />
So osporenite odredbi od ~l. 25 i 26 od ovoj zakon, se regulirani<br />
odredeni obvrski na vrabotenite vo Agencijata. Imeno, so ovie<br />
odredbi od Zakonot, vrabotenite vo Agencijata ne smeat da vr{at dejnosti<br />
povrzani so ostvaruvawe na profit koi se vo sudir so izvr-<br />
{uvaweto na nivnite rabotni obvrski, potoa, vrabotenite ne smeat da<br />
se registriraat kako trgovec poedinec ovlasten geodet, nitu da vr{i<br />
dejnost kako sopstvenik ili partner vo trgovsko dru{tvo za geodetski<br />
raboti i vrabotenite vo Agencijata ne smeat da vr{at raboti od nadle`nost<br />
na trgovskite dru{tva za geodetski raboti.<br />
Zna~i, zabranata vo odredbite od ~l. 25 i 26 od Zakonot, zakonodavecot<br />
ja opredelil za vrabotenite vo Agencijata, a ne i za drugi<br />
lica nadvor od Agencijata koi sakaat da gi vr{at predmetnite javni<br />
ovlastuvawa soglasno so zakon.<br />
Imeno, vo Zakonot za katastar na nedvi`nosti se podeleni rabotite<br />
koi mo`at da gi vr{at vrabotenite vo Agencijata, od edna<br />
strana, i trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovski dru{tva za<br />
geodetski raboti, od druga strana.<br />
Statusot i rabotite koi gi vr{at trgovcite poedinci ovlasteni<br />
geodeti i trgovski dru{tva za geodetski raboti, se regulirani so<br />
~l. 73 - 104 od ovoj zakon, taka {to zakonodavecot jasno go razgrani~il<br />
902
i definiral raboteweto na licata vo Agencijata i nadvor od nea, koi<br />
se bavat so rabotite od nadle`nost na katastarot na nedvi`nostite,<br />
{to e predmet na ureduvawe na Zakonot za katastarot na nedvi`nostite.<br />
Trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovskite dru{tva za geodetski<br />
raboti vr{at terenski geodetski raboti koi se odnesuvaat na<br />
osnovnite geodetski raboti i premerot, terenski geodetski raboti<br />
{to se odnesuvaat na topografskite karti i geodetski raboti za posebni<br />
nameni koi se od vlijanie na odr`uvawe na katastarot na nedvi`nostite,<br />
taka {to vo odnos na vr{eweto na razli~nite raboti povrzani<br />
so katastarot, (a ne onie koi gi vr{at vrabotenite vo Agencijata),<br />
ne bi mo`elo da se pravi sporedba so lekarskata praksa kako dopolnitelna<br />
rabota, na {to poso~uva podnositelot vo inicijativata.<br />
Spored ustavnosudskata analiza nesporno e deka vrabotenite vo<br />
Agencijata vr{at raboti od javen interes utvrden so zakon. Vrabotenite,<br />
vo vr{eweto na nadle`nostite koi po svojata specifika imaat<br />
baza na podatoci so dokumenti i akti od katastarot na nedvi`nosite,<br />
fakti~ki niv gi vostanovuvat, sistematiziraat i kontinuirano upotrebuvaat<br />
vo rabotata vo Agencijata, od {to proizleguva opravdanosta<br />
i celishodnosta na zakonskoto re{enie so osporenite odredbi, da se<br />
spre~i za vrabotenite vo Agencijata paralelno stru~no anga`irawe<br />
vo privatniot sektor koj vr{i javni ovlastuvawa utvrdeni so zakon od<br />
oblasta na katastarot na nedvi`nosite, bidej}i i dvete ovlastuvawa -<br />
vo dr`avniot i vo privatniot sektor vo osnovata na raboteweto se zasnova<br />
na upotreba na katastarski poatoci i elementi vo Agencijata,<br />
bez ogled {to imaat razli~ni nadle`nosti. Sekako, raboteweto kako<br />
trgovec poedinec ovlasten geodet ili vo trgovsko dru{tvo za geodetski<br />
raboti e dostapno za site soglasno so zakon, pa ottuka i za vrabotenite<br />
lica vo Agencijata dokolku im prestane rabotniot odnos vo<br />
Agencijata. Intencijata na zakonodavecot, so osporenite odredbi od<br />
Zakonot, e da ja za{titi kumuliranata baza i katastarska osnova na nedvi`nostite<br />
vo Republika Makedonija vo arhivskite i a`urirani<br />
podatoci vostanoveni vo Agencijata od neovlasteni intervencii i<br />
upotreba za celi i interesi koi gi zasegaat davatelite i primatelite<br />
na katastarskite uslugi vo privatniot sektor, bidej}i so toa bi se povredil<br />
javniot interes na katastarot na nedvi`nostite. Trgnuvaj}i od<br />
iznesenite ustavni i zakonski normi i ustavnosudskata analiza, smetame<br />
deka za osporenite odredbi od ~lenovite 25 i 26 od Zakonot ne<br />
mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost so<br />
Ustavot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 25 i ~l. 26 od Zakonot za katastar na nedvi`nosti ("SV RM," br.<br />
40/2008, 158/2010 i 51/2011).<br />
903
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 13 juli 2011 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 25 i ~lenot 26 od Zakonot za katastar na nedvi`nosti ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 40/2008, 158/2010 i 51/2011).<br />
2. Toni Acev od Skopje, na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata 1 od ova re-<br />
{enie. Spored navodite vo inicijativata, osporenite ~lenovi od Zakonot,<br />
preku imperativnite zabrani za vr{ewe funkcija, dol`nost ili<br />
dejnost na vrabotenite vo Agencijata za katastar na nedvi`nosti, ne<br />
bile vo soglasnost so ~lenot 8 od Ustavot, kade slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto e utvrdena kako temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija i ne se vo soglasnost so ~lenot 55 od<br />
Ustavot, kade decidno e opredelena ustavnata garancija za slobodata<br />
na pazarot i pretpriemni{tvoto i ednakvata pravna polo`ba na site<br />
subjekti na pazarot. Ova poradi toa {to so osporenite odredbi od Zakonot,<br />
sprotivno na Ustavot, se vr{elo oggrani~uvawe na slobodata na<br />
rabota na kategorija lica - vraboteni vo Agencijata, von rabotnoto<br />
vreme, bez pritoa da se ima predvid deka „dopolnitelnata rabota“ na<br />
gra|anite vo Republika Makedonija e samo segment na nivno dopolnitelno,<br />
stru~no i profesionalno anga`irawe. Slobodata na rabota ne<br />
smeela da se ograni~i so zakon, bidej}i so toa se povreduvala ustavnata<br />
opredelba za slobodata na pazarot i razvojot na pretpriemni{tvoto.<br />
Pravoto na rabota bilo edno od osnovnite prava na ~ovekot i garancija<br />
na ekonomsko-socijalnata sigurnost. Osporenite odredbi od Zakonot<br />
vr{ele ograni~uvawe na individualnata sloboda na rabotnikot, a<br />
dokolku imalo konflikt na interesi toj mo`el da bide individualno<br />
sankcioniran, a ne da se propi{uvalo op{ta zakonska zabrana za rabota.<br />
Pravoto na dopolnitelna rabota na lekarite, koe bilo zakonski<br />
uredeno, analogno trebalo da se sledi i vo Zakonot za katastar na nedvi`nosti.<br />
Vo inicijativata, isto taka, se naveduva deka zabranata na<br />
vrabotenite vo Agencijata i nivno vrzuvawe kon rabotnoto mesto e vo<br />
direkna kolizija so ekonomskite prava i slobodi utvrdeni vo Ustavot.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~lenot 25 od Zakonot e<br />
predvideno:<br />
904
1) Vraboteniot vo Agencijata ne smee da vr{i nikakva druga<br />
funkcija, dol`nost ili dejnost povrzana so ostvaruvawe na profit<br />
koja e vo sudir so izvr{uvaweto na negovite rabotni obvrski.<br />
2) Vraboteniot vo Agencijata ne smee da se registrira kako<br />
trgovec poedinec ovlasten geodet, nitu da vr{i dejnost kako sopstvenik<br />
ili partner vo trgovskoto dru{tvo za geodetski raboti.<br />
3) Vraboteniot vo Agencijata ne smee da vr{i raboti od nadle`nost<br />
na trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovskite dru{-<br />
tva za geodetski raboti od stavot 2 na ovoj ~len.<br />
Vo ~lenot 26 od Zakonot e predvideno:<br />
1) Ako se utvrdi deka licata vvraboteni vo Agencijata postapuvaat<br />
sprotivno na ~lenot 25 od ovoj zakon im prestanuva rabotniot<br />
odnos vo Agencijata so re{enie koe go donesuva direktorot na Agencijata.<br />
2) Protiv re{enieto za prestanok na rabotniot odnos od stavot<br />
1 na ovoj ~len, pomo{nite rabotnici imaat pravo na prigovor do<br />
Upravniot odbor na Agencijata.<br />
4. Spored ~lenot 8 stav 1 alineja 7 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto e temelna vrednost<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~lenot 32 stav 1 od Ustavot, sekoj ima pravo na rabota<br />
i sloboden izbor na vrabotuvawe, a spored stavot 5 na ovoj ~len od<br />
Ustavot, ostvaruvaweto na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba<br />
se ureduvaat so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
So ~lenot 55 stav 1 od Ustavot, se garantira slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto.<br />
Soglasno ~lenot 58 stav 2 od Ustavot, u~estvoto vo upravuvaweto<br />
i odlu~uvaweto vo javnite ustanovi i slu`bi se ureduva so zakon<br />
i vrz principite na stru~nost i kompetentnost.<br />
Soglasno ~lenot 68 stav 1 alineja 2 od Ustavot, Sobranieto na<br />
Republika Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe<br />
na zakonite.<br />
Zakonot za katastar na nedvi`nosti, vo ~lenot 1 opredelil<br />
deka so ovoj zakon se ureduvaat osnovnite geodetski raboti, premerot<br />
na nedvi`nostite vo funkcija na katastarot na nedvi`nostite, vostanovuvaweto<br />
i odr`uvaweto na katastarot na nedvi`nostite, dr`avnite<br />
topografski karti, registarot na prostorni edinici, sodr`ina i<br />
upravuvawe so podatocite od Geodetsko-katastarskiot informacionen<br />
sistem na Republika Makedonija, vospostavuvaweto, odr`uvaweto i javniot<br />
pristap do Nacionalnata infrastruktura na prostornite podatoci,<br />
kako i osnovaweto na Agencija za katastar na nedvi`nosti.<br />
Spored ~lenot 3 od ovoj zakon, vostanovuvaweto i odr`uvaweto<br />
na katastarot na nedvi`nostite, upravuvaweto so Geodetsko-katastarskiot<br />
informacionen sistem, kako i vospostavuvaweto, odr`uvaweto<br />
905
i javniot pristap do Nacionalnata infrastrktura na prostornite<br />
podatoci se raboti od javen interes.<br />
Nacionalna infrastruktura na prostorni podatoci e zbir na<br />
aktivnosti so koi se ovozmo`uva kvalitetno pribirawe, vodewe, razmena<br />
i koristewe na georeferenciranite prostorni podatoci.<br />
Spored ~lenot 6 od ovoj zakon, Agencijata za katastar na nedvi`nosti<br />
se osnova za vr{ewe na rabotite na vostanovuvaweto i odr-<br />
`uvaweto na katastarot na nedvi`nostite, upravuvaweto so Geodetsko-katastarskiot<br />
informacionene sistem, kako i vospostavuvaweto,<br />
odr`uvaweto i javniot pristap do Nacionalnata infrastruktura na<br />
prostornite podatoci.<br />
Agencijata ima svojstvo na pravno lice so prava, obvrski i odgovornosti<br />
utvrdeni so ovoj zakon, ima statut, sedi{te vo Skopje i za<br />
svojata rabota odgovara pred Vladata na Republika Makedonija.<br />
Vo ~lenot 8 od ovoj zakon, se opredeleni nadle`nostite na Agencijata:<br />
- formirawe i upravuvawe so Geodetsko-katastarskiot informacionen<br />
sistem; - vr{ewe na osnovni geodetski raboti i premer na<br />
nedvi`nosti; - zapi{uvawe na pravata na nedvi`nostite; - vostanovuvawe<br />
i odr`uvawe na katastarot na nedvi`nostite; - geodetski raboti<br />
za posebni nameni od zna~ewe za Republika Makedonija utvrdeni od<br />
Vladata na Republika Makedonija; - izgotvuvawe na dr`avni topografski<br />
karti; - vodewe registar na prostorni edinici; - vospostavuvawe,<br />
odr`uvawe i ovozmo`uvawe javen pristap do Nacionalnata infrastruktura<br />
na prostornite podatoci; i vr{ewe nadzor na raboteweto<br />
na trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovski dru{tva za geodetski<br />
raboti.<br />
Spored ~lenot 21 od ovoj zakon, stru~nata slu`ba na Agencijata<br />
ja so~inuvaat dr`avnite slu`benici i pomo{nite rabotnici.<br />
Za dr`avnite slu`benici se primenuvaat odredbite od Zakonot<br />
za dr`avnite slu`benici, a za pomo{nite rabotnici se primenuvaat<br />
odredbite od Zakonot za rabotnite odnosi, propisite od oblasta na<br />
zdravstvenoto, penziskoto i invalidskoto osiguruvawe i Op{tiot<br />
kolektiven dogovor za javniot sektor na Republika Makedonija i Kolektivniot<br />
dogovor na Agencijata.<br />
So osporenite odredbi od ~lenovite 25 i 26 od ovoj zakon, se regulirani<br />
odredeni obvrski na vrabotenite vo Agencijata. Imeno, so<br />
ovie odredbi od Zakonot, vrabotenite vo Agencijata ne smeat da vr{at<br />
dejnosti povrzani so ostvaruvawe na profit koi se vo sudir so izvr{uvaweto<br />
na nivnite rabotni obvrski, potoa, vrabotenite ne smeat da se<br />
registriraat kako trgovec poedinec ovlasten geodet, nitu da vr{i dejnost<br />
kako sopstvenik ili partner vo trgovsko dru{tvo za geodetski<br />
raboti i vrabotenite vo Agencijata ne smeat da vr{at raboti od nadle`nost<br />
na trgovskite dru{tva za geodetski raboti.<br />
Zakonodavecot zabranata vo odredbite od ~lenovite 25 i 26 od<br />
Zakonot, ja opredelil za vrabotenite vo Agencijata, a ne i za drugi<br />
906
lica nadvor od Agencijata koi sakaat da gi vr{at predmetnite javni<br />
ovlastuvawa soglasno so zakon. Imeno, vo Zakonot za katastar na nedvi`nosti<br />
se podeleni rabotite koi mo`at da gi vr{at vrabotenite vo<br />
Agencijata, od edna strana, i trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i<br />
trgovski dru{tva za geodetski raboti, od druga strana.<br />
Statusot i rabotite koi gi vr{at trgovcite poedinci ovlasteni<br />
geodeti i trgovski dru{tva za geodetski raboti, se regulirani so<br />
~lenovite 73 - 104 od ovoj zakon, taka {to zakonodavecot jasno go<br />
razgrani~il i definiral raboteweto na licata vo Agencijata i nadvor<br />
od nea, koi se bavat so rabotite od nadle`nost na katastarot na nedvi`nostite,<br />
{to e predmet na ureduvawe na Zakonot za katastarot na<br />
nedvi`nostite. Trgovcite poedinci ovlasteni geodeti i trgovskite<br />
dru{tva za geodetski raboti vr{at terenski geodetski raboti koi se<br />
odnesuvaat na osnovnite geodetski raboti i premerot, terenski geodetski<br />
raboti {to se odnesuvaat na topografskite karti i geodetski<br />
raboti za posebni nameni koi se od vlijanie na odr`uvawe na katastarot<br />
na nedvi`nostite, taka {to vo odnos na vr{eweto na razli~nite<br />
raboti povrzani so katastarot, ne bi mo`elo da se pravi sporedba so<br />
lekarskata praksa kako dopolnitelna rabota, na {to poso~uva podnositelot<br />
vo inicijativata.<br />
Spored ustavnosudskata analiza nesporno e deka vrabotenite vo<br />
Agencijata vr{at raboti od javen interes utvrden so zakon. Vrabotenite,<br />
vo vr{eweto na nadle`nostite koi po svojata specifika imaat<br />
baza na podatoci so dokumenti i akti od katastarot na nedvi`nosite,<br />
fakti~ki niv gi vostanovuvat, sistematiziraat i kontinuirano upotrebuvaat<br />
vo rabotata vo Agencijata, od {to proizleguva opravdanosta<br />
i celishodnosta na zakonskoto re{enie so osporenite odredbi, da se<br />
spre~i za vrabotenite vo Agencijata paralelno stru~no anga`irawe<br />
vo privatniot sektor koj vr{i javni ovlastuvawa utvrdeni so zakon od<br />
oblasta na katastarot na nedvi`nosite, bidej}i i dvete ovlastuvawa -<br />
vo dr`avniot i vo privatniot sektor vo osnovata na raboteweto se zasnova<br />
na upotreba na katastarski poatoci i elementi vo Agencijata,<br />
bez ogled {to imaat razli~ni nadle`nosti. Sekako, raboteweto kako<br />
trgovec poedinec ovlasten geodet ili vo trgovsko dru{tvo za geodetski<br />
raboti e dostapno za site soglasno so zakon, pa ottuka i za vrabotenite<br />
lica vo Agencijata dokolku im prestane rabotniot odnos vo<br />
Agencijata. Intencijata na zakonodavecot, so osporenite odredbi od<br />
Zakonot, e da ja za{titi kumuliranata baza i katastarska osnova na nedvi`nostite<br />
vo Republika Makedonija vo arhivskite i a`urirani podatoci<br />
vostanoveni vo Agencijata od neovlasteni intervencii i upotreba<br />
za celi i interesi koi gi zasegaat davatelite i primatelite na<br />
katastarskite uslugi vo privatniot sektor, bidej}i so toa bi se povredil<br />
javniot interes na katastarot na nedvi`nostite. Trgnuvaj}i od<br />
iznesenite ustavni i zakonski normi i ustavnosudskata analiza, Sudot<br />
oceni deka za osporenite odredbi od ~lenovite 25 i 26 od Zakonot ne<br />
907
mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za nivnata soglasnost so Ustavot.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
908
71. U. br. 93/2010 (13. 07. 2011)<br />
Osporen akt i odredba<br />
^len 21 st. 1 t. 8 od Zakonot za grobi{ta i pogrebalni uslugi<br />
("SV RM,"br. 86/2008, 156/2010 i 53/2011).<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Vo Glava I. "Op{ti odredbi" od Zakonot se opredeluva deka "so<br />
ovoj zakon se ureduvaat na~inot na opredeluvawe, izgradba, odr`uvawe,<br />
upotreba i vidovi grobi{ta, upravuvawe so grobi{tata, upotreba<br />
na grobno mesto i grobnica, uslovite i na~inot na vr{ewe na pogrebalni<br />
uslugi, izgradba na nadgrobni spomenici, kako i nadzor nad sproveduvawe<br />
na ovoj zakon" (~l. 1).<br />
So ~l. 2 od Zakonot se utvrduva deka "grobi{tata kako dobra vo<br />
op{ta upotreba se vo sopstvenost na Republika Makedonija, u`ivaat<br />
posebna za{tita i se koristat pod uslovi i na na~in utvrdeni so ovoj<br />
zakon."<br />
Vo ~l. 3 t. 1 od Zakonot se opredeluva deka "grobi{ta se grade`ni<br />
izgradeni ili neizgradeni zemji{ta predvideni za gradba na grobni<br />
mesta i pridru`ni objekti nameneti za pogreb (zakop)," pri {to vo t.<br />
10 od istiot ~len na Zakonot se utvrduva deka "upravitel na grobi{ta<br />
e javno pretprijatie ili drugo pravno lice koe vr{i raboti na izgradba,<br />
rekonstrukcija, upravuvawe i odr`uvawe na grobi{tata“. Vo t. 7<br />
od ovoj ~len na Zakonot se predviduva deka "pogrebalni uslugi se vid<br />
na komunalna dejnost {to podrazbira prezemawe, ~uvawe, opremuvawe<br />
i prevoz na umreno lice do mestoto na pogreb i pogreb ili kremirawe,"<br />
a vo t. 13 od ovoj ~len na Zakonot se opredeluva deka "operator na<br />
pogrebalni uslugi e fizi~ko ili pravno lice koe vr{i raboti na prezemawe<br />
na umrenoto lice od mestoto kade {to po~inalo, prevezuvawe<br />
do mrtove~nica, ~uvawe, opremuvawe i prevoz na umrenoto lice do<br />
mestoto na pogreb, pogrebuvawe ili kremirawe."<br />
Spored ~l. 4 st. 1 od Zakonot, „osnovnite celi na ovoj zakon se:<br />
odvojuvawe na upravuvaweto i odr`uvaweto na grobi{tata kako<br />
objekti na osnovnata komunalna infrastruktura (al. 1) i vr{ewe na<br />
pogrebalni uslugi" (al. 2), a spored st. 2 od istiot ~len na Zakonot<br />
"vr{eweto na dejnosta upravuvawe so grobi{ta i vr{ewe na dejnosta<br />
pogrebalni uslugi se nespojlivi."<br />
909
Glava II. "Grobi{ta" od Zakonot e posvetena na pravata na koristewe<br />
na grobi{tata i na grobnite mesta (~l. 7), na~inot na opredeluvaweto<br />
na grobi{tata (~l. 8), izgradbata, rekonstrukcijata i odr`uvaweto<br />
na grobi{tata (~l. 9), izgradbata i odr`uvaweto na nadgrobni<br />
spomenici na grobnoto mesto (~l. 10), zatvoraweto i premestuvaweto<br />
na grobi{tata (~l. 11), prestanokot na izgradba na novi grobni mesta<br />
(~l. 12) i vidovite na grobi{ta (~l. 13).<br />
Vo Glava <strong>III</strong>. "Upravuvawe so grobi{ta" od Zakonot se opredeluva<br />
deka "upravuvaweto so grobi{ta go vr{i upravitel na grobi-<br />
{ta" (~l. 14 st. 1), "upravuvaweto so grobi{ta op{tinata, op{tinite<br />
vo gradot Skopje, odnosno gradot Skopje, go vr{i preku javno pretprijatie<br />
za komunalni uslugi ili preku pravno lice koe ima dozvola za<br />
upravuvawe so grobi{ta, vrz osnova na javen konkurs (~l. 14 st. 2), "javnoto<br />
pretprijatie od st. 2 na ovoj ~len e dol`no za vr{ewe na rabotite<br />
upravuvawe so grobi{ta da vodi posebno smetkovodstvo za prihodite<br />
ostvareni od vr{eweto na ovaa dejnost (~l. 14 st. 3), "pravnoto<br />
lice od st. 2 na ovoj ~len me|usebnite prava i obvrski so op{tinata,<br />
op{tinite vo gradot Skopje, odnosno gradot Skopje gi ureduva so dogovor"<br />
(~l. 14 st. 4), pri{to vo ~l. 15 st. 1 od Zakonot se utvrduva deka<br />
pravno lice za da dobie dozvola za upravuvawe so grobi{ta, mora da go<br />
ispolnuva, pokraj drugite, i uslovot „da ne poseduva dozvola za vr{ewe<br />
na pogrebalni uslugi" (t. 8).<br />
Glava IV. "Upotreba na grobno mesto ili grobnica" od Zakonot<br />
se odnesuva na upotrebata na grobno mesto ili na grobnica.<br />
Vo Glava V. "Pogrebalni uslugi" od Zakonot se opredeluva deka<br />
"pogrebalnite uslugi gi vr{at fizi~ki i pravni lica koi imaat dozvola<br />
za vr{ewe na pogrebalni uslugi (~l. 20).<br />
Vo ~l. 21 od Zakonot se utvrduvaat uslovite koi fizi~koto ili<br />
pravnoto lice mora da gi ispolnuva za da dobie dozvola za vr{ewe na<br />
pogrebalni uslugi.<br />
Pritoa, vo osporeniot ~l. 21 st. 1 al. 8 od Zakonot se opredeluva<br />
deka uslov za fizi~koto ili pravnoto lice da dobie dozvola za<br />
vr{ewe na pogrebalni uslugi e "da ne poseduva dozvola za upravuvawe<br />
so grobi{ta."<br />
Od iznesenite zakonski odredbi proizleguva deka zakonodavecot<br />
se opredelil da gi odvoi upravuvaweto na grobi{tata i vr{eweto<br />
na dejnosta pogrebalni uslugi (~l. 1, 3 i 4), pri {to upravuvaweto na<br />
grobi{tata go doveril na javno pretprijatie ili drugo pravno lice<br />
koe vr{i raboti na upravuvawe so grobi{tata (~l. 3 t. 10 i ~l. 14 st. 1)<br />
bez da mo`e tie subjekti da poseduvaat dozvola za vr{ewe na pogrebalni<br />
uslugi (~l. 15 st. 1 t. 8), a vr{eweto na pogrebalnite uslugi go doveril<br />
na fizi~ko ili pravno lice koe vr{i raboti na prezemawe na<br />
umrenoto lice od mestoto kade {to po~inalo, prevezuvawe do mrtove~nica,<br />
~uvawe, opremuvawe i prevoz na umrenoto lice do mestoto na<br />
pogreb, pogrebuvawe ili kremirawe (~l. 3 t. 13 i ~l. 20) bez da mo`at<br />
910
ovie subjekti da poseduvaat dozvola za upravuvawe so grobi{ta (osporeniot<br />
~l. 21 st. 1 al. 8).<br />
Aspekti na osporuvawe<br />
Podnositelot na inicijativata naveduva deka ne bile jasni pri-<br />
~inite za vakvoto zakonsko re{enie, kako i namerata i intencijata na<br />
zakonodavecot. Ne bilo jasno zo{to upravitelot na gradskite grobi{-<br />
ta, bilo da e javno pretprijatie koe vr{i komunalni dejnosti ili drugo<br />
pravno lice, dokolku gi ispolnuvalo uslovite za dobivawe na dozvola<br />
za vr{ewe na pogrebalni uslugi da ne gi vr{i pogrebalnite uslugi.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka so osporenata zakonska<br />
odredba se naru{uvala ednakvosta na site subjekti na pazarot i se<br />
povreduvalo pravoto na slobodno opredeluvawe na pretpriema~ite vo<br />
izborot na svojata dejnost vo situacija koga pravnite subjekti gi ispolnuvaat<br />
zakonski predvidenite uslovi za konkretnata dejnost. Poradi<br />
toa, navedenata zakonska odredba ne bila vo soglasnost so ~l. 55 od<br />
Ustavot spored koj se garantira slobodata na pazarot i pretpriemni{tvoto<br />
(st. 1), Republikata e dol`na da obezbedi ednakva pravna polo`ba<br />
na site subjekti na pazarot i da prezema merki protiv monopolskata<br />
polo`ba i monopolskoto odnesuvawe na pazarot (st. 2) i slobodata<br />
na pazarot i pretpriemni{tvoto mo`at da se ograni~at so zakon<br />
edinstveno zaradi odbranata na Republikata, za~uvuvaweto na<br />
prirodata, `ivotnata sredina ili zdravjeto na lu|eto (st. 3).<br />
Se uka`uva deka JP "Ohridski komunalec" od Ohrid, kako upravitel<br />
na gradskite grobi{ta vo Ohrid i dolgogodi{en vr{itel na<br />
pogrebalni uslugi, so ova zakonsko re{enie se stavalo vo diskriminira~ka<br />
i neednakva polo`ba vo odnos na drugite pravni lica iako gi<br />
ispolnuvale site uslovi za dobivawe na dozvola za vr{ewe na pogrebalni<br />
uslugi koi i prethodno gi vr{ele.<br />
Se predlaga ukinuvawe ili poni{tuvawe na zakonskata odredba,<br />
a prethodno Sudot da izre~e privremena merka.<br />
Spored toa, podnositelot na inicijativata smeta deka, vo situacija<br />
koga pravnoto lice ima dozvola za upravuvawe so grobi{ta i<br />
gi ispolnuva uslovite za vr{ewe i na pogrebalni uslugi, onevozmo`uvaweto<br />
da dobie dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi zna~elo ograni~uvawe<br />
na slobodata na pazarot i na pretpriemni{tvoto odnosno<br />
ograni~uvawe na slobodniot izbor na pretpriema~ite na vr{ewe na<br />
dejnosti za koi gi ispolnuvaat zakonskite uslovi nadvor od ustavno<br />
utvrdenite situacii. So toa inicijatorot bara negovata dejnostupravuvawe<br />
so grobi{tata da se pro{iri i so dejnosta-davawe na pogrebalni<br />
uslugi odnosno bara da ja ima pravnata polo`ba koja postoela<br />
pred donesuvaweto na novite zakonski pravila.<br />
911
Obrazlo`enie na Predlog-Zakonot<br />
Do donesuvaweto na Zakonot vo 2008 godina, odr`uvaweto na<br />
grobi{tata, na grobovite, izgradbata na nadgrobnite spomenici i davaweto<br />
na pogrebalnite uslugi se vr{elo od eden praven subjekt (duri,<br />
javnite pretprijatija koi gi vr{ele site ovie dejnost, vr{ele i drugi<br />
komunalni dejnosti-vodosnabduvawe, odr`uvawe na ulici i pati{ta,<br />
odr`uvawe na uli~no osvetluvawe i drugi komunalni dejnosti), a toa<br />
doveduvalo do sozdavawe monopolsko odnesuvawe i nenamensko tro{-<br />
ewe na nadomestokot za odr`uvawe na grobi{tata.<br />
Ovoj zakon vovel 1. nov institut-upravitel na grobi{ta, i toa e<br />
javno pretprijatie ili drugo pravno lice ~ij delokrug e izgradba, rekonstrukcija,<br />
upravuvawe i odr`uvawe na grobi{tata, i 2. nov institut-operator<br />
na pogrebalni uslugi, i toa e fizi~ko ili pravno lice<br />
koe ima dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi i koe vr{i raboti na<br />
prezemawe na umrenoto lice od mestoto kade {to po~inalo, prevezuvawe<br />
do mrtove~nica, ~uvawe, opremuvawe i prevoz na umrenoto lice<br />
do mestoto na pogreb, pogrebuvawe ili kremirawe. Na toj na~in, upravitelot<br />
na grobi{ta, koj bil eden praven subjekt, bil posveten na grobi{nata<br />
infrastruktura i na nejzinoto odr`uvawe i razvoj, a operatorite<br />
na pogrebalni uslugi, koi bile pove}e fizi~ki i pravni lica,<br />
bile posveteni na davawe na pogrebalni uslugi i, vo uslovi na konkurencija<br />
me|u niv, }e se podobruval kvalitetot na uslugite {to gi<br />
davaat tie.<br />
Sporno pravno pra{a we od inicijativata<br />
Dali predviduvaweto, vo ~l. 21 st. 1 al. 8 od Zakonot, uslov za<br />
dobivawe na dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi da bide fizi~koto<br />
ili pravnoto lice da ne poseduva dozvola za upravuvawe so grobi{ta,<br />
e vo nesoglasnost so Ustavot?<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 55 st. 1 od Ustavot, se garantira slobodata na pazarot<br />
i pretpriemni{tvoto.<br />
Spored st. 2 od istiot ~len na Ustavot, Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot. Republikata prezema<br />
merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto odnesuvawe<br />
na pazarot.<br />
Spored st. 3 od istiot ~len na Ustavot, slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto mo`at da se ograni~at so zakon edinstveno zaradi<br />
odbrana na Republikata, za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata sredina<br />
ili zdravjeto na lu|eto.<br />
912
Spored ~l. 56 st. 1 od Ustavot, site prirodni bogatstva na Republikata,<br />
rastitelniot i `ivotinskiot svet, dobrata vo op{ta upotreba,<br />
kako i predmetite i objektite od osobeno kulturno i istorisko<br />
zna~ewe opredeleni so zakon se dobra od op{t interes za Republikata<br />
i u`ivaat posebna za{tita.<br />
Spored st. 3 od istiot ~len na Ustavot, so zakon se ureduvaat<br />
na~inot i uslovite pod koi opredeleni dobra od op{t interes za Republikata<br />
mo`at da se otstapat na koristewe.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto e ustavno zagarantirana sloboda koja<br />
mo`e da se ograni~i samo so zakon i vo tri ustavno utvrdeni situaciizaradi<br />
odbrana na Republikata, za~uvuvaweto na prirodata i na `ivotnata<br />
sredina ili na zdravjeto na lu|eto, pri {to Republikata<br />
obezbeduva ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot i prezema<br />
merki protiv monopolskata polo`ba ili monopolskoto odnesuvawe<br />
na pazarot. Vo odnos na dobrata od op{t interes za Republikata,<br />
koi kako takvi se utvrduvaat so zakon i vo koi spa|aat i dobrata vo<br />
op{ta upotreba, Ustavot opredeluva deka u`ivaat posebna za{tita i<br />
se koristat pod uslovi i na na~in utvrdeni so zakon.<br />
^lenot 2 od Zakonot za grobi{ta i pogrebalni uslugi opredeluva<br />
deka grobi{tata se dobra vo op{ta upotreba vo sopstvenost na<br />
Republika Makedonija, ~l. 4 od Zakonot predviduva posebna za{tita<br />
na grobi{tata kako dobro vo op{ta upotreba, taka {to opredeluva<br />
upravuvaweto so grobi{tata da bide posebna dejnost odvoena od dejnosta<br />
davawe pogrebalni uslugi, a ~l. 15 st. 1 t. 8 i ~l. 21 st. 1 t. 8 od<br />
Zakonot gi konkretiziraat prethodno navedenite zakonski odredbi<br />
taka {to opredeluvaat deka uslov za upravuvawe so grobi{ta e pravnoto<br />
lice da ne poseduva dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi<br />
odnosno uslov za vr{ewe na pogrebalni uslugi e fizi~koto ili pravnoto<br />
lice da ne poseduva dozvola za upravuvawe so grobi{ta.<br />
Spored toa, osporenata zakonska odredba opredeluva poseben<br />
uslov za vr{ewe na pogrebalni uslugi-neposeduvawe dozvola za upravuvawe<br />
so grobi{ta, {to e posebna za{tita na grobi{tata kako dobra<br />
vo op{ta upotreba za Republikata, a takvoto zna~ewe na ~l. 21 st. 1 t. 8<br />
od Zakonot ima osnova vo ~l. 56 st. 1 i 3 od Ustavot.<br />
Poradi toa, ne mo`e da se postavi pra{aweto za ustavnosta na<br />
osporenata zakonska odredba.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 21 st. 1 t. 8 od Zakonot za grobi{ta i pogrebalni uslugi ("SV RM,"<br />
br. 86/2008, 156/2010 i 53/2011).<br />
*<br />
913
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija“ br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 13 juli 2011<br />
godina, donese<br />
914<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 21 stav 1 to~ka 8 od Zakonot za grobi{ta i pogrebalni uslugi<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 86/2008, 156/2010 i 53/<br />
2011).<br />
2. Javnoto pretprijatie "Ohridski komunalec" od Ohrid, zastapuvan<br />
od polnomo{nik Vlado Pavlovski-advokat od Ohrid, na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata od Zakonot<br />
ozna~ena vo to~ka 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, ne bile jasni pri~inite za<br />
opredelbata sodr`ana vo ozna~eniot ~len od Zakonot, kako i namerata<br />
i intencijata na zakonodavecot odnosno ne bilo jasno zo{to upravitelot<br />
na gradskite grobi{ta, bilo da e javno pretprijatie koe vr{i komunalni<br />
dejnosti ili drugo pravno lice, dokolku gi ispolnuvalo uslovite<br />
za dobivawe na dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi ne mo`e<br />
da gi vr{i pogrebalnite uslugi.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka so osporenata zakonska<br />
odredba se naru{uvala ednakvosta na site subjekti na pazarot i se<br />
povreduvalo pravoto na slobodno opredeluvawe na pretpriema~ite vo<br />
izborot na svojata dejnost vo situacija koga pravnite subjekti gi ispolnuvaat<br />
zakonski predvidenite uslovi za konkretnata dejnost. Poradi<br />
toa, navedenata zakonska odredba ne bila vo soglasnost so ~len 55<br />
od Ustavot.<br />
Vo inicijativata se naveduva deka JP "Ohridski komunalec" od<br />
Ohrid, kako upravitel na gradskite grobi{ta vo Ohrid i dolgogodi{en<br />
vr{itel na pogrebalni uslugi, so ova zakonsko re{enie se<br />
stavalo vo diskriminira~ka i neednakva polo`ba vo odnos na drugite<br />
pravni lica iako gi ispolnuvale site uslovi za dobivawe na dozvola za<br />
vr{ewe na pogrebalni uslugi koi i prethodno gi vr{ele.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo Glava I. "Op{ti odredbi"<br />
od Zakonot se opredeluva deka so ovoj zakon se ureduvaat na~inot na<br />
opredeluvawe, izgradba, odr`uvawe, upotreba i vidovi grobi{ta,<br />
upravuvawe so grobi{tata, upotreba na grobno mesto i grobnica, uslovite<br />
i na~inot na vr{ewe na pogrebalni uslugi, izgradba na nadgrobni<br />
spomenici, kako i nadzor nad sproveduvawe na ovoj zakon (~l. 1).<br />
So ~len 2 od Zakonot se utvrduva deka grobi{tata kako dobra<br />
vo op{ta upotreba se vo sopstvenost na Republika Makedonija, u`i-
vaat posebna za{tita i se koristat pod uslovi i na na~in utvrdeni so<br />
ovoj zakon.<br />
Vo ~len 3 to~ka 1 od Zakonot se opredeluva deka grobi{ta se<br />
grade`ni izgradeni ili neizgradeni zemji{ta predvideni za gradba na<br />
grobni mesta i pridru`ni objekti nameneti za pogreb (zakop), pri {to<br />
vo to~ka 10 od istiot ~len na Zakonot se utvrduva deka upravitel na<br />
grobi{ta e javno pretprijatie ili drugo pravno lice koe vr{i raboti<br />
na izgradba, rekonstrukcija, upravuvawe i odr`uvawe na grobi{tata.<br />
Vo to~ka 7 od ovoj ~len na Zakonot se predviduva deka pogrebalni<br />
uslugi se vid na komunalna dejnost {to podrazbira prezemawe, ~uvawe,<br />
opremuvawe i prevoz na umreno lice do mestoto na pogreb i pogreb ili<br />
kremirawe, a vo to~ka 13 od ovoj ~len na Zakonot se opredeluva deka<br />
operator na pogrebalni uslugi e fizi~ko ili pravno lice koe vr{i<br />
raboti na prezemawe na umrenoto lice od mestoto kade {to po~inalo,<br />
prevezuvawe do mrtove~nica, ~uvawe, opremuvawe i prevoz na umrenoto<br />
lice do mestoto na pogreb, pogrebuvawe ili kremirawe.<br />
Spored ~len 4 stav 1 od Zakonot, osnovnite celi na ovoj zakon<br />
se: odvojuvawe na upravuvaweto i odr`uvaweto na grobi{tata kako<br />
objekti na osnovnata komunalna infrastruktura (alineja 1) i vr{ewe<br />
na pogrebalni uslugi (alineja 2), a spored stavot 2 od istiot ~len na<br />
Zakonot vr{eweto na dejnosta upravuvawe so grobi{ta i vr{ewe na<br />
dejnosta pogrebalni uslugi se nespojlivi.<br />
Glavata II. "Grobi{ta“ od Zakonot e posvetena na pravata na<br />
koristewe na grobi{tata i na grobnite mesta (~len 7), na~inot na<br />
opredeluvaweto na grobi{tata (~len 8), izgradbata, rekonstrukcijata<br />
i odr`uvaweto na grobi{tata (~len 9), izgradbata i odr`uvaweto na<br />
nadgrobni spomenici na grobnoto mesto (~len 10), zatvoraweto i premestuvaweto<br />
na grobi{tata (~len 11), prestanokot na izgradba na novi<br />
grobni mesta (~len 12) i vidovite na grobi{ta (~len 13).<br />
Vo Glavata <strong>III</strong>. "Upravuvawe so grobi{ta“ od Zakonot se opredeluva<br />
deka upravuvaweto so grobi{ta go vr{i upravitel na grobi{ta<br />
(~len 14 stav 1), upravuvaweto so grobi{ta op{tinata, op{tinite vo<br />
gradot Skopje, odnosno gradot Skopje, go vr{i preku javno pretprijatie<br />
za komunalni uslugi ili preku pravno lice koe ima dozvola za<br />
upravuvawe so grobi{ta, vrz osnova na javen konkurs (~len 14 stav 2),<br />
javnoto pretprijatie od stavot 2 na ovoj ~len e dol`no za vr{ewe na<br />
rabotite upravuvawe so grobi{ta da vodi posebno smetkovodstvo za<br />
prihodite ostvareni od vr{eweto na ovaa dejnost (~len 14 stav 3), pravnoto<br />
lice od stavot 2 na ovoj ~len me|usebnite prava i obvrski so<br />
op{tinata, op{tinite vo gradot Skopje, odnosno gradot Skopje gi ureduva<br />
so dogovor (~len 14 stav 4), pri {to vo ~len 15 stav 1 od Zakonot<br />
se utvrduva deka pravno lice za da dobie dozvola za upravuvawe so grobi{ta,<br />
mora da go ispolnuva, pokraj drugite, i uslovot da ne poseduva<br />
dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi (to~ka 8).<br />
915
Glavata IV. "Upotreba na grobno mesto ili grobnica“ od Zakonot<br />
se odnesuva na upotrebata na grobno mesto ili na grobnica.<br />
Vo Glavata V. "Pogrebalni uslugi" od Zakonot se opredeluva<br />
deka pogrebalnite uslugi gi vr{at fizi~ki i pravni lica koi imaat<br />
dozvola za vr{ewe na pogrebalni uslugi (~len 20).<br />
Vo ~len 21 od Zakonot se utvrduvaat uslovite koi fizi~koto<br />
ili pravnoto lice mora da gi ispolnuva za da dobie dozvola za vr{ewe<br />
na pogrebalni uslugi.<br />
Vo osporeniot ~len 21 stav 1 alineja 8 od Zakonot se opredeluva<br />
deka uslov za fizi~koto ili pravnoto lice da dobie dozvola za vr{-<br />
ewe na pogrebalni uslugi e "da ne poseduva dozvola za upravuvawe so<br />
grobi{ta."<br />
4. Spored ~len 55 stav 1 od Ustavot, se garantira slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto.<br />
Spored stav 2 od istiot ~len na Ustavot, Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot. Republikata<br />
prezema merki protiv monopolskata polo`ba i monopolskoto<br />
odnesuvawe na pazarot.<br />
Spored stav 3 od istiot ~len na Ustavot, slobodata na pazarot i<br />
pretpriemni{tvoto mo`at da se ograni~at so zakon edinstveno zaradi<br />
odbrana na Republikata, za~uvuvaweto na prirodata, `ivotnata sredina<br />
ili zdravjeto na lu|eto.<br />
Spored ~len 56 stav 1 od Ustavot, site prirodni bogatstva na<br />
Republikata, rastitelniot i `ivotinskiot svet, dobrata vo op{ta<br />
upotreba, kako i predmetite i objektite od osobeno kulturno i istorisko<br />
zna~ewe opredeleni so zakon se dobra od op{t interes za Republikata<br />
i u`ivaat posebna za{tita.<br />
Spored stav 3 od istiot ~len na Ustavot, so zakon se ureduvaat<br />
na~inot i uslovite pod koi opredeleni dobra od op{t interes za Republikata<br />
mo`at da se otstapat na koristewe.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka slobodata na<br />
pazarot i pretpriemni{tvoto e ustavno zagarantirana sloboda koja<br />
mo`e da se ograni~i samo so zakon i vo tri ustavno utvrdeni situaciizaradi<br />
odbrana na Republikata, za~uvuvaweto na prirodata i na `ivotnata<br />
sredina ili na zdravjeto na lu|eto, pri {to Republikata obezbeduva<br />
ednakva pravna polo`ba na site subjekti na pazarot i prezema<br />
merki protiv monopolskata polo`ba ili monopolskoto odnesuvawe na<br />
pazarot. Vo odnos na dobrata od op{t interes za Republikata, koi<br />
kako takvi se utvrduvaat so zakon i vo koi spa|aat i dobrata vo op{ta<br />
upotreba, Ustavot opredeluva deka u`ivaat posebna za{tita i se koristat<br />
pod uslovi i na na~in utvrdeni so zakon.<br />
^lenot 2 od Zakonot za grobi{ta i pogrebalni uslugi opredeluva<br />
deka grobi{tata se dobra vo op{ta upotreba vo sopstvenost na Republika<br />
Makedonija, ~lenot 4 od Zakonot predviduva posebna za{tita<br />
na grobi{tata kako dobro vo op{ta upotreba, taka {to opredeluva<br />
916
upravuvaweto so grobi{tata da bide posebna dejnost odvoena od dejnosta<br />
davawe pogrebalni uslugi, a ~lenot 15 stav 1 to~ka 8 i ~lenot 21<br />
stav 1 to~ka 8 od Zakonot gi konkretiziraat prethodno navedenite zakonski<br />
odredbi taka {to opredeluvaat deka uslov za upravuvawe so<br />
grobi{ta e pravnoto lice da ne poseduva dozvola za vr{ewe na pogrebalni<br />
uslugi odnosno uslov za vr{ewe na pogrebalni uslugi e fizi~koto<br />
ili pravnoto lice da ne poseduva dozvola za upravuvawe so grobi{ta.<br />
Spored toa, osporenata zakonska odredba opredeluva poseben<br />
uslov za vr{ewe na pogrebalni uslugi-neposeduvawe dozvola za upravuvawe<br />
so grobi{ta, {to e posebna za{tita na grobi{tata kako dobra<br />
vo op{ta upotreba za Republikata, a takvoto zna~ewe na ~len 21 stav 1<br />
to~ka 8 od Zakonot ima osnova vo ~len 56 stavovite 1 i 3 od Ustavot.<br />
Poradi toa, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za<br />
ustavnosta na osporenata zakonska odredba.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, , Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
917
918
72. U.br. 181/2010 (14. 09. 2011)<br />
Osporena odredba<br />
^len 2 vo delot: "i drug" od Zakonot za sopstvenost i drugi<br />
stvarni prava ("SV RM," br. 18/2001, 92/2008, 139/2009, 35/2010).<br />
Sodr`ina na osporena odredba<br />
^len 2<br />
Pravo na sopstvenost mo`at da steknuvaat site doma{ni i<br />
stranski fizi~ki i pravni lica, vklu~uvaj}i ja i dr`avata i<br />
edinicite na lokalnata samouprava, pod uslovi i na na~in predvideni<br />
so ovoj i drug zakon.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite od inicijativata, osporeniot zakonski del ne<br />
trebal da postoi bidej}i spored ~l. 1 od Zakonot opredeluval so ovoj<br />
zakon se ureduvaat pravoto na sopstvenost i drugite stvarni prava vo<br />
soglasnost so Ustavot, a ne i so drugi zakoni. Podnositelot na<br />
inicijativata povikuvaj}i se na predonata i zavr{na odredba od ~l.<br />
257 od Zakonot, spored koja so denot na otpo~nuvaweto so primena na<br />
ovoj zakon prestanale da va`at odredbi od pove}e zakoni, pa ottuka go<br />
izvlekuva zaklu~okot deka celta na zakonodavecot bila pravoto na sopstvenost<br />
da se steknuva samo pod uslovi i na na~in predvideni so ovoj<br />
zakon, a ne i so drugi zakoni, kako {to e predvideno so osporeniot zakonski<br />
del. Od ovie pri~ini podnositelot smeta deka osporeniot zakonski<br />
del “i drug zakon” ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 i 6,<br />
~l. 30 i ~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Ustavno sudskapraktika<br />
1. So Re{enie U.br. 3/2009 od 3 juni 2009 godina, Ustavniot sud<br />
ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 1 st. 2, vo delot: "i<br />
drug," ~l. 3 al. 3, vo delot: "i drug," ~l. 4 st. 2, vo delot: "i drug," ~l. 15<br />
st. 2, vo delot: "i drug," ~l. 17 st. 4, vo delot: "re{enie," ~l. 29 st. 3, ~l.<br />
32 al. 12, vo delot: "i drug" i ~l. 47 od Zakonot za sloboden pristap do<br />
informacii od javen karakter ("SV RM," br. 13/2006 i 86/2008).<br />
919
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenovite od Zakonot ozna~en vo t. 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, site osporeni odredbi od<br />
Zakonot vo delot: "i drug," ne mo`elo da opstojuvaat od pri~ina {to<br />
pravoto za sloboden pristap do informacii od javen karakter mo`elo<br />
da se ostvaruva samo soglasno ovoj Zakon, a ne i so drug, kako {to bilo<br />
predvideno vo navedenite zakonski odredbi. Pokraj toa, spored<br />
inicijativata, ne bilo jasno za koj drug zakon stanuva zbor, {to zna~i<br />
deka tie bile nejasni poradi {to se povreduval ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 51<br />
od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Osporeniot ~l. 17 st. 4 od Zakonot, vo delot "re{enie" ne bil<br />
vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, od pri~ini {to spored<br />
odredbite na Zakonot za op{tata upravna postapka, baraweto mo`elo<br />
da se otfrli samo so zaklu~ok, no ne i so re{enie, kako {to predviduva<br />
osporeniot stav.<br />
Dadenoto zakonsko ovlastuvawe so osporenite odredbi na ~l. 29<br />
st. 3 i ~l. 47 od Zakonot, Vladata na Republika Makedonija na predlog<br />
na Ministerstvoto za finansii da donese akt so koj se utvrduva nadomestokot<br />
za materijalnite tro{oci za dadenata informacija od imatelite<br />
na informacii, zna~elo navleguvawe na izvr{nata vo zakonodavnata<br />
vlast, {to bilo sprotivno na ~l. 8 st. 1 al. 3 i 4, ~l. 51, ~l. 68 st. 1<br />
al. 2 i 3 i ~l. 91 al. 1 i 5 od Ustavot na Republika Makedonija. Imeno,<br />
spored inicijativata, ovlastuvaweto na Vladata na Republika Makedonija<br />
so podzakonski akt da go utvrduva nadomestokot za materijalnite<br />
tro{oci za dadenata informacija od imatelite na informacii,<br />
nemalo ustavna osnova od pri~ina {to vo Zakonot za sloboden pristap<br />
do informacii od javen karakter ne bile sodr`ani kriteriumi i merila<br />
vo vrska so ovie pra{awa i takvoto zakonsko ovlastuvawe ne bilo<br />
vo soglasnost so vladeeweto na pravoto i podelbata na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska kako temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~l. 1 st. 2 od Zakonot,<br />
pravoto za sloboden pristap do informacii od javen karakter se<br />
ostvaruva soglasno so ovoj i drug zakon.<br />
Soglasno ~l. 3 al. 3 od istiot Zakon, opredeleni izrazi vo ovoj<br />
zakon go imaat slednovo zna~ewe:<br />
- "baratel na informacija“ e sekoe pravno i fizi~ko lice bez<br />
diskriminacija po koja bilo osnova, na na~in i pod uslovi utvrdeni so<br />
ovoj i drug zakon."<br />
Vo ~l. 4 st. 2 od Zakonot e predvideno deka sloboden pristap do<br />
infromacii imaat i stranski pravni i fizi~ki lica vo soglasnost so<br />
ovoj i drug zakon.<br />
920
Spored ~l. 15 st. 2 od navedeniot zakon, za podnesenoto barawe<br />
od st. 1 na ovoj ~len vo elektronska forma se primenuvaat odredbite<br />
na ovoj i drug zakon.<br />
Soglasno ~l. 17 st. 4 od Zakonot, ako baraweto i po dopolnuvaweto<br />
ne gi ispolnuva uslovite od ~l. 16 na ovoj zakon i poradi toa<br />
imatelot na informacii ne mo`e da go razgleduva baraweto, imatelot<br />
na informacii }e donese re{enie so koe }e go otfrli baraweto.<br />
Spored ~l. 29 st. 3 od Zakonot, Vladata na Republika Makedonija<br />
na predlog na Ministerstvoto za finansii }e donese akt so koj se<br />
utvrduva nadomestokot za materijalnite tro{oci za dadenata informacija<br />
od imatelite na informacii.<br />
Vo ~l. 32 al. 12 od istiot zakon e navedeno deka Komisijata<br />
vr{i i drugi raboti utvrdeni so ovoj i drug zakon.<br />
Soglasno ~l. 47 od Zakonot, Vladata na Republika Makedonija<br />
aktot od ~l. 29 st. 3 na ovoj zakon }e go donese vo rok od ~etiri meseci<br />
od denot na vleguvawe vo sila na ovoj zakon.<br />
4. Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija<br />
vladeeweto na pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 68 st. 1 al. 2 i 3 od Ustavot, Sobranieto na Republika<br />
Makedonija donesuva zakoni i dava avtenti~no tolkuvawe na<br />
zakonite i gi utvrduva javnite dava~ki.<br />
Spored ~l. 91 al. 1 i 5 od Ustavot, Vladata na Republika Makedonija<br />
ja utvrduva politikata na izvr{uvaweto na zakonite i drugite<br />
propisi na Sobranieto e odgovorno za nivnoto izvr{uvawe i donesuva<br />
uredbi i drugi propisi za izvr{uvawe na zakonite.<br />
Zakonot za sloboden pristap do informacii od javen karakter<br />
gi ureduva uslovite, na~inot i postapkata za ostvaruvawe na pravoto<br />
na sloboden pristap do informaciite od javen karakter so koi raspolagaat<br />
organite na dr`avnata vlast i drugi ustanovi i institucii<br />
utvrdeni so zakon, organite na op{tinite, na gradot Skopje i na op{-<br />
tinite vo gradot Skopje, javnite ustanovi i slu`bi, javnite pretprijatija,<br />
pravni i fizi~ki lica {to vr{at javni ovlastuvawa i dejnost<br />
od javen interes, utvrdeni so zakon (~l. 1 st. 1).<br />
Vo ovoj ~len se definira predmetot na ureduvawe na ovoj zakon<br />
koj go opfa}a pravoto na sloboden pristap na site subjekti do informacii<br />
od javen karakter. So ogled na predmetot na ureduvawe na Zakonot,<br />
a toa e pravoto na pristap do informacii od javen karakter, od<br />
koe ne retko zavisi ostvaruvaweto na nekoi drugi prava na gra|anite,<br />
e potrebno za negovata realizacija, so posebni odredbi da se predvidi<br />
posebna i pobrza postapka, poradi {to se upatuva na Zakonot za op{-<br />
tata upravna postapka.<br />
921
Od analizata na osporeniot st. 2 na ~l. 1, ~l. 3 st. 1 al. 3, ~l. 4<br />
st. 2, ~l. 15 st. 2, ~l. 32 al. 12, site vo delot "i drug," spored Sudot<br />
utvrduva deka vo ostvaruvaweto na pravoto na sloboden pristap do<br />
informacii od javen karakter se primenuva ovoj zakon, no ja ostava i<br />
mo`nosta toa da bide storeno i so drug zakonski tekst so koj se regulira<br />
materija koja ima dopirni to~ki so predmetot na regulirawe na<br />
ovoj zakon i tie me|u sebe treba da bidat usoglaseni zaradi mo`nosta<br />
nadle`nite organi da rabotat vo koordinacija. Takvi se Zakonot za<br />
op{tata upravna postapka kako lex generalis, Zakonot za za{tita na<br />
li~nite podatoci, Zakonot za klasificirani informacii i drugi.<br />
So vakvoto zakonsko re{enie se ovozmo`uva po{irok pristap<br />
do informaciite vo poddelenite organi i institucii, bidej}i ovoj zakon<br />
po svoeto zna~ewe ili supsidijarna primena pretstavuva generalen<br />
akt, na koj vo ureduvaweto na konkretnata materija aktivna uloga<br />
imaat i oddelni zakoni. Ottuka, ne mo`e da se prifati navodot vo<br />
inicijativata deka so osporeniot del od navedenite odredbi "i drug"<br />
se povreduva edna od osnovnite temelni vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija - vladeeweto na pravoto od ~l. 8 st. 1 al.<br />
3 od Ustavot.<br />
Osporeniot ~l. 17 od Zakonot e pomesten vo Glava IV so naslov<br />
"Postapka za ostvaruvawe na pravoto na sloboden pristap do informacii,"<br />
t. 6 so podnaslov "Dopolnuvawe i odbivawe na baraweto." Stavot<br />
4 na ovoj ~len od Zakonot predviduva ako baraweto i po dopolnuvaweto<br />
ne gi ispolnuva uslovite od ~l. 16 na ovoj zakon i poradi toa<br />
imatelot na informacii ne mo`e da go razgleduva baraweto, imatelot<br />
na informacija }e donese re{enie so koe }e go otfrli baraweto.<br />
Od analizata na osporeniot st. 4 na ~l. 17 od Zakonot, jasno<br />
proizleguva deka istiot ja ureduva postapkata za otfrlawe na baraweto,<br />
koga toa, kako inicijalen akt, ne sodr`i eden od bitnite elementi<br />
{to ja so~inuvat negovata forma, a poradi {to imatelot na informacijata<br />
ne mo`e da postapuva po nego. Vo toj slu~aj, Zakonot ima konkretna<br />
norma spored koja imatelot na informacijata baraweto so<br />
re{enie da go otfrli. Ova, vsu{nost zna~i deka imatelot na informacii<br />
voop{to ne zapo~nal da postapuva po baraweto, toj ne navlegol<br />
vo meritorno re{avawe po predmetot, tuku poradi formalni nedostatoci<br />
go otfrla u{te na samiot po~etok. Imeno, vo konkretniov slu~aj<br />
stanuva zbor za pra{awe od oblasta na sloboden pristap do informacii<br />
od javen karakter so koe so osnovniot zakon odnosno so Zakonot za<br />
sloboden pristap do informacii od javen karakter se ureduva negovoto<br />
re{avawe.<br />
Od navedenite pri~ini Sudot oceni deka ovoj ~len od Zakonot e<br />
vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 i ~l. 51 od Ustavot, na koj se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
2. So Re{enie U. br. 268/2009 od 30 juni 2010 godina, Ustavniot<br />
sud, pome|u drugoto, ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
922
~l. 3 st. 1 vo delot: "i posebnite zakoni," ~l. 12 st. 3 vo delot: "i drug,"<br />
~l. 21 st. 1 vo delot: "i drug" od Zakonot za gradewe ("SV RM," br.<br />
130/2009).<br />
Po odnos na navedenite odredbi i delovi od odredbi od<br />
Zakonot, podnositelot na inicijativata naveduva deka so niv se povreduvala<br />
temelnata vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija<br />
- vladeeweto na pravoto od ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot. Ova od<br />
pri~ina {to istite bile, nejasni, neprecizni i dvosmisleni od kade<br />
bile neprimenlivi vo praktikata ili, pak so nivnata eventualna primena<br />
mo`elo samo da se "iskompliciraat rabotite," odnosno nepravilno<br />
ili pogre{no da se primenat.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Vrz osnova na analizata na<br />
citiranite odredbi, no i od analizata na Zakonot za gradewe proizleguva<br />
deka stanuva pra{awe za slo`ena, kompleksna materija koja ima<br />
dopirni to~ki so predmetot na regulirawe na ovoj zakon, no i so mnogu<br />
drugi zakoni, {to se ili ne se konkretno ozna~eni vo samiot Zakonot<br />
za gradewe. Taka, vo ~l. 8 od Zakonot e ozna~en Zakonot za za{tita od<br />
bu~avata; vo ~l. 59 st. 1, ~l. 87 st. 3, ~l. 97 st. 7, ~l. 99 st. 5, ~l. 132 st. 4<br />
i ~l. 133 st. 1 t. 1 e ozna~en Zakonot za op{tata upravna postapka; vo<br />
~l. 59 st. 3 e ozna~en Zakonot za prostornoto i urbanisti~ko planirawe;<br />
vo ~l. 59 st. 4 e ozna~en Zakonot za `ivotnata sredina; vo ~l. 60 st.<br />
1 i ~l. 79 st. 3 e ozna~en Zakonot za grade`noto zemji{te; vo ~l. 73 st. 2<br />
e ozna~en Zakonot za grobi{tata i pogrebalnite uslugi; vo ~l. 139 st.<br />
3 i ~l. 140 e ozna~en Zakonot za izvr{uvawe, a vo ~l. 149 e ozna~en Zakonot<br />
za upravnata inspekcija. Spored ocena na Sudot postojat i drugi<br />
zakoni, kako {to se: Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava, Zakonot<br />
za obligacionite odnosi (dogovor za gradewe), Zakonot za energetika,<br />
Zakonot za komunalnite dejnosti, Zakonot za koncesii i javno<br />
privatno partnerstvo, Zakonot za lokalnata samouprava i drugi {to<br />
ne se konkretno ozna~eni vo Zakonot za gradeweto, no od sodr`inata<br />
na odredbata vo koja se upotrebeni osporenite formulacii "poseben<br />
zakon" ili pak "drug zakon," lesno e prepoznatlivo na koj zakon zakonodavecot<br />
konkretno upatuva.<br />
Spored Sudot, zakonodavecot nema ustavno ograni~uvawe za<br />
izborot na nomotehnika pri izrabotkata na konkreten zakon, odnosno<br />
ne postoi cvrsto pravno pravilo pri kreiraweto na normite edna cela<br />
oblast da bide uredena isklu~ivo vo eden zakon ili pak pravnata problematika<br />
da bide uredena vo pove}e zakoni. Ureduvaweto na pravna<br />
problematika vo pove}e zakoni ili pak povrzanost na normite od<br />
pove}e zakoni so ista problematika osobeno doa|a do izraz vo kompleksni,<br />
slo`eni pravni oblasti, kako {to e gradeweto, koe pak, kako<br />
pravna materija, ima dopirni to~ki so: obligaciite, urbanizmot, energetikata,<br />
komunalnata dejnost, `ivotnata sredina, planiraweto, lokalnata<br />
samouprava i taka natamu.<br />
923
Spored toa, zakonodavecot povikuvaj}i se na drug zakon ili pak<br />
na drugi posebni zakoni vo osporenite odredbi go izbegnal konkretnoto<br />
ozna~uvawe na koj zakon konkretno se misli, za da ne dojde do<br />
obremenuvawe na zakonskata norma, pri sostojba koga od celinata na<br />
odredbite vo koja e sodr`ana vakva formulacija, kako i od samiot Zakon<br />
za gradewe mo`e so lesnotija da se utvrdi za koja druga zakonska<br />
materija stanuva zbor, {to vo krajna linija e pra{awe na sloboda vo<br />
nomotehni~koto ureduvawe. Ottuka, Sudot ne go prifati kako osnovan<br />
navodot vo inicijativata deka so osporenite delovi "drug zakon" i<br />
"posebnite zakoni" od ozna~enite odredbi od Zakonot za gradewe se<br />
povreduva edna od osnovnite temelni vrednosti na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija-vladeeweto na pravoto od ~l. 8 st. 1 al. 3 od<br />
Ustavot, od koi pri~ini i ne go postavi pra{aweto za nivna soglasnost<br />
so ozna~enite ustavni odredbi.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e edna<br />
od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
So ~l. 30 st. 1 od Ustavot se garantira pravoto na sopstvenost i<br />
nasleduvawe.<br />
Spored ~l. 31 od Ustavot stransko lice vo Republika Makedonija<br />
mo`e da steknuva pravo na sopstvenost pod uslovi utvrdeni so<br />
zakon.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava se ureduvaat<br />
pravoto na sopstvenost i drugite stvarni prava vo soglasnost so<br />
Ustavot.<br />
Spored ~l. 2 od Zakonot pravo na sopstvenost mo`at da steknuvaat<br />
site doma{ni i stranski fizi~ki i pravni lica, vklu~uvaj}i ja i<br />
dr`avata i edinicite na lokalnata samouprava, pod uslovi i na na~in<br />
predvideni so ovoj i drug zakon.<br />
So ~l. 4 od Zakonot e uredeno deka na stvar na koja postoi pravo<br />
na sopstvenost mo`e da se zasnovaat drugi stvarni prava, pod uslovi<br />
opredeleni so zakon.<br />
Spored ~l. 5 od Zakonot pravoto na sopstvenost i drugite stvarni<br />
prava se ostvaruvaat vrz osnova na slobodna dispozicija so nu`ni<br />
ograni~uvawa predvideni vo Ustavot i zakonite.<br />
So ~l. 7 od Zakonot e opredeleno deka steknuvaweto, za{titata<br />
i prestanokot na pravoto na sopstvenost i na drugite stvarni prava se<br />
ureduvaat so zakon.<br />
924
Spored ~l. 112 od Zakonot, pravoto na sopstvenost se steknuva<br />
spored zakon vrz osnova na pravna rabota i so nasleduvawe. Pravoto na<br />
sopstvenost se steknuva i so odluka na nadle`en organ, na na~in i pod<br />
uslovi opredeleni so zakon.<br />
Od analizata na ~l. 2 od Zakonot, i negoviot osporen del, proizleguva<br />
deka zakonodavecot go opredelil krugot na subjektite koi mo-<br />
`ata da steknuvaat pravo na sopstvenost vo Republika Makedonija,<br />
odnosno deka ovie subjekti mo`at da se steknata so toa pravo isklu~itelno<br />
pod uslovi i na na~in predvideni so ovoj i drug zakon.<br />
Vo konkretniot slu~aj, podnositelot na inicijativata povikuvaj}i<br />
se na ona {to e uredeno vo ~l. 1 od Zakonot i na ona {to e uredeno<br />
vo ~l. 257 od preodnite i zavr{ni odredbi na Zakonot, izvlekuva sopstven<br />
zaklu~ok deka celta na zakonodavecot bila pravoto na sopstvenost<br />
da se steknuva samo pod uslovi i na~in predvideni isklu~itelno<br />
so eden zakon, odnosno so Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni<br />
prava, a ne i so drug zakon, kako {to predviduval osporeniot zakonski<br />
del, pa ottuka kako sprotiven na principot na vladeeweto na<br />
pravoto osporeniot zakonski del nemo`el da postoi vo pravniot<br />
poredok.<br />
Od sodr`inata na ~lenot 1 od Zakonot proizleguva deka ovoj<br />
zakon go ureduva pravoto na sopstvenost i drugite stvarni prava vo soglasnost<br />
so Ustavot. Ovaa odredba koja vsu{nost ima deklaratoren<br />
karakter, proklamira deka ovoj zakon ureduvaweto na pravoto na sopstvenost<br />
i drugite stvarni prava go vr{i vo soglasnost so Ustavot,<br />
odnosno vo soglasnost so temelnata vrednost na ustavniot poredok<br />
koja se odnesuva na pravnata za{tita na sopstvenosta, ustavnata garancija<br />
na pravoto na sopstvenost i pravoto na nasleduvawe, na~eloto na<br />
zabrana na odzemawe ili ograni~uvawe na sopstvenosta i pravata koi<br />
od nea proizleguvaat, osven vo slu~aj koga se raboti za javen interes<br />
utvrden so zakon, kako i vo soglasnost so ustavnata garancija za steknuvawe<br />
na pravo na sopstvenost od strana na stransko lice vo Republika<br />
Makedonija pod uslovi utvrdeni so zakon. Zna~i stanuva zbor za<br />
toa deka ureduvaweto na pravoto na sopstvenost e vo soglasnost so<br />
Ustavot, a ne zna~i deka pravoto na sopstvenost mo`e da se stekne isklu~ivo<br />
so ovoj zakon vo soglasnost so Ustavot, a ne i so drug. Ova od<br />
pri~ini {to reguliraweto na stvarno-pravnite odnosi ne e ograni~eno<br />
samo na Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava, tuku samiot<br />
zakon, dava mo`nost tie da bidat regulirani i so drug zakon, na {to<br />
vpro~em upatuva i ~l. 112 od Zakonot, koj opredeluva deka pravoto na<br />
sopstvenost se steknuva spored zakon vrz osnova na pravna rabota i so<br />
nasleduvawe, kako i deka pravoto na sopstvenost se steknuva i so<br />
odluka na nadle`en organ, na na~in i pod uslovi opredeleni so zakon.<br />
So ogled na toa, Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava e lex<br />
generalis, no ostava mo`nost uslovite i na~inot na steknuvaweto na<br />
925
pravoto na sopstvenost za poedini vidovi stvari, so ogled na nivnata<br />
specifika, da bidat uredeni so drugi zakoni kako lex specialis.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto, smetame deka vo konkretniot slu~aj,<br />
ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta na ~l. 2 od<br />
Zakonot vo delot: "i drug zakon," so odredbite na Ustavot, poradi {to<br />
s e p re d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 2 vo delot: "i drug" od Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni<br />
prava ("SV RM," br. 18/2001, 92/2008, 139/2009, 35/2010).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 14 septemvri 2011<br />
godina, donese<br />
926<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 2 vo delot: “i drug” od Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni<br />
prava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 18/2001, 92/<br />
2008, 139/2009 i 35/2010).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na delot od odredbata od Zakonot, ozna~en vo to-<br />
~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite od inicijativata, osporeniot zakonski del ne<br />
trebal da postoi bidej}i ~lenot 1 od Zakonot za sopstvenost i drugi<br />
stvarni prava, opredeluval deka so ovoj zakon se ureduvaat pravoto na<br />
sopstvenost i drugite stvarni prava vo soglasnost so Ustavot, {to zna-<br />
~elo ne i so drugi zakoni. Podnositelot na inicijativata povikuvaj}i<br />
se na predonata i zavr{na odredba od ~lenot 257 od Zakonot, spored<br />
koja so denot na otpo~nuvaweto so primena na ovoj zakon prestanale da<br />
va`at odredbi od pove}e zakoni, izvlekuva zaklu~ok deka celta na zakonodavecot<br />
bila pravoto na sopstvenost da se steknuva samo pod uslovi<br />
i na na~in predvideni so ovoj zakon, a ne i so drugi zakoni, kako<br />
{to bilo predvideno so osporeniot zakonski del. Od ovie pri~ini podnositelot<br />
smeta deka osporeniot zakonski del "i drug zakon" ne bil<br />
vo soglasnost so ~lenot 8 stav 1 alineite 1, 3 i 6, ~lenot 30 i ~lenot 51<br />
od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~lenot 2 od Zakonot i<br />
negoviot osporen del, pravo na sopstvenost mo`at da steknuvaat site<br />
doma{ni i stranski fizi~ki i pravni lica, vklu~uvaj}i ja i dr`avata
i edinicite na lokalnata samouprava, pod uslovi i na na~in predvideni<br />
so ovoj i drug zakon. So inicijativata se osporuva delot od zakonskata<br />
odredba “i drug”.<br />
4. Spored ~lenot 8 stav 1 alinejata 3 od Ustavot, vladeeweto na<br />
pravoto e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
So ~lenot 30 stav 1 od Ustavot se garantira pravoto na sopstvenost<br />
i nasleduvawe.<br />
Spored ~lenot 31 od Ustavot stransko lice vo Republika Makedonija<br />
mo`e da steknuva pravo na sopstvenost pod uslovi utvrdeni so<br />
zakon.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Zakonot za sopstvenost i drugi stvarni prava se ureduvaat<br />
pravoto na sopstvenost i drugite stvarni prava vo soglasnost so Ustavot<br />
(~len 1 od Zakonot).<br />
Spored ~lenot 2 od Zakonot pravo na sopstvenost mo`at da steknuvaat<br />
site doma{ni i stranski fizi~ki i pravni lica, vklu~uvaj}i<br />
ja i dr`avata i edinicite na lokalnata samouprava, pod uslovi i na na-<br />
~in predvideni so ovoj i drug zakon.<br />
So ~lenot 4 od Zakonot e uredeno deka na stvar na koja postoi<br />
pravo na sopstvenost mo`e da se zasnovaat drugi stvarni prava, pod<br />
uslovi opredeleni so zakon.<br />
Spored ~lenot 5 od Zakonot pravoto na sopstvenost i drugite<br />
stvarni prava se ostvaruvaat vrz osnova na slobodna dispozicija so nu-<br />
`ni ograni~uvawa predvideni vo Ustavot i zakonite.<br />
So ~lenot 7 od Zakonot e opredeleno deka steknuvaweto, za{titata<br />
i prestanokot na pravoto na sopstvenost i na drugite stvarni<br />
prava se ureduvaat so zakon.<br />
Spored ~lenot 112 od Zakonot, pravoto na sopstvenost se steknuva<br />
spored zakon vrz osnova na pravna rabota i so nasleduvawe. Pravoto<br />
na sopstvenost se steknuva i so odluka na nadle`en organ, na na-<br />
~in i pod uslovi opredeleni so zakon.<br />
Od analizata na ~lenot 2 od Zakonot, i negoviot osporen del,<br />
proizleguva deka zakonodavecot go opredelil krugot na subjektite koi<br />
mo`ata da steknuvaat pravo na sopstvenost vo Republika Makedonija,<br />
odnosno deka ovie subjekti mo`at da se steknata so toa pravo isklu-<br />
~itelno pod uslovi i na na~in predvideni so ovoj i drug zakon.<br />
Vo konkretniot slu~aj, podnositelot na inicijativata povikuvaj}i<br />
se na ona {to e uredeno vo ~lenot 1 od Zakonot i na ona {to e<br />
uredeno vo ~lenot 257 od preodnite i zavr{ni odredbi na Zakonot,<br />
izvlekuva sopstven zaklu~ok deka celta na zakonodavecot bila pravoto<br />
na sopstvenost da se steknuva samo pod uslovi i na~in predvideni<br />
isklu~itelno so eden zakon, odnosno so Zakonot za sopstvenost i drugi<br />
927
stvarni prava, a ne i so drug zakon, kako {to predviduval osporeniot<br />
zakonski del, pa ottuka kako sprotiven na principot na vladeeweto na<br />
pravoto osporeniot zakonski del nemo`el da postoi vo pravniot poredok.<br />
Od sodr`inata na ~lenot 1 od Zakonot proizleguva deka ovoj zakon<br />
go ureduva pravoto na sopstvenost i drugite stvarni prava vo soglasnost<br />
so Ustavot. Ovaa odredba koja vsu{nost ima deklaratoren karakter,<br />
proklamira deka ovoj zakon ureduvaweto na pravoto na sopstvenost<br />
i drugite stvarni prava go vr{i vo soglasnost so Ustavot, odnosno<br />
vo soglasnost so temelnata vrednost na ustavniot poredok koja se<br />
odnesuva na pravnata za{tita na sopstvenosta, ustavnata garancija na<br />
pravoto na sopstvenost i pravoto na nasleduvawe, na~eloto na zabrana<br />
na odzemawe ili ograni~uvawe na sopstvenosta i pravata koi od nea<br />
proizleguvaat, osven vo slu~aj koga se raboti za javen interes utvrden<br />
so zakon, kako i vo soglasnost so ustavnata garancija za steknuvawe na<br />
pravo na sopstvenost od strana na stransko lice vo Republika Makedonija<br />
pod uslovi utvrdeni so zakon. Toa zna~i deka ureduvaweto na<br />
pravoto na sopstvenost na~elno treba da bide vo soglasnost so Ustavot,<br />
a ne deka pravoto na sopstvenost mo`e da se stekne isklu~ivo so<br />
ovoj zakon, a ne i so drug. Ova od pri~ini {to reguliraweto na stvarnopravnite<br />
odnosi ne e ograni~eno samo na Zakonot za sopstvenost i<br />
drugi stvarni prava, tuku samiot zakon dava mo`nost tie da bidat regulirani<br />
i so drug zakon, na {to vpro~em upatuva i ~lenot 112 od Zakonot,<br />
koj opredeluva deka pravoto na sopstvenost se steknuva spored<br />
zakon vrz osnova na pravna rabota i so nasleduvawe, kako i deka pravoto<br />
na sopstvenost se steknuva i so odluka na nadle`en organ, na na-<br />
~in i pod uslovi opredeleni so zakon. So ogled na toa, Zakonot za sopstvenost<br />
i drugi stvarni prava e lex generalis, no ostava mo`nost<br />
uslovite i na~inot na steknuvaweto na pravoto na sopstvenost za poedini<br />
vidovi stvari, so ogled na nivnata specifika, da bidat uredeni<br />
so drugi zakoni kako lex specialis.<br />
5. Trgnuvaj}i od pogore iznesenoto, Sudot oceni deka vo konkretniot<br />
slu~aj, ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na<br />
~lenot 2 od Zakonot vo delot: “i drug zakon”, so odredbite na Ustavot.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese, vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
928
73. U. br. 79/2011 (14. 09. 2011)<br />
Osporen akt<br />
- Re{enie za odobruvawe na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
za izgradba na TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani – Op{-<br />
tina Drugovo i opfat 2 – KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo, br. 16-2244/7<br />
od 23. 08. 2010 godina, doneseno od ministerot za transport i vrski, i<br />
- Re{enie za uslovi za planirawe na prostorot, br. 15-484/1 od<br />
15. 01. 2010 godina, doneseno od ministerot za `ivotna sredina i prostorno<br />
planirawe.<br />
Navodi vo inicijativata<br />
- Spored podnositelot na inicijativata, odobrenata dr`avna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija, so koja se vr{ela trajna prenamena<br />
na zemjodelsko zemji{te od prva katastarska klasa vo grade`no<br />
zemji{te, zaradi izgradba na tehnolo{ki industriska razvojna zona<br />
(TIRZ) Ki~evo, bila sprotivna na temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija, i toa na ~l. 8 od Ustavot, koj predviduva<br />
ureduvawe i humanizacija na prostorot i za{tita i unapreduvawe<br />
na `ivotnata sredina i na prirodata i na ~l. 56 od Ustavot, spored<br />
koj site prirodni bogatstva na Republikata u`ivaat posebna za{-<br />
tita.<br />
Vo inicijativata se naveduva deka so navedenata prenamena na<br />
zemjodelskoto zemji{te vo grade`no zemji{te, se doveduvalo vo pra-<br />
{awe opstojuvaweto na Zemjodelskiot kombinat "Ki~evo" Ki~evo, koj<br />
imal dogovor za koristewe pod zakup na navedenoto zemjodelsko zemji-<br />
{te za period od 30 godini, a so toa se ukinuvale 120 rabotni mesta, vo<br />
situacija koga vo op{tinite Ki~evo i Drugovo imalo zemji{te vo<br />
dr`avna sopstvenost od poniska bonitetna klasa koe mo`elo da bide<br />
prenameneto vo grade`no zemji{te bez posledici. So osporenata prenamena<br />
na zemjodelskoto zemji{te se povreduvale i ~lenovite 48-50 od<br />
Zakonot za zemjodelsko zemji{te, bez da se vodi smetka za op{tiot<br />
interes, dohodovnosta i prinosite od zemji{teto od prva katastarska<br />
klasa i drugite klasi. Vo ovaa smisla, se uka`uva deka Ministerstvoto<br />
za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo so svoj akt go izvestilo<br />
Ministerstvoto za transport i vrski deka zemjodelskoto zemji-<br />
{te vo m.v. Bu~alo i m.v. Centrala bilo so visok bonitet i visoki proizvodstveni<br />
potencijali od prva katastarska klasa i urbanisti~koto<br />
929
planirawe na TIRZ bilo sprotivno na ~len 8 to~ka 2 od Pravilnikot<br />
za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe i deka Ministerstvoto<br />
ne se soglasuva da se dade soglasnost za trajna prenamena na<br />
zemjodelsko vo grade`no zemji{te. I pokraj ova izvestuvawe, kako {to<br />
se naveduva vo inicijativata, Ministerstvoto za transport i vrski<br />
prodol`ilo so svoite aktivnosti za izgradba na TIRZ.<br />
Ponatamu, vo inicijativata se naveduva deka Vladata na Republika<br />
Makedonija imala doneseno odluka za formirawe na tehnolo-<br />
{ki industriska razvojna zona (TIRZ) na teritorijata na Op{tina<br />
Ki~evo, a ne i za Op{tina Drugovo, no i pokraj toa, so navedenata dr`avna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija so Opfat 1 planirana bila<br />
industriska zona vo ovaa op{tina.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede<br />
inicijativa za ocenuvawe na ustavnosta na osporenite re{enija i da gi<br />
poni{ti ili ukine.<br />
930<br />
Sodr`ina na osporenite akti<br />
1. Re{enie za odobruvawe na Dr`avna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija:<br />
Ministerot za transport i vrski, re{avja}i po baraweto na<br />
investitorot Direkcija za tehnolo{ki industriski razvojni zoni –<br />
Skopje, soglasno Godi{na programa za finansirawe na izrabotka na<br />
urbanisti~ki planovi vo Republika Makedonija vo 2009 godina ("SV<br />
RM," br. 3/2009), a vrz osnova na ~l. 50 st. 7 od Zakonot za prostorno i<br />
urbanisti~ko planirawe ("SVRM," br. 51/2005, 137/2007 i 91/2009) i ~l.<br />
205 st. 1 od Zakonot za op{tata upravna postapka ("SV RM," br. 38/<br />
2005), donel Re{enie br. 16-2244/7 od 23. 08. 2010 godina, so koe, vo t. 1<br />
se odobruva Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani – Op{tina Drugovo i opfat 2 –<br />
KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo.<br />
Spored t. 2 na Re{enieto, sostaven del na ova re{enie e Dr`avnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija so teh.br. N 7509 od april<br />
2010 godina, izrabotena od Agencijata za planirawe na prostorot –<br />
Skopje.<br />
Re{enieto stanalo pravosilno na 10.09.2010 godina.<br />
2. Re{enie za uslovi za planirawe na prostorot<br />
Ministerot za `ivotna sredina i prostorno planirawe, postapuvaj}i<br />
po baraweto na investitorot Direkcija za tehnolo{ki industriski<br />
razvojni zoni, vrz osnova na ~l. 205 st. 1 od Zakonot za op{ta<br />
upravna postapka ("SV RM," br. 38/2005), a vo vrska so ~l. 4 st. 3 od<br />
Zakonot za sproveduvawe na Prostorniot plan na Republika Makedo-
nija ("SV RM," 39/2004), donel Re{enie za uslovi za planirawe na<br />
prostorot, br. 15-484/1 od 15. 01. 2010 godina.<br />
So t. 1 na ova re{enie, na Direkcija za tehnolo{ki industriski<br />
razvojni zoni se izdavaat Uslovi za planirawe na prostorot za<br />
izrabotka na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ "Ki~evo" opfat 1- KO Srbjani – op{tina Drugovo i<br />
opfat 2 – KO Ki~evo - op{tina Ki~evo.<br />
Spored t. 2 na ova re{enie, uslovite za planirawe na prostorot<br />
od t. 1 na Re{enieto, izraboteni od Agencijata za planirawe na prostorot<br />
so teh.br. 17709 se sostaven del na Re{enieto.<br />
Spored t. 3 od Re{enieto, navedenite uslovi za planirawe na<br />
prostorot sodr`at op{ti i posebni odredbi, nasoki i re{enija i zaklu~ni<br />
sogleduvawa so obvrzuva~ka aktivnost od planskata dokumentacija<br />
od povisoko nivo i grafi~ki prilozi koi pretstavuvaat izvod od<br />
Prostorniot plan na Republika Makedonija.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
182/2010 ja otfrli inicijativata za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na zakonitosta na Odlukata za utvrduvawe potreba od izrabotuvawe<br />
na Lokalna Urbanisti~ka Planska dokumentacija za izgradba na<br />
xamija so namena B 5 na KP br. 2297 m.v. Sredno pole KO La`ec op{-<br />
tina Bitola, donesena od Sovetot na Op{tina Bitola, br. 07-1724/09<br />
od 31. 08. 2010 godina ("SV RM," op{tina Bitola“ br. 10 od 03. 09. 2010<br />
godina).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: So osporenata odluka se zapo~nuva<br />
postapka za donesuvawe lokalna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
za izgradba na xamija so namena V5 na KP br. 2297 m.v. Sredno<br />
pole KO La`ec op{tina Bitola, koja postapka treba da zavr{i so donesuvawe<br />
re{enie od strana na gradona~alnikot so koe se odobruva lokalnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija.<br />
So ogled deka soglasno ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud e nadle`en<br />
da odlu~uva za ustavnosta na zakonite i za ustavnosta i zakonitosta<br />
na propisite i op{tite akti koga tie }e bidat doneseni od nadle`nite<br />
organi, a ne i vo fazata na nivnoto podgotvuvawe, a so<br />
osporenata odluka samo se zapo~nuva postapkata za donesuvawe lokalna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija i seu{te nema re{enie za<br />
odobruvawe na lokalnata planska dokumentacija kako akt koj mo`e da<br />
bide predmet na ustavnosudska ocenka, Sudot oceni deka se ispolneti<br />
uslovite od ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija za otfrlawe na inicijativata.<br />
931
Sporno pravno pra{awe<br />
- dali Re{enieto za odobruvawe na Dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija za izgradba na TIRZ Ki~evo - op{tina Ki~evo, e<br />
doneseno vo soglasnost so Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe,<br />
odnosno dali e obezbedena potrebnata soglasnost za trajna<br />
prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te, kako zakonski uslov<br />
za odobruvawe na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 3 i 10 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
i ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{tita i ureduvawe<br />
na `ivotnata sredina i na prirodata se temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 51 st. 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Spored ~l. 56 st. 1 od Ustavot, site prirodni bogatstva na Republikata,<br />
rastitelniot i `ivotinskiot svet, dobrata vo op{ta upotreba,<br />
kako i predmetite i objektite od osobeno kulturno i istorisko<br />
zna~ewe opredeleni so zakon se dobra od op{t interes za Republikata<br />
i u`ivaat posebna za{tita.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe<br />
("SV RM," br. 51/2005, 137/2007 i 91/2009), so ovoj zakon se ureduvaat<br />
uslovite i na~inot na sistemot na prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe, vidovite i sodr`inata na planovite, izrabotuvaweto i postapkata<br />
za donesuvawe na planovite, sproveduvaweto na planovite i<br />
sledeweto na realizacijata na planovite, nadzorot i drugi pra{awa<br />
od oblasta na prostornoto i urbanisti~koto planirawe.<br />
Spored ~l. 5 al. 5 na ovoj zakon, dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija e planska dokumentacija so koja mo`e da se vr{i ureduvawe<br />
i koristewe na prostorot so opredeluvawe na grade`na parcela<br />
vo i von planskiot opfat, kako i ureduvawe i koristewe na prostorot<br />
vo ramkite na formirana grade`na parcela, za gradbi utvrdeni so zakon<br />
kako gradbi od prva i vtora kategorija. Spored al. 18 na istiot<br />
~len, uslovi za planirawe na prostorot se izvod od prostorniot plan<br />
vo koj se navedeni pobliskite uslovi za izrabotka na planovite od ponisko<br />
nivo, spored al. 19 na istiot ~len, izvod od Prostorniot plan na<br />
Republika Makedonija e kopija od grafi~kiot del na Prostorniot<br />
plan na Republika Makedonija, koj se odnesuva na del od teritorijata<br />
na Republika Makedonija i prepis na pobliskite uslovi za planirawe<br />
na prostorot zaradi izrabotka na urbanisti~ki planovi, dr`avna i lokalna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija.<br />
932
Spored ~l. 15 st. 2 na ovoj zakon, za izgotvuvawe na dr`avna i<br />
lokalna urbanisti~ka planska dokumentacija so koi se ureduva koristewe<br />
na prostorot von planskite opfati, investitorot e dol`en da<br />
pobara uslovi za planirawe na prostorot od organot na dr`avnata<br />
uprava, nadle`en za rabotite od oblasta na prostornoto planirawe.<br />
So baraweto investitorot e dol`en da dostavi:<br />
- grafi~ki prilog so granica na proektniot zafat, iscrtan na<br />
topografska karta;<br />
- grafi~ki prilog so plan na namena na povr{ini,<br />
- tekstualen prilog so proektna programa i<br />
- izvestuvawe od edinicata na lokalnata samouprava na ~ie podra~je<br />
e proektniot zafat deka predlo`eniot zafat ne e vo sostav na<br />
planski opfat na va`e~ki urbanisti~ki plan ili na urbanisti~ki<br />
plan vo postapka na donesuvawe.<br />
Spored st. 6 na istiot ~len, vo slu~aite od st. 1 i 2 na ovoj ~len<br />
donesuva~ot na planot e dol`en da pobara soglasnost za trajna prenamena<br />
na zemjodelskoto zemji{te od organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za vr{ewe na rabotite od oblasta na zemjodelstvoto. Dokolku<br />
vo rok od osum dena po podnesuvaweto na baraweto nadle`niot organ<br />
ne odgovori po baraweto za soglasnost, }e se smeta deka e dadena soglasnost.<br />
Soglasno ~l. 15-a st. 1 od Zakonot, urbanisti~kite planovi od<br />
~l. 7 t. 2 na ovoj zakon, dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
i lokalnata urbanisti~ka planska dokumentacija se izrabotuvaat vrz<br />
osnova na planska programa so koja se utvrduva granicata i sodr`inata<br />
na planskiot opfat. Planskata programa se sostoi od tekstualen i<br />
grafi~ki del.<br />
Spored st. 3 na ovoj ~len, planskata programa za izrabotka na<br />
urbanisti~kite planovi od ~l. 11-a na ovoj zakon i za dr`avnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija ja izrabotuva organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe na<br />
prostorot.<br />
Soglasno ~l. 16 st. 2 od Zakonot, zaradi pottiknuvawe i zabrzuvawe<br />
na procesot na ureduvawe na prostorot preku izrabotuvawe na<br />
urbanisti~ki planovi od ~l. 7 t. 2 na ovoj zakon, Vladata na Republika<br />
Makedonija donesuva godi{na programa za izrabotuvawe na urbanisti~kite<br />
planovi od ~l. 7 t. 2 i 11-a na ovoj zakon i dr`avnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija, na predlog na organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvawe na<br />
prostorot, vrz osnova na dostaveni predlozi od op{tinite, op{tinite<br />
na gradot Skopje i gradot Skopje.<br />
Spored ~l. 31 st. 1 od Zakonot, pri izrabotuvawe na planovite<br />
od ~l. 7 t. 2, arhitektonsko urbanisti~kiot proekt i dr`avna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija i lokalna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
zadol`itelno se primenuvaat standardi i normativi za urba-<br />
933
nisti~ko planirawe, so koi se ureduvaat osnovite za racionalno planirawe,<br />
ureduvawe i koristewe na prostorot, zaradi sozdavawe na<br />
uslovi za humano `iveewe i rabota na gra|anite.<br />
Soglasno st. 2 na istiot ~len, ministerot koj rakovodi so organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta<br />
na ureduvawe na prostorot formira komisija koja se sostoi od najmalku<br />
pet ~lena od koi eden nau~en rabotnik od oblasta na urbanisti~koto<br />
planirawe, eden arhitekt so ovlastuvawe za izrabotka na urbanisti~ki<br />
planovi i trojca stru~ni rabotnici od oblasta na urbanisti~koto<br />
planirawe. Komisijata gi izrabotuva standardite i normativite<br />
od st. 1 na ovoj ~len i dava predlog do ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto na prostorot za odobruvawe na dr`avnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija.<br />
Spored ~l. 34 od Zakonot, zaradi efikasno sproveduvawe na politikata<br />
na planirawe i ureduvawe na prostorot na Republikata se<br />
osnova Agencija za planirawe na prostorot (vo natamo{niot tekst:<br />
Agencija).<br />
Spored ~l. 35 al. 2 na Zakonot, Agencijata izrabotuva urbanisti~ki<br />
planovi i dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija od programite<br />
na Vladata na Republika Makedonija od ~l. 16 na ovoj zakon.<br />
Soglasno ~l. 50 st. 1 od Zakonot, so dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija mo`e da se vr{i ureduvawe i koristewe na prostorot<br />
so opredeluvawe na grade`na parcela vo i von planskiot opfat,<br />
kako i ureduvawe i koristewe na prostorot vo ramkite na formirana<br />
grade`na parcela, za gradbi utvrdeni so zakon kako gradbi od prva i<br />
vtora kategorija, a zaradi realizacija na investiciski proekti od zna-<br />
~ewe za Republikata.<br />
Spored st. 4 na istiot ~len, po isklu~ok od st. 1 na ovoj ~len za<br />
tehnolo{kite industriski razvojni zoni, so dr`avna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija mo`e da se ureduva koristewe na prostorot, so<br />
opredeluvawe na grade`ni parceli vo ramkite na zonata.<br />
Soglasno st. 5 na ovoj ~len, Dr`avnata urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija ja izrabotuva ovlastenoto pravno lice od ~l. 18 na ovoj<br />
zakon. Spored st. 7 na istiot ~len, po izvr{enata stru~na revizija, ministerot<br />
koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en za<br />
vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto na prostorot so re{enie<br />
ja odobruva dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija na predlog<br />
na komisijata od ~l. 31 st. 2 na ovoj zakon.<br />
2. Vladata na Republika Makedonija na sednicata odr`ana na 2<br />
januari 2009 godina, vrz osnova na ~l. 16 st. 2 od Zakonot za prostorno<br />
i urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 51/2005 i 137/2007) donela Godi{na<br />
programa za finansirawe na izrabotka na urbanisti~ki planovi<br />
vo Republika Makedonija vo 2009 godina ("SV RM," br. 3/2009),<br />
kade kako urbanisti~ki planovi i urbanisti~ki proekti, kako plano-<br />
934
vi od zna~ewe na Republikata, ~ija izrabotka vo 2009 godina }e se finansira<br />
od Buxetot na Republika makedonija, vo t. 1.2 gi opredelila<br />
urbanisti~ki proekti za novi Tehnolo{ko razvojni industriski zoni,<br />
za koi opredelila da se potro{at 7.8000.000,00 denari.<br />
Vladata na Republika Makedonija, na istata sednica odr`ana<br />
na 2 januari 2009 godina, donela Odluka za davawe soglasnost na Godi{nata<br />
programa so finansiski plan na Direkcijata za tehnolo{ki<br />
industriski razvojni zoni za 2009 godina, a na sednicata odr`ana na 28<br />
juli 2009 godina, dala soglasnost na Programata za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Godi{nata programa so finansiski plan na Direkcijata za<br />
tehnolo{ki industriski razvojni zoni za 2009 godina, pri {to go zadol`ila<br />
direktorot na Direkcijata, za sednicata na Vladata {to }e se<br />
odr`i na 18 avgust 2009 godina, da dostavi akcionen plan, so investiciona<br />
programa vo vrska so izgradbata na tehnolo{kite razvojni zoni<br />
vo Ki~evo, Strumica, Kriva Palanka i Struga, so toa {to na~elen rok<br />
za po~etok na izgradba na ovie zoni da bide juli 2011 godina i so mo-<br />
`nost za negovo skratuvawe.<br />
Direkcijata za tehnolo{ki industriski razvojni zoni, so akt<br />
br. 07-1183/3 od 18. 12. 2009 godina, pobarala od Ministerstvoto za transport<br />
i vrski da ja odobri planskata programa za izrabotka na Dr`avnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija za TIRZ "KI^EVO" op{-<br />
tina Ki~evo (opfat 1 i opfat 2), na {to Ministerstvoto za transport<br />
i vrski, so akt 02-2297/1 od 02. 03. 2010 godina dostavilo izvestuvawe<br />
deka planskata programa prilo`ena kon baraweto e soglasna so ~len 5<br />
al. 7 i ~l. 15-a st. 1 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe,<br />
so uka`uvawe vo natamo{nata postapka za izrabotka na urbanisti-<br />
~ki plan granicata na planskiot opfat da se usoglasi so ~l. 7 od Pravilnikot<br />
za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe.<br />
Ministerot za `ivotna sredina i prostorno planirawe, po barawe<br />
na investitorot Direkcija za tehnolo{ki industriski razvojni<br />
zoni, vrz osnova na ~l. 4 st. 3 od Zakonot za sproveduvawe na Prostorniot<br />
plan na Republika Makedonija ("SV RM," br. 39/2004), donel<br />
Re{enie br. 15-484/1 od 15. 01. 2010 godina, so koe se izdavaat Uslovi za<br />
planirawe na prostorot za izrabotka na Dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija za izgradba na TIRZ "KI^EVO" – Opfat 1, KO<br />
Srbjani, op{tina Drugovo i Opfat 2, KO Ki~evo, Op{tina Ki~evo.<br />
Uslovite se izraboteni od Agencijata za planirawe na prostorot, so<br />
Teh. br. 17709 i se sostaven del na Re{enieto.<br />
Ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo, po<br />
barawe podneseno od Ministerstvoto za transport i vrski, donel Re-<br />
{enie br. 22-5646/2 od 03. 06. 2010 godina, za davawe soglasnost za trajna<br />
prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te za odobruvawe na<br />
Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba na TIRZ<br />
"KI^EVO" – Opfat 1, KO Srbjani, op{tina Drugovo i Opfat 2, KO<br />
Ki~evo, op{tina Ki~evo, vo vkupna povr{ina od 29ha 56 ari 01m 2 vrz<br />
935
osnova na Spisok na indikacii so numeri~ki podatoci izdaden od<br />
Dr`aven zavod za geodetski raboti Skopje, br. 09-13367/16 od 31. 08.<br />
2009 godina. Re{enieto e primeno vo Ministerstvoto za transport i<br />
vrski na 09. 08. 2010 godina, zavedeno pod broj 16-2244/6.<br />
Pritoa, za odbele`uvawe e deka Ministerstvoto za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo, do Ministerstvoto za transport i<br />
vrski, dostavilo izvestuvawe (so ist arhivski broj i datum kako prethodno<br />
navedenoto Re{enie za davawe soglasnost za trajna prenamena na<br />
zemjodelsko vo grade`no zemji{te, potpi{ano od istiot minister, koe<br />
vo Ministerstvoto za transport i vrski e primeno na 07. 06. 2010 godina,<br />
zavedeno pod broj 16-2244/5), vo koe vo vrska so baraweto za odobruvawe<br />
na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ "KI^EVO" – (Opfat 1 i Opfat 2) za dobivawe soglasnost za<br />
trajna prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te, uka`uva deka<br />
ne se soglasuva da se dade soglasnost za trajna prenamena na zemjodelskoto<br />
vo grade`no zemji{te i deka predlagaat za prodol`uvawe na natamo{nata<br />
postapka, da se iznajdat mo`nosti za pomestuvawe na opfatite<br />
1 i 2 za izgradba na TIRZ, odnosno da se iznajde drugo zemji{te<br />
koe }e bide usoglaseno so Pravilnikot za standardi i normativi za<br />
urbanisti~ko planirawe.<br />
Komisija za stru~na revizija, formirana od Ministerstvoto za<br />
transport i vrski, ima izvr{eno stru~na revizija na Dr`avnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija za TIRZ "KI^EVO" – (Opfat 1 i<br />
Opfat 2), br. 16-3048/2 od 25. 03. 2010 godina, a Agencijata za planirawe<br />
na prostorot ima izraboteno Izve{taj za postapuvawe po zabele-<br />
{kite od Izve{tajot od izvr{enata stru~na revizija, od april 2010<br />
godina.<br />
Ministerot za transport i vrski donel Re{enie br. 16-2244/7<br />
od 23. 08. 2010 godina so koe se odobruva Dr`avnata urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija za izgradba na TIRZ "KI^EVO" – Opfat 1, KO<br />
Srbjani, op{tina Drugovo i Opfat 2, KO Ki~evo, op{tina Ki~evo.<br />
Re{enieto stanalo pravosilno na 10. 09. 2010 godina.<br />
Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
so akt br. 22-3034/2 od 05. 04. 2011 godina, vo vrska so postapkata za realizacija<br />
na TIRZ Ki~evo, ja izvestilo Direkcijata za tehnolo{ko<br />
industriski razvojni zoni deka zemjodelskoto zemji{te za koe ima re-<br />
{enie za trajna prenamena e predmet na sklu~en Dogovor za dolgoro~en<br />
zakup od 17. 11. 1998 godina, kako i aneks kon osnovniot dogovor<br />
od 26. 07. 2005 godina. Direkcijata za tehnolo{ko industriski razvojni<br />
zoni, so svoj akt br. 03-270/4 od 29. 04. 2011 godina, go dostavila ova izvestuvawe<br />
do Ministerstvoto za transport i vrski - Sektor za ureduvawe<br />
na prostorot.<br />
Vladata na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana na 10.<br />
05. 2011 godina, ja razgledala Informacijata po barawe na ZK Ki~evo<br />
za dodeluvawe na druga lokacija za izgradba na TIRZ Ki~evo i usvoila<br />
936
zaklu~ok da se izvesti ZK Ki~evo deka, imaj}i predvid deka aktivnostite<br />
za formirawe na TIRZ Ki~evo se ve}e vo poodminata faza, ne<br />
postoi osnov za dodeluvawe na druga lokacija za izgradba na TIRZ<br />
Ki~evo (Izvadok od Nacrt - zapisnikot na Dvestetriesetivtorata sednica<br />
na Vladata na Republika Makedonija, odr`ana na 10. 05. 2011 godina,<br />
br. 51-2611/3 od 10. 05. 2011 godina).<br />
3. Od analizata na navedenata zakonska regulativa i dostavenata<br />
dokumentacija za donesuvawe na Re{enieto br. 16-2244/7 od 23. 08.<br />
2010 godina so koe se odobruva Dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
za izgradba na TIRZ "KI^EVO" – Opfat 1, KO Srbjani,<br />
op{tina Drugovo i Opfat 2, KO Ki~evo, op{tina Ki~evo, a vo korelacija<br />
so navodite vo inicijativata, smetame deka navedenoto re{enie<br />
e doneseno vo postapka koja e predvidena so Zakonot za prostorno i<br />
urbanisti~ko planirawe.<br />
Imeno, vo ovaa postapka, soglasno odredbite na Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe, se obezbedeni uslovi za planirawe<br />
na prostorot, izdadeni od Ministerstvoto za `ivotna sredina<br />
i prostorno planirawe, kako nadle`en organ na dr`avnata uprava za<br />
rabotite od oblasta na prostornoto planirawe, kako i obezbedena e<br />
soglasnost za trajna prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te<br />
za potrebite na konkretnata Tehnolo{ka industriska razvojna zona,<br />
dadena od Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
kako organ na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na zemjodelstvoto, kako neophodni fazi vo postapkata za<br />
donesuvawe Dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija, a koi posebno<br />
se osporuvaat so inicijativata.<br />
Faktot {to Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo<br />
dostavilo do Ministerstvoto za transport i vrski, izvestuvawe<br />
deka ne se soglasuva da se dade soglasnost za trajna prenamena<br />
na zemjodelskoto vo grade`no zemji{te i deka predlagaat za prodol`uvawe<br />
na natamo{nata postapka, da se iznajdat mo`nosti za pomestuvawe<br />
na opfatite 1 i 2 za izgradba na TIRZ, odnosno da se iznajde<br />
drugo zemji{te koe }e bide usoglaseno so Pravilnikot za standardi i<br />
normativi za urbanisti~ko planirawe, koe pra{awe kako klu~no posebno<br />
se istaknuva vo inicijativata, smetame deka ne vlijae na zakonitosta<br />
na postapkata za donesuvawe na Dr`avnata urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija. Ova od pri~ina {to i pokraj vakvoto uka`uvawe (vo<br />
dokumentacijata kon inicijativata e prilo`eno i uka`uvawe na Sektorot<br />
za registrirawe i upravuvawe so zemjodelsko zemji{te do kabinetot<br />
na ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo za<br />
osnovanosta na potrebata da se iznajde drugo zemji{te za prenamena),<br />
ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo sepak donel<br />
Re{enie so koe ja odobril prenamenata na zemji{teto, pa vo situacija<br />
koga re{enieto pretstavuva akt so pogolema pravna sila od izvestuvaweto,<br />
osnovano proizleguva deka Re{enieto, a ne izvestuvaweto, e<br />
937
zemeno vo predvid od Ministerstvoto za transport i vrski kako validen<br />
praven dokument po odnos na pra{aweto za prenamena na zemji{teto<br />
vo postapkata za donesuvawe Dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija.<br />
Pra{aweto, pak, za toa dali izvr{enata prenamena na zemji-<br />
{teto e vo soglasnost so Pravilnikot za standardi i normativi za<br />
urbanisti~ko planirawe, e vo nadle`nost na Ministerstvoto za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo, a ne na Ustavniot sud, koj edinstveno<br />
e nadle`en da ja ceni zakonitosta na postapkata za donesuvawe<br />
na re{enieto za odobruvawe na dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija,<br />
kako op{t praven akt, a nema nadle`nost za ocenuvawe na soglasnosta<br />
na eden podzakonski akt ( re{enie) vo odnos na drug podzakonski<br />
akt ( pravilnik).<br />
Postoeweto na dogovor za dolgoro~en zakup na zemjodelskoto<br />
zemji{te koe se prenamenuva vo grade`no zemji{te, e konkretno obligaciono<br />
pra{awe koe treba da se re{ava od nadle`nite organi vo postapkata<br />
za realizirawe na donesenata dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija i ne spa|a vo domenot na Ustavniot sud.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, smetame deka Re{enieto za odobruvawe<br />
na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba na<br />
TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani – op{tina Drugovo i opfat 2 – KO<br />
Ki~evo - op{tina Ki~evo, br. 16-2244/7 od 23. 08. 2010 godina, doneseno<br />
od ministerot za transport i vrski, e doneseno vo soglasnost so Zakonot<br />
za prostorno i urbanisti~ko planirawe, poradi {to ne mo`e da se<br />
prifati deka istoto ne e vo soglasnost so ~l. 8 i ~l. 56 od Ustavot.<br />
4. Soglasno ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
pome|u drugoto, odlu~uva za soglasnosta na zakonite so<br />
Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 70/1992), Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata<br />
ako ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Imaj}i predvid deka spored ~l. 5 al. 18 na Zakonot za prostorno<br />
i urbanisti~ko planirawe, uslovi za planirawe na prostorot se izvod<br />
od prostorniot plan vo koj se navedeni pobliskite uslovi za izrabotka<br />
na planovite od ponisko nivo, a spored ~l. 15 st. 2 na ovoj zakon, za<br />
izgotvuvawe na dr`avna i lokalna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
so koi se ureduva koristewe na prostorot von planskite opfati,<br />
investitorot e dol`en da pobara uslovi za planirawe na prostorot od<br />
organot na dr`avnata uprava, nadle`en za rabotite od oblasta na prostornoto<br />
planirawe, proizleguva deka Re{enieto za uslovi za planirawe<br />
na prostorot, br. 15-484/1 od 15. 01. 2010 godina, doneseno od ministerot<br />
za `ivotna sredina i prostorno planirawe, e del od dokumentacijata<br />
koja prethodi na donesuvaweto na re{enie so koe se odobruva<br />
Dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba na<br />
938
TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani – op{tina Drugovo i opfat 2 – KO<br />
Ki~evo - op{tina Ki~evo,<br />
So ogled deka soglasno ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud e nadle`en<br />
da odlu~uva za ustavnosta na zakonite i za ustavnosta i zakonitosta<br />
na propisite i op{tite akti koga tie }e bidat doneseni od nadle`nite<br />
organi, a ne i vo fazata na nivnoto podgotvuvawe, a osporenoto<br />
re{enie e izvod od Prostorniot plan na Republika Makedonija<br />
vo koj se navedeni pobliskite uslovi za izrabotka na Dr`avnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija za TIRZ Ki~evo i pretstavuva del<br />
od dokumentacijata potrebna za donesuvawe na navedenata dr`avna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija, smetame deka istoto ne pretstavuva<br />
akt koj podle`i na ustavnosudska ocenka i deka se ispolneti<br />
uslovite od ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija za otfrlawe na inicijativata vo ovoj del.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
Re{enieto za odobruvawe na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
za izgradba na TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani – op{tina<br />
Drugovo i opfat 2 – KO Ki~evo - op{tina Ki~evo, br. 16-2244/7 od 23.<br />
08. 2010 godina, doneseno od ministerot za transport i vrski.<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na Re{enieto za uslovi za planirawe na<br />
prostorot, br. 15-484/1 od 15.01.2010 godina, doneseno od ministerot za<br />
`ivotna sredina i prostorno planirawe.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 14<br />
septemvri 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
Re{enieto za odobruvawe na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
za izgradba na TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani - Op{tina<br />
Drugovo i opfat 2 - KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo, br. 16-2244/7 od 23.<br />
08. 2010 godina, doneseno od ministerot za transport i vrski.<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na Re{enieto za uslovi za planirawe na prostorot,<br />
br. 15-484/1 od 15. 01. 2010 godina, doneseno od ministerot za<br />
`ivotna sredina i prostorno planirawe<br />
939
3. Zemjodelskiot kombinat "Ki~evo" AD Ki~evo, na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na Re{enijata ozna~eni vo to~kata<br />
1 od ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, odobrenata dr`avna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija, so koja se vr{ela trajna prenamena<br />
na zemjodelsko zemji{te od prva katastarska klasa vo grade`no zemji{te,<br />
zaradi izgradba na tehnolo{ki industriska razvojna zona<br />
(TIRZ) Ki~evo, bila sprotivna na temelnite vrednosti na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija, i toa na ~len 8 od Ustavot, koj predviduva<br />
ureduvawe i humanizacija na prostorot i za{tita i unapreduvawe<br />
na `ivotnata sredina i na prirodata i na ~len 56 od Ustavot,<br />
spored koj site prirodni bogatstva na Republikata u`ivaat posebna<br />
za{tita.<br />
So navedenata prenamena na zemjodelskoto zemji{te vo grade-<br />
`no zemji{te, se doveduvalo vo pra{awe opstojuvaweto na Zemjodelskiot<br />
kombinat "Ki~evo" Ki~evo, koj imal dogovor za koristewe pod<br />
zakup na navedenoto zemjodelsko zemji{te za period od 30 godini, a so<br />
toa se ukinuvale 120 rabotni mesta, vo situacija koga vo op{tinite<br />
Ki~evo i Drugovo imalo zemji{te vo dr`avna sopstvenost od poniska<br />
bonitetna klasa koe mo`elo da bide prenameneto vo grade`no zemji-<br />
{te bez posledici. So osporenata prenamena na zemjodelskoto zemji-<br />
{te se povreduvale i ~lenovite 48-50 od Zakonot za zemjodelsko zemji{te,<br />
bez da se vodi smetka za op{tiot interes, dohodovnosta i prinosite<br />
od zemji{teto od prva katastarska klasa i drugite klasi. Vo ovaa<br />
smisla, se uka`uva deka Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i<br />
vodostopanstvo so svoj akt go izvestilo Ministerstvoto za transport<br />
i vrski deka zemjodelskoto zemji{te vo m.v. Bu~alo i m.v. Centrala<br />
bilo so visok bonitet i visoki proizvodstveni potencijali od prva<br />
katastarska klasa i urbanisti~koto planirawe na TIRZ bilo sprotivno<br />
na ~len 8 to~ka 2 od Pravilnikot za standardi i normativi za<br />
urbanisti~ko planirawe i deka Ministerstvoto ne se soglasuva da se<br />
dade soglasnost za trajna prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te.<br />
I pokraj ova izvestuvawe, kako {to se naveduva vo inicijativata,<br />
Ministerstvoto za transport i vrski prodol`ilo so svoite aktivnosti<br />
za izgradba na TIRZ.<br />
Ponatamu, vo inicijativata se naveduva deka Vladata na Republika<br />
Makedonija imala doneseno odluka za formirawe na tehnolo{ki<br />
industriska razvojna zona (TIRZ) na teritorijata na Op{tina Ki-<br />
~evo, a ne i za Op{tina Drugovo, no i pokraj toa, so navedenata dr`avna<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija so Opfat 1 planirana bila<br />
industriska zona vo ovaa op{tina.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede<br />
inicijativa za ocenuvawe na ustavnosta na osporenite re{enija i da gi<br />
poni{ti ili ukine.<br />
940
4. Sudot na sednicata utvrdi deka ministerot za transport i<br />
vrski, re{avja}i po baraweto na investitorot Direkcija za tehnolo{-<br />
ki industriski razvojni zoni - Skopje, soglasno Godi{na programa za<br />
finansirawe na izrabotka na urbanisti~ki planovi vo Republika Makedonija<br />
vo 2009 godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 3/2009), a vrz osnova na ~len 50 stav 7 od Zakonot za prostorno i<br />
urbanisti~ko planirawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
br. 51/2005, 137/2007 i 91/2009) i ~len 205 stav 1 od Zakonot za op{tata<br />
upravna postapka ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija", br. 38/<br />
2005), donel Re{enie br. 16-2244/7 od 23. 08. 2010 godina, so koe, vo to~kata<br />
1 se odobruva Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za<br />
izgradba na TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani - Op{tina Drugovo i<br />
opfat 2 - KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo. Spored to~ka 2 na Re{enieto,<br />
sostaven del na ova re{enie e Dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
so teh. br. N 7509 od april 2010 godina, izrabotena od Agencijata<br />
za planirawe na prostorot - Skopje.<br />
Sudot, isto taka, utvrdi deka mnisterot za `ivotna sredina i<br />
prostorno planirawe, postapuvaj}i po baraweto na investitorot Direkcija<br />
za tehnolo{ki industriski razvojni zoni, vrz osnova na ~len<br />
205 stav 1 od Zakonot za op{ta upravna postapka ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 38/2005), a vo vrska so ~len 4 stav 3 od Zakonot<br />
za sproveduvawe na Prostorniot plan na Republika Makedonija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 39/2004), donel Re{enie<br />
za uslovi za planirawe na prostorot, br. 15-484/1 od 15. 01. 2010 godina.<br />
So to~ka 1 na ova re{enie, na Direkcija za tehnolo{ki industriski<br />
razvojni zoni se izdavaat Uslovi za planirawe na prostorot za<br />
izrabotka na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ „Ki~evo“ opfat 1- KO Srbjani - Op{tina Drugovo i<br />
opfat 2 - KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo. Spored to~ka 2 na ova re{enie,<br />
uslovite za planirawe na prostorot od to~ka 1 na Re{enieto,<br />
izraboteni od Agencijata za planirawe na prostorot so teh. br. 17709<br />
se sostaven del na Re{enieto. Spored to~ka 3 od Re{enieto, navedenite<br />
uslovi za planirawe na prostorot sodr`at op{ti i posebni odredbi,<br />
nasoki i re{enija i zaklu~ni sogleduvawa so obvrzuva~ka aktivnost<br />
od planskata dokumentacija od povisoko nivo i grafi~ki prilozi<br />
koi pretstavuvaat izvod od Prostorniot plan na Republika Makedonija.<br />
5. Soglasno ~len 8 stav 1 alineite 3 i 10 od Ustavot, vladeeweto<br />
na pravoto i ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{titata i<br />
ureduvaweto na `ivotnata sredina i na prirodata se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 51 stav 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
941
Spored ~len 56 stav 1 od Ustavot, site prirodni bogatstva na<br />
Republikata, rastitelniot i `ivotinskiot svet, dobrata vo op{ta<br />
upotreba, kako i predmetite i objektite od osobeno kulturno i istorisko<br />
zna~ewe opredeleni so zakon se dobra od op{t interes za Republikata<br />
i u`ivaat posebna za{tita.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 51/2005, 137/<br />
2007 i 91/2009), koj bil vo sila vo vreme na donesuvaweto na osporenite<br />
re{enija, so ovoj zakon se ureduvaat uslovite i na~inot na sistemot na<br />
prostornoto i urbanisti~koto planirawe, vidovite i sodr`inata na<br />
planovite, izrabotuvaweto i postapkata za donesuvawe na planovite,<br />
sproveduvaweto na planovite i sledeweto na realizacijata na planovite,<br />
nadzorot i drugi pra{awa od oblasta na prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe.<br />
Spored ~len 5 alineja 5 od ovoj zakon, dr`avna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija e planska dokumentacija so koja mo`e da se<br />
vr{i ureduvawe i koristewe na prostorot so opredeluvawe na grade`na<br />
parcela vo i von planskiot opfat, kako i ureduvawe i koristewe na<br />
prostorot vo ramkite na formirana grade`na parcela, za gradbi utvrdeni<br />
so zakon kako gradbi od prva i vtora kategorija. Spored alineja<br />
18 na istiot ~len, uslovi za planirawe na prostorot se izvod od prostorniot<br />
plan vo koj se navedeni pobliskite uslovi za izrabotka na<br />
planovite od ponisko nivo, spored alineja 19 na istiot ~len, izvod od<br />
Prostorniot plan na Republika Makedonija e kopija od grafi~kiot<br />
del na Prostorniot plan na Republika Makedonija, koj se odnesuva na<br />
del od teritorijata na Republika Makedonija i prepis na pobliskite<br />
uslovi za planirawe na prostorot zaradi izrabotka na urbanisti~ki<br />
planovi, dr`avna i lokalna urbanisti~ka planska dokumentacija.<br />
Spored ~len 15 stav 2 na ovoj zakon, za izgotvuvawe na dr`avna<br />
i lokalna urbanisti~ka planska dokumentacija so koi se ureduva koristewe<br />
na prostorot von planskite opfati, investitorot e dol`en da<br />
pobara uslovi za planirawe na prostorot od organot na dr`avnata<br />
uprava, nadle`en za rabotite od oblasta na prostornoto planirawe.<br />
So baraweto investitorot e dol`en da dostavi:<br />
- grafi~ki prilog so granica na proektniot zafat, iscrtan na<br />
topografska karta;<br />
- grafi~ki prilog so plan na namena na povr{ini,<br />
- tekstualen prilog so proektna programa i<br />
- izvestuvawe od edinicata na lokalnata samouprava na ~ie podra~je<br />
e proektniot zafat deka predlo`eniot zafat ne e vo sostav na<br />
planski opfat na va`e~ki urbanisti~ki plan ili na urbanisti~ki<br />
plan vo postapka na donesuvawe.<br />
Spored stav 6 na istiot ~len, vo slu~aite od stavovite 1 i 2 na<br />
ovoj ~len donesuva~ot na planot e dol`en da pobara soglasnost za trajna<br />
prenamena na zemjodelskoto zemji{te od organot na dr`avnata<br />
942
uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na zemjodelstvoto.<br />
Dokolku vo rok od osum dena po podnesuvaweto na baraweto nadle-<br />
`niot organ ne odgovori po baraweto za soglasnost, }e se smeta deka e<br />
dadena soglasnost.<br />
Soglasno ~len 15-a stav 1 od Zakonot, urbanisti~kite planovi<br />
od ~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon, dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
i lokalnata urbanisti~ka planska dokumentacija se izrabotuvaat<br />
vrz osnova na planska programa so koja se utvrduva granicata<br />
i sodr`inata na planskiot opfat. Planskata programa se sostoi od<br />
tekstualen i grafi~ki del. Spored stav 3 na ovoj ~len, planskata programa<br />
za izrabotka na urbanisti~kite planovi od ~lenot 11-a na ovoj<br />
zakon i za dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija ja izrabotuva<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od<br />
oblasta na ureduvawe na prostorot.<br />
Soglasno ~len 16 stav 2 od Zakonot, zaradi pottiknuvawe i zabrzuvawe<br />
na procesot na ureduvawe na prostorot preku izrabotuvawe<br />
na urbanisti~ki planovi od ~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon, Vladata na<br />
Republika Makedonija donesuva godi{na programa za izrabotuvawe na<br />
urbanisti~kite planovi od ~lenovite 7 to~ka 2 i 11-a na ovoj zakon i<br />
dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija, na predlog na organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na<br />
ureduvawe na prostorot, vrz osnova na dostaveni predlozi od op{-<br />
tinite, op{tinite na gradot Skopje i gradot Skopje.<br />
Spored ~len 31 stav 1 od Zakonot, pri izrabotuvawe na<br />
planovite od ~lenot 7 to~ka 2, arhitektonsko urbanisti~ki proekt i<br />
dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija i lokalna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija zadol`itelno se primenuvaat standardi i normativi<br />
za urbanisti~ko planirawe, so koi se ureduvaat osnovite za racionalno<br />
planirawe, ureduvawe i koristewe na prostorot, zaradi sozdavawe<br />
na uslovi za humano `iveewe i rabota na gra|anite.<br />
Soglasno stav 2 na istiot ~len, ministerot koj rakovodi so<br />
organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta<br />
na ureduvawe na prostorot formira komisija koja se sostoi od najmalku<br />
pet ~lena od koi eden nau~en rabotnik od oblasta na urbanisti~koto<br />
planirawe, eden arhitekt so ovlastuvawe za izrabotka na<br />
urbanisti~ki planovi i trojca stru~ni rabotnici od oblasta na urbanisti~koto<br />
planirawe. Komisijata gi izrabotuva standardite i normativite<br />
od stavot 1 na ovoj ~len i dava predlog do ministerot koj rakovodi<br />
so organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot za odobruvawe na dr`avnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija.<br />
Spored ~len 34 od Zakonot, zaradi efikasno sproveduvawe na<br />
politikata na planirawe i ureduvawe na prostorot na Republikata se<br />
osnova Agencija za planirawe na prostorot (vo natamo{niot tekst :<br />
Agencija).<br />
943
Spored ~len 35 alineja 2 na Zakonot, Agencijata izrabotuva<br />
urbanisti~ki planovi i dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
od programite na Vladata na Republika Makedonija od ~lenot 16 na<br />
ovoj zakon.<br />
Soglasno ~len 50 stav 1 od Zakonot, so dr`avna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija mo`e da se vr{i ureduvawe i koristewe na prostorot<br />
so opredeluvawe na grade`na parcela vo i von planskiot opfat,<br />
kako i ureduvawe i koristewe na prostorot vo ramkite na formirana<br />
grade`na parcela, za gradbi utvrdeni so zakon kako gradbi od<br />
prva i vtora kategorija, a zaradi realizacija na investiciski proekti<br />
od zna~ewe za Republikata.<br />
Spored stav 4 na istiot ~len, po isklu~ok od stavot 1 na ovoj<br />
~len za tehnolo{kite industriski razvojni zoni, so dr`avna urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija mo`e da se ureduva koristewe na prostorot,<br />
so opredeluvawe na grade`ni parceli vo ramkite na zonata.<br />
Soglasno stav 5 na ovoj ~len, Dr`avnata urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija ja izrabotuva ovlastenoto pravno lice od ~lenot 18 na<br />
ovoj zakon. Spored stav 7 na istiot ~len, po izvr{enata stru~na revizija,<br />
ministerot koj rakovodi so organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto na prostorot so re-<br />
{enie ja odobruva dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija na<br />
predlog na komisijata od ~lenot 31 stav 2 na ovoj zakon.<br />
6. Sudot utvrdi deka Vladata na Republika Makedonija na sednicata<br />
odr`ana na 2 januari 2009 godina, vrz osnova na ~len 16 stav 2<br />
od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija“ br. 51/2005 i 137/2007), donela Godi{na programa<br />
za finansirawe na izrabotka na urbanisti~ki planovi vo Republika<br />
Makedonija vo 2009 godina ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 3/2009), kade kako urbanisti~ki planovi i urbanisti~ki<br />
proekti, kako planovi od zna~ewe na Republikata, ~ija izrabotka<br />
vo 2009 godina }e se finansira od Buxetot na Republika Makedonija,<br />
vo to~kata 1.2 gi opredelila urbanisti~ki proekti za novi Tehnolo{ko<br />
razvojni industriski zoni, za koi opredelila da se potro{at<br />
7.8000.000,00 denari.<br />
Vladata na Republika Makedonija, na istata sednica odr`ana<br />
na 2 januari 2009 godina, donela Odluka za davawe soglasnost na Godi-<br />
{nata programa so finansiski plan na Direkcijata za tehnolo{ki<br />
industriski razvojni zoni za 2009 godina, a na sednicata odr`ana na 28<br />
juli 2009 godina, dala soglasnost na Programata za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Godi{nata programa so finansiski plan na Direkcijata<br />
za tehnolo{ki industriski razvojni zoni za 2009 godina, pri {to go<br />
zadol`ila direktorot na Direkcijata, za sednicata na Vladata {to }e<br />
se odr`i na 18 avgust 2009 godina, da dostavi akcionen plan, so investiciona<br />
programa vo vrska so izgradbata na tehnolo{kite razvojni<br />
zoni vo Ki~evo, Strumica, Kriva Palanka i Struga, so toa {to na~e-<br />
944
len rok za po~etok na izgradba na ovie zoni da bide juli 2011 godina i<br />
so mo`nost za negovo skratuvawe.<br />
Direkcijata za tehnolo{ki industriski razvojni zoni, so akt<br />
br. 07-1183/3 od 18. 12. 2009 godina, pobarala od Ministerstvoto za transport<br />
i vrski da ja odobri planskata programa za izrabotka na Dr`avnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija za TIRZ "KI^EVO"<br />
Op{tina Ki~evo (opfat 1 i opfat 2), na {to Ministerstvoto za transport<br />
i vrski, so akt 02-2297/1 od 02.03.2010 godina dostavilo izvestuvawe<br />
deka planskata programa prilo`ena kon baraweto e soglasna<br />
so ~len 5 alineja 7 i ~len 15-a stav 1 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, so uka`uvawe vo natamo{nata postapka za izrabotka<br />
na urbanisti~ki plan granicata na planskiot opfat da se usoglasi<br />
so ~len 7 od Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko<br />
planirawe.<br />
Ministerot za `ivotna sredina i prostorno planirawe, po barawe<br />
na investitorot Direkcija za tehnolo{ki industriski razvojni<br />
zoni, vrz osnova na ~len 4 stav 3 od Zakonot za sproveduvawe na Prostorniot<br />
plan na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 39/2004), donel Re{enie br. 15-484/1 od 15. 01.<br />
2010 godina, so koe se izdavaat Uslovi za planirawe na prostorot za<br />
izrabotka na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ "KI^EVO" - Opfat 1, KO Srbjani, Op{tina Drugovo i<br />
Opfat 2, KO Ki~evo, Op{tina Ki~evo. Uslovite se izraboteni od<br />
Agencijata za planirawe na prostorot, so Teh. br. 17709 i se sostaven<br />
del na Re{enieto.<br />
Ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo, po<br />
barawe podneseno od Ministerstvoto za transport i vrski, donel Re-<br />
{enie br. 22-5646/2 od 03. 06. 2010 godina, za davawe soglasnost za trajna<br />
prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te za odobruvawe na<br />
Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba na TIRZ<br />
"KI^EVO" - Opfat 1, KO Srbjani, Op{tina Drugovo i Opfat 2, KO<br />
Ki~evo, Op{tina Ki~evo, vo vkupna povr{ina od 29ha 56 ari 01m 2 vrz<br />
osnova na Spisok na indikacii so numeri~ki podatoci izdaden od<br />
Dr`aven zavod za geodetski raboti Skopje, br. 09-13367/16 od 31. 08.<br />
2009 godina. Re{enieto e primeno vo Ministerstvoto za transport i<br />
vrski na 09. 08. 2010 godina, zavedeno pod broj 16-2244/6.<br />
Pritoa, za odbele`uvawe e deka Ministerstvoto za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo, do Ministerstvoto za transport i<br />
vrski, dostavilo izvestuvawe (so ist arhivski broj i datum kako prethodno<br />
navedenoto Re{enie za davawe soglasnost za trajna prenamena na<br />
zemjodelsko vo grade`no zemji{te, potpi{ano od istiot minister, koe<br />
vo Ministerstvoto za transport i vrski e primeno na 07. 06. 2010 godina,<br />
zavedeno pod broj 16-2244/5), vo koe vo vrska so baraweto za odobruvawe<br />
na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ "KI^EVO" - (Opfat 1 i Opfat 2) za dobivawe soglasnost za<br />
945
trajna prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te, uka`uva deka<br />
ne se soglasuva da se dade soglasnost za trajna prenamena na zemjodelskoto<br />
vo grade`no zemji{te i deka predlagaat za prodol`uvawe na natamo{nata<br />
postapka, da se iznajdat mo`nosti za pomestuvawe na opfatite<br />
1 i 2 za izgradba na TIRZ, odnosno da se iznajde drugo zemji{te<br />
koe }e bide usoglaseno so Pravilnikot za standardi i normativi za<br />
urbanisti~ko planirawe.<br />
Komisija za stru~na revizija, formirana od Ministerstvoto za<br />
transport i vrski, ima izvr{eno stru~na revizija na Dr`avnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija za TIRZ "KI^EVO" - (Opfat 1 i<br />
Opfat 2), br. 16-3048/2 od 25. 03. 2010 godina, a Agencijata za planirawe<br />
na prostorot ima izraboteno Izve{taj za postapuvawe po zabele{kite<br />
od Izve{tajot od izvr{enata stru~na revizija, od april 2010<br />
godina.<br />
Ministerot za transport i vrski donel Re{enie br. 16-2244/7<br />
od 23. 08. 2010 godina so koe se odobruva Dr`avnata urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija za izgradba na TIRZ "KI^EVO" - Opfat 1, KO<br />
Srbjani, Op{tina Drugovo i Opfat 2, KO Ki~evo, Op{tina Ki~evo.<br />
Re{enieto stanalo pravosilno na 10. 09. 2010 godina.<br />
Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
so akt br. 22-3034/2 od 05. 04. 2011 godina, vo vrska so postapkata za realizacija<br />
na TIRZ Ki~evo, ja izvestilo Direkcijata za tehnolo{ko<br />
industriski razvojni zoni deka zemjodelskoto zemji{te za koe ima re-<br />
{enie za trajna prenamena, e predmet na sklu~en Dogovor za dolgoro-<br />
~en zakup od 17. 11. 1998 godina, kako i aneks kon osnovniot dogovor od<br />
26. 07. 2005 godina. Direkcijata za tehnolo{ko industriski razvojni<br />
zoni, so svoj akt br. 03-270/4 od 29. 04. 2011 godina, go dostavila ova izvestuvawe<br />
do Ministerstvoto za transport i vrski - Sektor za ureduvawe<br />
na prostorot.<br />
Vladata na Republika Makedonija, na sednicata odr`ana na 10.<br />
05. 2011 godina, ja razgledala Informacijata po barawe na ZK Ki~evo<br />
za dodeluvawe na druga lokacija za izgradba na TIRZ Ki~evo i usvoila<br />
zaklu~ok da se izvesti ZK Ki~evo deka, imaj}i predvid deka aktivnostite<br />
za formirawe na TIRZ Ki~evo se ve}e vo poodminata faza, ne postoi<br />
osnov za dodeluvawe na druga lokacija za izgradba na TIRZ Ki-<br />
~evo (Izvadok od Nacrt - zapisnikot na Dvestetriesetivtorata sednica<br />
na Vladata na Republika Makedonija, odr`ana na 10. 05. 2011 godina,<br />
br. 51-2611/3 od 10. 05. 2011 godina).<br />
7. Od analizata na navedenata zakonska regulativa i dostavenata<br />
dokumentacija za donesuvawe na Re{enieto br. 16-2244/7 od 23. 08.<br />
2010 godina so koe se odobruva Dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
za izgradba na TIRZ "KI^EVO" - Opfat 1, KO Srbjani,<br />
Op{tina Drugovo i Opfat 2, KO Ki~evo, Op{tina Ki~evo, a vo korelacija<br />
so navodite vo inicijativata, Sudot oceni deka navedenoto<br />
946
e{enie e doneseno vo postapka koja e predvidena so Zakonot za prostorno<br />
i urbanisti~ko planirawe.<br />
Imeno, vo ovaa postapka, soglasno odredbite na Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe, se obezbedeni uslovi za planirawe<br />
na prostorot, izdadeni od Ministerstvoto za `ivotna sredina i<br />
prostorno planirawe, kako nadle`en organ na dr`avnata uprava za rabotite<br />
od oblasta na prostornoto planirawe, kako i obezbedena e<br />
soglasnost za trajna prenamena na zemjodelsko vo grade`no zemji{te<br />
za potrebite na konkretnata Tehnolo{ka industriska razvojna zona,<br />
dadena od Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
kako organ na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na zemjodelstvoto, kako neophodni fazi vo postapkata<br />
za donesuvawe dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija, a<br />
koi posebno se osporuvaat so inicijativata.<br />
Faktot {to Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo<br />
dostavilo do Ministerstvoto za transport i vrski, izvestuvawe<br />
deka ne se soglasuva da se dade soglasnost za trajna prenamena<br />
na zemjodelskoto vo grade`no zemji{te i deka predlagaat za prodol-<br />
`uvawe na natamo{nata postapka, da se iznajdat mo`nosti za pomestuvawe<br />
na opfatite 1 i 2 za izgradba na TIRZ, odnosno da se iznajde<br />
drugo zemji{te koe }e bide usoglaseno so Pravilnikot za standardi i<br />
normativi za urbanisti~ko planirawe, koe pra{awe kako klu~no posebno<br />
se istaknuva vo inicijativata, spored Sudot, ne vlijae na zakonitosta<br />
na postapkata za donesuvawe na Dr`avnata urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija. Ova od pri~ina {to i pokraj vakvoto uka`uvawe (vo<br />
dokumentacijata kon inicijativata e prilo`eno i uka`uvawe na Sektorot<br />
za registrirawe i upravuvawe so zemjodelsko zemji{te do kabinetot<br />
na ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo za<br />
osnovanosta na potrebata da se iznajde drugo zemji{te za prenamena),<br />
ministerot za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo sepak donel<br />
Re{enie so koe ja odobril prenamenata na zemji{teto, pa vo situacija<br />
koga re{enieto pretstavuva akt so pogolema pravna sila od izvestuvaweto,<br />
osnovano proizleguva deka Re{enieto, a ne izvestuvaweto,<br />
e zemeno vo predvid od Ministerstvoto za transport i vrski kako validen<br />
praven dokument po odnos na pra{aweto za prenamena na zemji{teto<br />
vo postapkata za donesuvawe Dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija.<br />
Pra{aweto, pak, za toa dali izvr{enata prenamena na zemji{teto<br />
e vo soglasnost so Pravilnikot za standardi i normativi za<br />
urbanisti~ko planirawe, e vo nadle`nost na Ministerstvoto za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo, a ne na Ustavniot sud, koj edinstveno<br />
e nadle`en da ja ceni zakonitosta na postapkata za donesuvawe<br />
na re{enieto za odobruvawe na dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija,<br />
kako op{t praven akt, a nema nadle`nost za ocenuvawe na<br />
947
soglasnosta na eden podzakonski akt (re{enie) vo odnos na drug podzakonski<br />
akt ( pravilnik).<br />
Postoeweto na dogovor za dolgoro~en zakup na zemjodelskoto<br />
zemji{te koe se prenamenuva vo grade`no zemji{te, e konkretno obligaciono<br />
pra{awe koe treba da se re{ava od nadle`nite organi vo postapkata<br />
za realizirawe na donesenata dr`avna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija i ne spa|a vo domenot na Ustavniot sud.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot oceni deka Re{enieto za odobruvawe<br />
na Dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija za izgradba<br />
na TIRZ Ki~evo opfat 1- KO Srbjani – Op{tina Drugovo i opfat 2 -<br />
KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo, br. 16-2244/7 od 23.08.2010 godina, doneseno<br />
od ministerot za transport i vrski, e doneseno vo soglasnost so<br />
Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe, poradi {to ne prifati<br />
deka istoto ne e vo soglasnost so ~len 8 i ~len 56 od Ustavot.<br />
8. Soglasno ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, pome|u drugoto, odlu~uva za soglasnosta na zakonite so<br />
Ustavot i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako<br />
ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Imaj}i predvid deka spored ~len 5 alineja 18 na Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe, uslovi za planirawe na prostorot<br />
se izvod od prostorniot plan vo koj se navedeni pobliskite uslovi<br />
za izrabotka na planovite od ponisko nivo, a spored ~len 15 stav 2<br />
na ovoj zakon, za izgotvuvawe na dr`avna i lokalna urbanisti~ka planska<br />
dokumentacija so koi se ureduva koristewe na prostorot von planskite<br />
opfati, investitorot e dol`en da pobara uslovi za planirawe<br />
na prostorot od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od<br />
oblasta na prostornoto planirawe, proizleguva deka Re{enieto za<br />
uslovi za planirawe na prostorot, br. 15-484/1 od 15. 01. 2010 godina,<br />
doneseno od ministerot za `ivotna sredina i prostorno planirawe, e<br />
del od dokumentacijata koja prethodi na donesuvaweto na re{enie so<br />
koe se odobruva Dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija za<br />
izgradba na TIRZ Ki~evo opfat 1 - KO Srbjani - Op{tina Drugovo i<br />
opfat 2 - KO Ki~evo - Op{tina Ki~evo.<br />
So ogled deka soglasno ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud e<br />
nadle`en da odlu~uva za ustavnosta na zakonite i za ustavnosta i zakonitosta<br />
na propisite i op{tite akti koga tie }e bidat doneseni od<br />
nadle`nite organi, a ne i vo fazata na nivnoto podgotvuvawe, a osporenoto<br />
re{enie e izvod od Prostorniot plan na Republika Makedonija<br />
vo koj se navedeni pobliskite uslovi za izrabotka na Dr`avnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija za TIRZ Ki~evo i pretstavuva<br />
del od dokumentacijata potrebna za donesuvawe na navedenata<br />
dr`avna urbanisti~ka planska dokumentacija, Sudot oceni deka ist-<br />
948
oto ne pretstavuva akt koj podle`i na ustavnosudska ocenka i deka se<br />
ispolneti uslovite od ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija za otfrlawe na inicijativata vo ovoj<br />
del.<br />
9. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
10. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
949
950
74. U. br. 102/2011 (14. 09. 2011)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 135-b al. 4, ~l. 153-y st. 2 t. 6 i st. 4 vo delot: "ako so pravosilna<br />
sudska odluka se utvrdi deka zdravstveniot rabotnik so visoko<br />
obrazovanie storil stru~en propust ili gre{ka pri rabotata so {to<br />
predizvikal trajno naru{uvawe na zdravjeto ili smrt na bolniot ili"<br />
od Zakonot za zdravstvenata za{tita ("SV RM," br. 38/1991, 46/1993, 55/<br />
1995, 10/2004, 84/2005, 111/2005, 62/2006, 5/2007, 77/2008, 67/2009, 88/2010,<br />
44/2011 i 53/2011).<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi<br />
Spored osporeniot ~len 135-b alineja 4 od Zakonot, "^len na<br />
upraven odbor na javna zdravstvena ustanova mo`e da se razre{i pred<br />
istekot na vremeto za koe e imenuvan ako se utvrdi dopolnitelno deka<br />
ima li~no, preku treto lice ili po koja bilo osnova, interesi koi<br />
mo`at da imaat kakvo bilo vlijanie na negovata nezavisnost i<br />
nepristrasnost."<br />
Vo osporeniot ~len 153-y stav 2 to~ka 6 od Zakonot e predvideno<br />
deka “vremeno odzemawe na licencata za rabota mo`e da se<br />
izvr{i najmnogu za period od sedum godini, ako zdravstveniot rabotnik<br />
so visoko obrazovanie po dodeluvaweto na licencata za rabota se<br />
utvrdi deka dokazite za ispolnuvawe na uslovite propi{ani so ovoj<br />
zakon gi probivalo sprotivno na zakon.<br />
Vo osporeniot ~len 153-y stav 4 od Zakonot e predvideno deka<br />
"trajno odzemawe na licencata za rabota se vr{i ako so pravosilna<br />
sudska odluka se utvrdi deka zdravstveniot rabotnik so visoko obrazovanie<br />
storil stru~en propust ili gre{ka pri rabotata so {to predizvikal<br />
trajno naru{uvawe na zdravjeto ili smrt na bolniot ili."<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporenata<br />
odredba od ~l. 135-b al. 4 od Zakonot ne bila vo soglasnost so ~l. 8 st. 1<br />
al. 1 i 3, ~l. 9, ~l. 11 st. 1, ~l. 13 st. 1, ~l. 14 st. 1, ~l. 23, ~l. 25, ~l. 32 st.<br />
1 i 2, ~l. 50 st. 2, ~l. 51, ~l. 54 st. 1 i 3 i Amandman XXI st. 2 od Ustavot.<br />
Ova od pri~ina {to osporenite odredbi ne bile potpolni, jasni i pre-<br />
951
cizni bidej}i ne se znaelo koj organ ili lice i vo koja postapka so pomo{<br />
na koi dokazni sredstva }e se utvrdi deka ~lenot na upravniot<br />
odbor imal interesi i postanal zavisen i pristrasen. Isto taka ne<br />
bilo predvideno {to se podrazbiralo pod poimite nezavisnost i nepristrasnost,<br />
nitu pak, bilo predvideno pravno sredstvo protiv odlukata<br />
za predvremeno razre{uvawe. Ottuka, spored podnositelot osporenata<br />
odredba vo praktikata bila neprimenliva ili pak }e se primenuvala<br />
so zloupotreba sprema zasegnatite subjekti.<br />
Odredbaa od ~l. 153-y st. 2 t. 6 od Zakonot, spored podnositelot<br />
gi sodr`ela istite mani i nedostatoci, kako i ~l. 135-b al. 4 od Zakonot<br />
i so nea se povreduvale ve}e navedenite ustavni odredbi.<br />
Ponatamu spored podnositelot na inicijativata ~l. 153-b st. 4<br />
od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 i 4, ~l. 11 st. 1, ~l.<br />
13 st. 1, ~l. 14 st. 1, ~l. 25, ~l. 32 st. 1 i 2, ~l. 51 i ~l. 54 st. 1 i 3 od Ustavot.<br />
Ova od pri~ina {to vo konkretniov slu~aj stanuva zbor za pravni<br />
posledici od osuda, koi ne mo`at da nastapat koga za krivi~no<br />
delo na storitelot mu e izre~ena pari~na kazna, uslovna osuda, sudska<br />
opomena ili koga toj e osloboden od kazna ili, poto~no re~eno, pravnite<br />
posledici od osudata mo`at da nastanat samo koga storitelot e<br />
kaznet so kazna zatvor.<br />
Za osnovanosta na ovoj del od inicijativata podnositelot predlaga<br />
Sudot da ja ima predvid Odlukata U. br. 210/2001 od 6. 02. 2002<br />
godina so koja e ukinat ~l. 101 st. 1 vo delot: "i nastapuvaat po sila na<br />
Zakonot so koja se predvideni" od Krivi~niot zakonik kako i Odlukata<br />
U. br. 133/2009 od 12 maj 2010 godina so koja e ukinat ~l. 153-y st. 2<br />
t. 5 od Zakonot za zdravstvenata za{tita.<br />
Ustavno sudskapraktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so re{enie U. br. 73/<br />
2005 od 5. 10. 2005 godina, ne povel postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 153-y vo celina od Zakonot za zdravstvena za{tita.<br />
Vo obrazlo`enieto na re{enieto, pokraj drugoto, Sudot izrazil<br />
stav deka pravoto na zdravstvena za{tita kako del od socijalnoto<br />
osiguruvawe vo po{iroka smisla se ureduva so zakon i so kolektiven<br />
dogovor i deka zakonodavecot ima pravo da sozdava normativni pretpotavki<br />
za ostvaruvawe na ustavno garantiranoto pravo na gra|anite<br />
na zdravstvena za{tita.<br />
Trgnuvaj}i od ~uvstvitelnosta na dejnosta {to ja izvr{uvaat<br />
zdravstvenite rabotnici, a vo funkcija na za{tita na zdravjeto i `ivotot<br />
na gra|anite, Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za zdravstvena za{tita od 2004 godina utvrduva deka Lekarskata, Stomatolo{kata,<br />
odnosno Farmacevtskata komora mo`e vremeno ili tra-<br />
952
jno da ja odzeme licencata za rabota na zdravstven rabotnik so visoko<br />
obrazovanie.<br />
Vremenoto odzemawe na licencata za rabota mo`e da se izvr{i<br />
najmnogu za period od sedum godini pod uslovi utvrdeni so Zakonot, dodeka<br />
trajno odzemawe na licencata za rabota se vr{i ako so pravosilna<br />
sudska odluka se utvrdi deka zdravstveniot rabotnik so visoko<br />
obrazovanie storil stru~en propust ili gre{ka pri rabo-tata so {to<br />
predizvikal trajno naru{uvawe na zdravjeto ili smrt na bolniot.<br />
Za obele`uvawe e deka i vo Zakonot od 1991 godina be{e predvideno<br />
deka soodvetnite komori mo`at da gi odzemaat licencite za rabota,<br />
me|utoa toga{ ne bea utvrdeni uslovite i slu~aite koga se odzema<br />
licencata.<br />
So ureduvaweto na pra{awata okolu obnovuvaweto na licencite<br />
za rabota pa i za nivnoto vremeno ili trajno odzemawe, zakonodavecot<br />
vospostavil normi za kontrola na zdravstvenite rabotnici<br />
pri uka`uvaweto na zdravstvenite uslugi, so cel da se unapredi kvalitetot<br />
na zdravstvenata za{tita na pacientite, za{titata na pacientite<br />
od zdravstvenite rabotnici koi lo{o ja izvr{uvaat svojata dol`nost,<br />
no, isto taka, i za stimulirawe na zdravstvenite rabotnici koi<br />
poka`uvaat visok stepen na kvalitet vo svojata rabota.<br />
Imaj}i predvid deka ograni~uvaweto na va`eweto na licencite<br />
za rabota, so mo`nost za obnovuvawe, kako i nivnoto vremeno ili<br />
trajno odzemawe se odnesuva za site zdravstveni rabotnici podednakvo<br />
i pod isti uslovi utvrdeni so zakon, smetame deka osporenite odredbi<br />
od Zakonot ne sozdavaat neednakvost me|u zdravstvenite rabotnici<br />
nitu pak go ograni~uvaat nivnoto pravo na rabota i slobodniot izbor<br />
na vrabotuvawe.<br />
- Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 42/<br />
2006 od 21. 11. 2007 godina ja otfrli inicijativa za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 153-y st. 4 vo delot: "Trajno odzemawe na licenca za rabota<br />
se vr{i ako so pravosilna sudska odluka se utvrdi deka zdravstveniot<br />
rabotnik so visoko obrazovanie storil stru~en propus ili gre-<br />
{ka pri rabota so {to predizvikal trajno naru{uvawe na zdravjeto<br />
ili smrt na bolniot“ od Zakonot za zdravstvena za{tita.<br />
Vo vrska so prvo osporenata odredba od ~l. 153-y st. 4 od Zakonot,<br />
Sudot utvrdi deka po podnesuvaweto na inicijativata (inicijativata<br />
e podnesena na 7. 03 2006 godina), ovoj stav e dopolnet so Zakonot<br />
za izmeni i dopolnuvawa na Zakonot za zdravstvena za{tita ("SV RM,"<br />
br. 5/2007) godina so dodavawe na zborovite: "ili ako po vremenoto<br />
odzemawe na licencata za rabota vrz osnova na st. 2 al. 6-a od ovoj ~len<br />
povtorno vr{i dopolnitelna dejnost vo druga zdravstvena ustanova.<br />
953
Spored ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud, Ustavniot<br />
sud }e ja otfrli inicijativata ako za istata rabota ve}e odlu~uval, a<br />
nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija osporenata odredba od<br />
~l. 153-y od Zakonot (pred nejzinoto dopolnuvawe) ve}e ja ocenuval i<br />
so Re{enie U. br. 73/2005 od 5. 10. 2005 godina ne povel postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta. Osporenata odredba vo me|uvreme dobila nova<br />
sodr`ina, koja ne e predmet na ocenuvawe so inicijativata. Od tie<br />
pri~ini, Sudot inicijativata vo delot vo koj e osporena ja otfrli soglasno<br />
~l. 28 al. 2 od Delovnikot.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali so predviduvaweto na mo`nost od predvremeno razre-<br />
{uvawe na ~len na upraven odbor vo javna zdravstvena ustanova vo<br />
slu~aite koga postojat interesi koi mo`at da imaat bilo kakvi vlijnija<br />
na negovata nezavisnost i nepristrasnost se doveduvaat vo pra{awe<br />
ustavnite odredbi na koi se povikuva podnositelot na inicijtivata.<br />
- Dali so vremenoto odzemawe na licencata za rabota na zdravstvenite<br />
rabotnici so visoko obrazovanie poradi podnesuvawe na<br />
dokazi za ispolnuvawe na uslovite propi{ani so Zakonot za zdravstvena<br />
za{tita, a koe liceto gi pribavilo sprotivno na zakonot se doveduvaat<br />
vo pra{awe ustavnite odredbi na koi se povikuva podnositelot<br />
na inicijativata.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
osnovnite slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo<br />
me|unarodnoto pravo i utvrdeni so Ustavot i vladeeweto na pravoto<br />
se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Vo Glava XI "Upravuvawe i rakovodewe so zdravstvenite ustanovi<br />
i ostvaruvawe na javniot interes“, odnosno vo ~l. od 133 do 135-b<br />
od Zakonot za zdravstvena za{tita e predvideno deka posebniot op{testven<br />
interes vo ostvaruvaweto na zdravstvenata za{tita se ostvaruva<br />
so u~estvo na pretstavnici na osnova~ot vo odlu~uvaweto za ra-<br />
954
otite od javen interes vo zdravstvenite ustanovi i so davawe na soglasnost<br />
na statusot na zdravstvenite ustanovi.<br />
Vo ~l. 135 st. 1 od Zakonot e predvideno deka so javnata zdravstvena<br />
ustanova upravuva upraven odbor.<br />
Vo st. 2, 3 i 4 od navedeniot ~len e utvrden sostavot, brojot i<br />
koj gi izbira ~lenovite na upravniot odbor na javnite zdravstveni ustanovi<br />
od primarnata zdravstvena za{tita i od specijalisti~ko konsultativnata<br />
i bolni~kata zdravstvena za{tita.<br />
Vo st. 5 na navedeniot ~len e utvrdeno deka na~inot na izborot<br />
na ~lenovite, traeweto na mandatot i na~inot na odlu~uvaweto se ureduva<br />
so statutot na javnata zdravstvena ustanova.<br />
Vo osporeniot ~len 135-b alineja 4 od Zakonot, pokraj drugoto<br />
osnov poradi koj ~len na upraven odbor mo`e da se razre{i e "ako se<br />
utvrdi dopolnitelno deka ima li~no, preku treto lice ili po koja<br />
bilo osnova interesi koi mo`at da imaat kakvo bilo vlijanie na<br />
negovata nezavisnost i nepristrasnost."<br />
Vo ~len 2 od Zakonot za spre~uvawe na sudir na interesi ("SV<br />
RM," br. 70/2007 i 114/2009) e predvideno deka celta na ovoj zakon e da<br />
se obebedi spre~uvawe na zloupotrebata na javnite ovlastuvawa i dol-<br />
`nost na slu`benoto lice za ostvaruvawe na koristoqubivi celi za<br />
sebe ili bliski lica i da se obezbedi spre~uvawe na mo`nosta privatniot<br />
interes na slu`benoto lice da go zagrozi javniot interes.<br />
Vo izvr{uvaweto na javnite ovlastuvawa, slu`benoto lice e<br />
dol`no da gi po~ituva na~elata na zakonitost, ednakvost, efikasnost,<br />
doverba, nezavisnost, javnost, nepristrasnost, ~esnost i profesionalnost<br />
i da postapuva sovesno, stru~no bez diskreciono ili povlastuvawe<br />
na koj bilo so celosno po~ituvawe na ~ovekovite prava i slobodi<br />
i ~ove~koto dostoinstvo bez nikakov privaten interes (~l. 4).<br />
Prikrivaweto na postoewe na privaten interes od strana na<br />
slu`beno lice pretstavuva povreda na dol`nosta i osnova za prezemawe<br />
na soodvetna odgovornost (~l. 14).<br />
Soglasno Zakonot za ustanovite ("SV RM," br. 32/2005, 120/2005<br />
i 51/2011) ustanovata se organizira zaradi vr{ewe na javna usluga od<br />
oblasta na obrazovanieto, naukata, kulturata, zdravstvoto i druga dejnost<br />
koi so zakon se utvrdeni kako javna usluga. Organi na ustanovata<br />
se upraven odbor odnosno nemu po polo`ba i funkcija soodveten organ<br />
na upravuvawe, direktor (eden ili pove}e), organ za vnatre{na kontrola<br />
i drugi organi utvrdeni so zakon i statutot na ustanovata.<br />
Ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno, organot na upravuvawe<br />
na ustanovata go so~inuvaat pretstavnici na osnova~ot i najmalku<br />
edna tretina od ~lenovite pretstavnik na stru~niot organ dokolku<br />
vo zakonot e propi{ano da se formira takov organ (~l. 42 st. 1).<br />
955
Brojot, sostavot, na~inot na izbor na ~lenovi, traeweto na mandatot,<br />
nadle`nosta i na~inot na odlu~uvawe na organot na upravuvawe<br />
se ureduvaat so zakon i statutot na ustanovata (~l. 42 st. 3).<br />
Spored ~l. 43 st. 1 od Zakonot, ~len na organot na upravuvawe i<br />
direktor na javna ustanova ne mo`e da ima li~no, preku treto lice ili<br />
po koja bilo osnova interesi vo ustanovata koi mo`at da imaat kakvo<br />
bilo vlijanie na negovata nezavisnost i nepristrasnost vo rakovodeweto,<br />
odnosno upravuvaweto so ustanovata. Sekoj ~len na organot na<br />
upravuvaweto, odnosno direktorot na javnata ustanova se dol`ni da go<br />
predupredat osnova~ot na postoewe na vakov interes kaj ~lenovite na<br />
organot na upravuvawe odnosno kaj direktorot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, odredbata od Zakonot<br />
za zdravstvena za{tita, Zakonot za ustanovite i Zakonot za spre~uvawe<br />
sudir na interesi smetame deka navodite vo inicijativata deka<br />
osporeniot ~len ne bil vo soglasnost so Ustavot se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to osporeniot ~len od Zakonot ne mo`e da se<br />
gleda izolirano sam za sebe tuku vo konteks na odredbite od navedenite<br />
zakoni, so cel na ~lenot na organot na upravuvawe na koj mu se dovereni<br />
javni ovlastuvawa da ne bidat iskoristeni vo negov interes i<br />
interes na treti lica, odnosno spre~uvawe na mo`nosta privatniot<br />
interes na ~lenot na upravniot odbor da dojde vo sudir so javniot<br />
interes.<br />
Ponatamu, smetame deka navodite od inicijativata deka so osporeniot<br />
~len se povreduvalo ustavnoto pravo na `alba isto se neosnovani<br />
od pri~ina {to so osporeniot ~len ne se ureduva postapka za<br />
izbor i razre{uvawe na ~len na upraven odbor i pravoto na `alba,<br />
tuku ovie pra{awa se ureduvaat so statutot na ustanovata.<br />
So ogled na iznesenoto, smetame deka osporenata odredba sprotivno<br />
na navodite od inicijativata e dovolno jasna i precizna poradi<br />
{to smetame deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nejzina soglasnost<br />
so odredbi od Ustavot na koi se povikuva inicijatorot.<br />
2. [to se odnesuva do navodite vo inicijativata deka osporeniot<br />
~l. 153-y st. 2 t. 6 od Zakonot, so koj e predvideno vremeno odzemawe<br />
na licencata ne bil dovolno jasen i precizen i so nego se povreduvale<br />
odredbite od Ustavot citirani i za ~l. 135-b al. 4 od Zakonot<br />
smetame deka se pau{alni i neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to vo Zakonot za zdravstvenata za{tita odnosno<br />
vo ~l. 153-a, 153-b, 153-v i 153-g se utvrdeni uslovite za steknuvawe<br />
na licenca na zdravstven rabotnik so visoko obrazovanie od oblasta<br />
na medicinata, stomatologijata i farmacijata, a vo ~l. 153-y, pak, od<br />
Zakonot se utvrdeni slu~aite koga Lekarskata, Stomatolo{kata odno-<br />
956
sno Farmacevtskata komora mo`e vremeno ili trajno da ja odzeme licencata<br />
za rabota na zdravstveniot rabotnik so visoko obrazovanie.<br />
Taka vo osporeniot ~l. 153-y t. 6 kako poseben slu~aj na odzemawe<br />
na licenca e predvideno koga po dodeluvawe na licencata za rabota<br />
se utvrdi deka dokazite za ispolnuvawe na uslovite propi{ani so<br />
ovoj zakon za dobivawe na licenca se pribaveni sprotivno na zakonot.<br />
Ottuka, spored na{e mislewe, postapkata za dodeluvawe -<br />
izdavawe na licenca treba da bide zasnovana na dokazi od koi }e mo`e<br />
da se sogleda zakonitosta na sprovedenata postapka.<br />
Vo otsustvo na verodostojni dokazi - odnosno dokazi pribaveni<br />
sprotivno na zakon pretstavuva povreda na pravilno sprovedena postapka<br />
i osnov za odzemawe na taka izdadena licenca.<br />
Spored toa, so predvideniot osnov za vremeno odzemawe na licencata<br />
ne se doveduvaat vo pra{awe ustavnite odredbi na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata. Naprotiv vo nasoka na na~eloto<br />
na vladeewe na pravoto i pravnata sigurnost na gra|anite, zakonodavecot<br />
go predvidel, pokraj drugite, i osporeniot osnov za odzemawe<br />
na licenca poradi {to ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporeniot ~len so odredbi od Ustavot na koi se povikuva podnositelot<br />
na inicijativata.<br />
3. Spored ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud, Ustavniot<br />
sud }e ja otfrli inicijativata ako za ista rabota ve}e odlu~uval,<br />
a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija osporenata odredba od<br />
~l. 153-y vo celina i 153-y st. 4 od Zakonot ja ocenuval po predmetot U.<br />
br. 73/2005 i 42/2006.<br />
So ogled na faktot {to po predmetot U. br. 73/2005, Sudot go<br />
ocenuval ~l. 153-y vo celina {to zna~i i osporeniot del od predmetnava<br />
inicijativa i ne povel postapka, a po predmetot U. br. 42/2006 go<br />
ocenuval ~l. 153-y st. 4 od Zakonot i toa to~no samo sodr`inata {to<br />
sega e predmet na ocena na ustavnosta pri {to ja otfrli inicijativata,<br />
smetame deka se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata<br />
soglasno ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud.<br />
So ogled na iznesenoto se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 135-b al. 4 i ~l. 153-y st. 2 t. 6 od Zakonot za zdravstvena za{tita<br />
("SV RM," br. 38/1991, 46/1993, 55/1995, 10/2004, 84/2005, 111/2005, 62/<br />
2006, 5/2007, 77/2008, 67/2009, 88/2010, 44/2011 i 53/2011), i<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 153-y st. 4 vo delot "ako so pravosilna sudska odluka se utvrdi<br />
957
deka zdravstveniot rabotnik so visoko obrazovanie storil stru~en<br />
propust ili gre{ka pri rabotata so {to predizvikal trajno naru{-<br />
uvawe na zdravjeto ili smrt na bolniot ili“ od Zakonot za zdravstvenata<br />
za{tita ("SV RM," br. 38/1991, 46/1993, 55/1995, 10/2004, 84/2005,<br />
111/2005, 62/2006, 5/2007, 77/2008, 67/2009, 88/2010, 44/2011 i 53/2011).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 2 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 14<br />
septemvri 2011 godina, donese<br />
958<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 135-b alineja 4 i ~len 153-y stav 2 to~ka 6 od Zakonot za zdravstvenata<br />
za{tita ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 38/<br />
1991, 46/1993, 55/1995, 10/2004, 84/2005, 111/2005, 62/2006, 5/2007, 77/2008,<br />
67/2009, 88/2010, 44/2011 i 53/2011).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 153-y stav 4 vo delot "ako so pravosilna sudska odluka se utvrdi<br />
deka zdravstveniot rabotnik so visoko obrazovanie storil stru~en<br />
propust ili gre{ka pri rabota so {to predizvikal trajno naru{uvawe<br />
na zdravjeto ili smrt na bolniot ili" od Zakonot ozna~en vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
3. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~lenovite navedeni vo to~kite 1 i 2 od Zakonot<br />
za zdravstvena za{tita.<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporenata<br />
odredba od ~len 135-b alineja 4 od Zakonot ne bila vo soglasnost so<br />
~len 8 stav 1 alineja 1 i 3, ~len 9, ~len 11 stav 1, ~len 13 stav 1, ~len 14<br />
stav 1, ~len 23, ~len 25, ~len 32 stav 1 i 2, ~len 50 stav 2, ~len 51, ~len<br />
54 stav 1 i 3 i Amandman XXI stav 2 od Ustavot. Ova od pri~ina {to<br />
osporenite odredbi ne bile potpolni, jasni i precizni bidej}i ne se<br />
znaelo koj organ ili lice i vo koja postapka so pomo{ na koi dokazni<br />
sredstva }e se utvrdi deka ~lenot na upravniot odbor imal interesi i<br />
postanal zavisen i pristrasen. Isto taka ne bilo predvideno {to se<br />
podrazbiralo pod poimite nezavisnost i nepristrasnost, nitu pak,<br />
bilo predvideno pravno sredstvo protiv odlukata za predvremeno razre{uvawe.<br />
Ottuka spored podnositelot osporenata odredba vo praktikata<br />
bila neprimenliva ili pak }e se primenuvala so zloupotreba<br />
sprema zasegnatite subjekti.<br />
Odredbata od ~len 153-y stav 2 to~ka 6 od Zakonot, spored podnositelot<br />
gi sodr`ela istite mani i nedostatoci, kako i ~len 135-b
alineja 4 od Zakonot i so nea se povreduvale ve}e navedenite ustavni<br />
odredbi.<br />
Ponatamu spored podnositelot na inicijativata ~len 153-b<br />
stav 4 od Zakonot ne bil vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineite 1, 3 i<br />
4, ~len 11 stav 1, ~len 13 stav 1, ~len 14 stav 1, ~len 25, ~len 32 stavovite<br />
1 i 2, ~len 51 i ~len 54 stavovite 1 i 3 od Ustavot. Ova od pri~ina<br />
{to vo konkretniov slu~aj stanuva zbor za pravni posledici od<br />
osuda, koi ne mo`at da nastapat koga za krivi~no delo na storitelot<br />
mu e izre~ena pari~na kazna, uslovna osuda, sudska opomena ili koga<br />
toj e osloboden od kazna ili, poto~no re~eno, pravnite posledici od<br />
osudata mo`at da nastanat samo koga storitelot e kaznet so kazna<br />
zatvor.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 135-b<br />
alineja 4 od Zakonot, "^len na upraven odbor na javna zdravstvena<br />
ustanova mo`e da se razre{i pred istekot na vremeto za koe e imenuvan<br />
ako se utvrdi dopolnitelno deka ima li~no, preku treto lice ili<br />
po koja bilo osnova, interesi koi mo`at da imaat kakvo bilo vlijanie<br />
na negovata nezavisnost i nepristrasnost."<br />
Vo osporeniot ~len 153-y stav 2 to~ka 6 od Zakonot e predvideno<br />
deka "vremeno odzemawe na licencata za rabota mo`e da se izvr-<br />
{i najmnogu za period od sedum godini, ako zdravstveniot rabotnik so<br />
visoko obrazovanie po dodeluvaweto na licencata za rabota se utvrdi<br />
deka dokazite za ispolnuvawe na uslovite propi{ani so ovoj zakon gi<br />
probivalo sprotivno na zakon."<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alinei 1 i 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija, osnovnite slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati<br />
vo me|unarodnoto pravo i utvrdeni so Ustavot i vladeeweto na<br />
pravoto se temelni vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon.<br />
Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Vo Glava XI "Upravuvawe i rakovodewe so zdravstvenite ustanovi<br />
i ostvaruvawe na javniot interes“, odnosno vo ~lenovi od 133 do<br />
135-b od Zakonot za zdravstvena za{tita e predvideno deka posebniot<br />
op{testven interes vo ostvaruvaweto na zdravstvenata za{tita se ostvaruva<br />
so u~estvo na pretstavnici na osnova~ot vo odlu~uvaweto za<br />
rabotite od javen interes vo zdravstvenite ustanovi i so davawe na soglasnost<br />
na statusot na zdravstvenite ustanovi.<br />
Vo ~len 135 stav 1 od Zakonot e predvideno deka so javnata zdravstvena<br />
ustanova upravuva upraven odbor.<br />
Vo stavovite 2, 3 i 4 od navedeniot ~len e utvrden sostavot, brojot<br />
i koj gi izbira ~lenovite na upravniot odbor na javnite zdravstve-<br />
959
ni ustanovi od primarnata zdravstvena za{tita i od specijalisti~ko<br />
konsultativnata i bolni~kata zdravstvena za{tita.<br />
Vo stavot 5 na navedeniot ~len e utvrdeno deka na~inot na<br />
izborot na ~lenovite, traeweto na mandatot i na~inot na odlu~uvaweto<br />
se ureduva so statutot na javnata zdravstvena ustanova.<br />
Vo osporeniot ~len 135-b alineja 4 od Zakonot, pokraj drugoto<br />
osnov poradi koj ~len na upraven odbor mo`e da se razre{i e "ako se<br />
utvrdi dopolnitelno deka ima li~no, preku treto lice ili po koja<br />
bilo osnova interesi koi mo`at da imaat kakvo bilo vlijanie na<br />
negovata nezavisnost i nepristrasnost."<br />
Vo ~len 2 od Zakonot za spre~uvawe na sudir na interesi<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 70/2007 i 114/2009) e<br />
predvideno deka celta na ovoj zakon e da se obebedi spre~uvawe na zloupotrebata<br />
na javnite ovlastuvawa i dol`nost na slu`benoto lice za<br />
ostvaruvawe na koristoqubivi celi za sebe ili bliski lica i da se<br />
obezbedi spre~uvawe na mo`nosta privatniot interes na slu`benoto<br />
lice da go zagrozi javniot interes.<br />
Vo izvr{uvaweto na javnite ovlastuvawa, slu`benoto lice e<br />
dol`no da gi po~ituva na~elata na zakonitost, ednakvost, efikasnost,<br />
doverba, nezavisnost, javnost, nepristrasnost, ~esnost i profesionalnost<br />
i da postapuva sovesno, stru~no bez diskreciono ili povlastuvawe<br />
na koj bilo so celosno po~ituvawe na ~ovekovite prava i slobodi<br />
i ~ove~koto dostoinstvo bez nikakov privaten interes (~len 4).<br />
Prikrivaweto na postoewe na privaten interes od strana na<br />
slu`beno lice pretstavuva povreda na dol`nosta i osnova za prezemawe<br />
na soodvetna odgovornost (~len 14).<br />
Soglasno Zakonot za ustanovite ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 32/2005, 120/2005 i 51/2011) ustanovata se organizira<br />
zaradi vr{ewe na javna usluga od oblasta na obrazovanieto,<br />
naukata, kulturata, zdravstvoto i druga dejnost koi so zakon se utvrdeni<br />
kako javna usluga. Organi na ustanovata se upraven odbor odnosno<br />
nemu po polo`ba i funkcija soodveten organ na upravuvawe, direktor<br />
(eden ili pove}e), organ za vnatre{na kontrola i drugi organi<br />
utvrdeni so zakon i statutot na ustanovata.<br />
Ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno, organot na upravuvawe<br />
na ustanovata go so~inuvaat pretstavnici na osnova~ot i najmalku<br />
edna tretina od ~lenovite pretstavnik na stru~niot organ dokolku<br />
vo zakonot e propi{ano da se formira takov organ (~len 42 stav 1).<br />
Brojot, sostavot, na~inot na izbor na ~lenovi, traeweto na mandatot,<br />
nadle`nosta i na~inot na odlu~uvawe na organot na upravuvawe<br />
se ureduvaat so zakon i statutot na ustanovata (~len 42 stav 3).<br />
Spored ~len 43 stav 1 od Zakonot, ~len na organot na upravuvawe<br />
i direktor na javna ustanova ne mo`e da ima li~no, preku treto<br />
lice ili po koja bilo osnova interesi vo ustanovata koi mo`at da<br />
imaat kakvo bilo vlijanie na negovata nezavisnost i nepristrasnost<br />
960
vo rakovodeweto, odnosno upravuvaweto so ustanovata. Sekoj ~len na<br />
organot na upravuvaweto, odnosno direktorot na javnata ustanova se<br />
dol`ni da go predupredat osnova~ot na postoewe na vakov interes kaj<br />
~lenovite na organot na upravuvawe odnosno kaj direktorot.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, odredbata od Zakonot<br />
za zdravstvena za{tita, Zakonot za ustanovite i Zakonot za spre-<br />
~uvawe sudir na interesi, Sudot oceni deka navodite vo inicijativata<br />
spored koi ~lenot 135-b alineja 4 od Zakonot ne bil vo soglasnost so<br />
Ustavot se neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to osporeniot ~len od Zakonot ne mo`e da se<br />
gleda izolirano sam za sebe tuku vo konteks na odredbite od navedenite<br />
zakoni, so cel na ~lenot na organot na upravuvawe na koj mu se dovereni<br />
javni ovlastuvawa da ne bidat iskoristeni vo negov interes i<br />
interes na treti lica, odnosno spre~uvawe na mo`nosta privatniot<br />
interes na ~lenot na upravniot odbor da dojde vo sudir so javniot<br />
interes.<br />
Sudot isto taka oceni deka navodite od inicijativata deka so<br />
osporeniot ~len se povreduvalo ustavnoto pravo na `alba isto se neosnovani<br />
od pri~ina {to so osporeniot ~len ne se ureduva postapka za<br />
izbor i razre{uvawe na ~len na upraven odbor i pravoto na `alba,<br />
tuku ovie pra{awa se ureduvaat so statutot na ustanovata.<br />
So ogled na iznesenoto, Sudot oceni deka osporenata odredba<br />
sprotivno na navodite od inicijativata e dovolno jasna i precizna poradi<br />
{to ne go postavi pra{aweto za nejzina soglasnost so odredbi od<br />
Ustavot na koi se povikuva inicijatorot.<br />
6. [to se odnesuva do navodite vo inicijativata deka osporeniot<br />
~len 153-y stav 2 to~ka 6 od Zakonot, so koj e predvideno vremeno<br />
odzemawe na licencata ne bil dovolno jasen i precizen i so nego se<br />
povreduvale odredbite od Ustavot citirani i za ~len 135-b alineja 4<br />
od Zakonot Sudot oceni deka se pau{alni i neosnovani.<br />
Ova od pri~ina {to vo Zakonot za zdravstvenata za{tita odnosno<br />
vo ~lenovite 153-a, 153-b, 153-v i 153-g se utvrdeni uslovite za steknuvawe<br />
na licenca na zdravstven rabotnik so visoko obrazovanie od<br />
oblasta na medicinata, stomatologijata i farmacijata, a vo ~lenot<br />
153-y, pak, od Zakonot se utvrdeni slu~aite koga Lekarskata, Stomatolo{kata<br />
odnosno Farmacevtskata komora mo`e vremeno ili trajno da<br />
ja odzeme licencata za rabota na zdravstveniot rabotnik so visoko<br />
obrazovanie.<br />
Taka vo osporeniot ~len 153-y to~ka 6 kako poseben slu~aj na<br />
odzemawe na licenca e predvideno koga po dodeluvawe na licencata za<br />
rabota se utvrdi deka dokazite za ispolnuvawe na uslovite propi{ani<br />
so ovoj zakon za dobivawe na licenca se pribaveni sprotivno na zakonot.<br />
Ottuka, spored Sudot, postapkata za dodeluvawe - izdavawe na<br />
licenca treba da bide zasnovana na dokazi od koi }e mo`e da se sogleda<br />
961
zakonitosta na sprovedenata postapka ili poto~no re~eno vo otsustvo<br />
na verodostojni dokazi - odnosno dokazi pribaveni sprotivno na zakon<br />
pretstavuva povreda na pravilno sprovedena postapka i osnov za odzemawe<br />
na taka izdadena licenca.<br />
Spored toa, so predvideniot osnov za vremeno odzemawe na licencata<br />
ne se doveduvaat vo pra{awe ustavnite odredbi na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata. Naprotiv vo nasoka na na~eloto<br />
na vladeewe na pravoto i pravnata sigurnost na gra|anite, zakonodavecot<br />
go predvidel, pokraj drugite, i osporeniot osnov za odzemawe<br />
na licenca poradi {to ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporeniot ~len so odredbi od Ustavot na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
7. Sudot, isto taka utvrdi deka vo osporeniot ~len 153-y stav 4<br />
od Zakonot e predvideno deka "trajno odzemawe na licencata za rabota<br />
se vr{i ako so pravosilna sudska odluka se utvrdi deka zdravstveniot<br />
rabotnik so visoko obrazovanie storil stru~en propust ili gre{ka<br />
pri rabotata so {to predizvikal trajno naru{uvawe na zdravjeto ili<br />
smrt na bolniot ili."<br />
8. Spored ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud,<br />
Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako za ista rabota ve}e<br />
odlu~uval, a nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija osporenata odredba od<br />
~len 153-y vo celina i 153-y stav 4 od Zakonot ja ocenuval po predmetite<br />
U. br. 73/2005 i 42/2006.<br />
So ogled na faktot {to po predmetot U. br. 73/2005 Sudot go<br />
ocenuval ~lenot 153-y vo celina {to zna~i i osporeniot del od predmetnava<br />
inicijativa i ne povel postapka, a po predmetot U. br. 42/2006<br />
go ocenuval ~len 153-y stav 4 od Zakonot i toa to~no samo sodr`inata<br />
{to sega e predmet na ocena na ustavnosta pri {to ja otfrlil inicijativata,<br />
Sudot oceni deka se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata<br />
soglasno ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud.<br />
9. Vrz osnova na iznesenoto Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
10. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
962
U. br. 110/2011 (5. 11. 2011)<br />
Osporeni akti<br />
Odluka za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP Gradski<br />
parking - Skopje, br. 02-1181/8 od 17. 12. 2009 godina, donesena od JP<br />
Gradski parking - Skopje.<br />
Odluka za davawe soglasnost na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP "Gradski parking" - Skopje, br. 07-5108/1 od<br />
30 dekemvri 2009 godina, donesena od Sovetot na grad Skopje ("Slu`ben<br />
glasnik na Grad Skopje," br. 14/2009).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, doplatnata karta za pre~ekoruvawe<br />
na dozvolenoto vreme na parkirawe za site zoni se tretirala<br />
kako kazna. Imeno, ako doplatnata karta se tretirala kako kazna<br />
potrebno bilo da se objasni vo donesenite odluki spored koi zakonski<br />
odredbi i koi ~lenovi od zakonot se odreduvala kaznata.<br />
Imeno, podnositelite na inicijativata smetaat deka doplatnata<br />
karta ne bila definirana kako prekr{ok, tuku bilo vo pra{awe<br />
dogovornata kazna za gra|aninot koj ne ja ispolnil pari~nata obvrska.<br />
Spored podnositelite, ako doplatnata karta bila predvidena<br />
kako prekr{ok, vo toj slu~aj sredstvata od izvr{enite naplati bi trebalo<br />
da se slevaat vo republi~ki buxet, {to bilo sprotivno na ~l. 259<br />
al. 3 od Zakonot za obligacioni odnosi.<br />
Poradi toa so inicijativata se bara da se povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenite akti.<br />
Sodr`ina na osporenite odluki<br />
I) Odluka za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP Gradski<br />
parking - Skopje.<br />
Vrz osnova na ~l. 19 st. 2 t. 7 od Zakonot za javni pretprijatija<br />
("SV RM," br. 38/1996, 9/1997, 6/2002, 40/2003, 49/2006 i 22/2007) i ~l. 29<br />
od Statutot na JP Gradski parking - Skopje, Upravniot odbor na JP<br />
Gradski parking - Skopje na sednicata odr`ana na den 20. 08. 2009 godina<br />
donese:<br />
963
O d l u k a<br />
za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP Gradski parking -<br />
Skopje<br />
^len 1<br />
So ovaa odluka se utvrduva Cenovnikot na uslugite na JP Gradski<br />
parking - Skopje za parkirawe na patni~ki motorni vozila na javnite<br />
parkirali{ta od zna~ewe za gradot Skopje so koi stopanisuva<br />
JP Gradski parking - Skopje soglasno Odlukata za javnite parkirali-<br />
{ta od zna~ewe za gradot Skopje ("Slu`ben glasnik na Grad Skopje,"<br />
br. 17/2008)<br />
II) Odluka za davawe soglasnost na Odlukata za utvrduvawe na<br />
Cenovnikot na uslugite na JP “Gradski parking“-Skopje<br />
Vrz osnova na ~l. 36 od Zakonot za lokalnata samouprava ("SV<br />
RM." br. 5/2002) i ~l. 11 t. 5 od Zakonot za javnite pretprijatija ("SV<br />
RM," br. 38/1996, 9/1997, 6/2002, 19/2002, 40/2003, 49/200 i 22/2007),<br />
Sovetot na Grad Skopje na dvanaesettata sednica, odr`ana na 29 i 30<br />
dekemvri 2009 godina, donese<br />
O d l u k a<br />
za davawe soglasnost na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot na<br />
uslugite na JP "Gradski parking"- Skopje<br />
^len 1<br />
So ovaa odluka se dava soglasnost na Odlukata za utvrduvawe na<br />
Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski parking" - Skopje, donesena od<br />
Upravniot odbor na JP "Gradski parking"- Skopje, br. 02-1181/8 od 17<br />
dekemvri 2009 godina.<br />
^len 2<br />
Ova odluka vleguva vo sila so denot na objavuvaweto vo "Slu-<br />
`ben glasnik na Grad Skopje."<br />
Br. 07- 5108/1 Sovet na Grad Skopje<br />
30 dekemvri 2009 godina Pretsedatel<br />
S k o p j e<br />
Irena Mi{eva, s.r.<br />
964<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Na 15 juni 2011 godina do Sudot be{e dostaven dopis od Gradot<br />
Skopje vo koj izvestuvaat deka osporenite akti prestanale da va`at<br />
u{te pred denot na podnesuvaweto na inicijativata. Imeno, Uprav-
niot odbor na pretprijatieto na sednica odr`ana na den 25. 02. 2011<br />
godina donel nov Cenovnik na uslugi koi {to gi izvr{uva JP Gradski<br />
parkin - Skopje (arhiviran broj 02-211/4), a Sovetot na Grad Skopje donel<br />
nova Odluka za davawe na soglasnost na Cenovnikot na sednicata<br />
od 07. 03. 2011 godina ("Slu`ben glasnik na Grad Skopje," br. 4/2011).<br />
Imeno, Upravniot Odbor na Pretprijatieto na 25 fevruari<br />
2011 godina donel Cenovnik br. 02-211/44 od 25 fevruari 2011 godina<br />
vo koja vo ~l. 13 e utvrdeno deka prestanuva da va`i Odlukata za utvrduvawe<br />
na Cenovnikot na uslugite so arhiviran br. 02-1181/8 od 17 dekemvri<br />
2009 godina. Vo ~lenot 14 od Cenovnikot e utvrdeno deka cenovnikot<br />
vleguva vo sila so denot na donesuvawe a }e se primenuva po<br />
dobivawe na Soglasnost od Sovetot na Grad Skopje.<br />
Sovetot na Grad Skopje na sednicata odr`ana na 7 mart 2011 donel<br />
Odluka br. 07-985/1 od 7 mart 2011 godina za davawe soglasnost na<br />
Cenovnikot na uslugi koi {to gi izvr{uva JP "Gardski Parking." Vo<br />
~l. 1 na Odlukata e opredeleno deka so ovaa odluka se dava soglasnost<br />
na Cenovnikot na uslugi koi {to gi izvr{uva JP "Gradski Parking" -<br />
Skopje, donesen od Upravniot odbor na JP "Gradski parking" - Skopje,<br />
br. 02-211/4 od 25 fevruari 2011 godina .<br />
Vo ~l. 2 od odlukata e opredeleno deka taa vleguva vo sila so<br />
denot na objavuvaweto vo "Slu`ben glasnik na Grad Skopje."<br />
Odlukata e objavena vo Slu`ben glasnik na Grad Skopje br. 4 od<br />
14 mart 2011.<br />
Cenovnikot i Odlukata stapile vo sila na 14 mart 2011 godina.<br />
Od navedenoto proizleguva deka smetano od 14 mart 2011 godina,<br />
osporenata Odluka za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP<br />
Gradski parking - Skopje br. 02-1181/8 od 17 dekemvri 2009 godina, kako<br />
i osporenata odluka za davawe soglasnost na Odlukata za utvrduvawe<br />
na Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski parking" - Skopje br. 07-<br />
5108/1 od 30 dekemvri 2009 godina ne se ve}e del od pravniot poredok.<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i<br />
za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Spored ~l. 28 al. 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako postojat drugi<br />
procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
So utvrdenata fakti~ka sostojba proizleguva deka smetano od<br />
25 fevruari 2011 godina osporenata Odluka za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP Gradski parking - Skopje, br. 02-1181/8 od 17<br />
dekemvri 2009 godina, kako i osporenata Odluka za davawe soglasnost<br />
965
na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski<br />
parking" - Skopje, br.07-5108/1 od 30 dekemvri 2009 godina ne se ve}e<br />
del od pravniot poredok i deka poradi toa ne postojat procesni<br />
pretpostavki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Poradi navedenoto, p r e d l a g a m e:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP Gradski parking - Skopje br. 02-1181/8 od 17<br />
dekemvri 2009 godina, donesena od JP Gradski parking - Skopje, i<br />
Odlukata za davawe soglasnost na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP "Gradski parking" - Skopje br. 07-5108/1 od 30<br />
dekemvri 2009 godina. ("Slu`ben glasnik na Grad Skopje." br. 14/2009).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 5<br />
oktomvri 2011 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP Gradski parking - Skopje br. 02-1181/8 od 17<br />
dekemvri 2009 godina, donesena od JP Gradski parking - Skopje, i<br />
Odlukata za davawe soglasnost na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP Gradski parking“ - Skopje br. 07-5108/1 od<br />
30 dekemvri 2009 godina ("Slu`ben glasnik na grad Skopje br. 14/2009)<br />
2. Vasko [terjovski i Xevair Osmani od s. Dobri Dol - Gostivar<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija mu podnesoa inicijativa<br />
za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na aktite ozna~eni vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, doplatnata karta za pre~ekoruvawe<br />
na dozvolenoto vreme na parkirawe za site zoni se tretirala<br />
kako kazna. Ako doplatnata karta se tretirala kako kazna vo<br />
donesenite odluki bilo potrebno da se objasni spored koi zakonski<br />
odredbi i spored koi ~lenovi od zakonot se odreduvala kaznata.<br />
Imeno, podnositelite na inicijativata smetaat deka doplatnata karta<br />
ne bila definirana kako prekr{ok tuku bilo vo pra{awe dogovornata<br />
kazna za gra|aninot koj ne ja ispolnil pari~nata obvrska.<br />
Spored podnositelite, ako doplatnata karta bila predvidena<br />
kako prekr{ok, vo toj slu~aj sredstvata od izvr{enite naplati bi tre-<br />
966
alo da se slevaat vo republi~ki buxet, {to bilo sprotivno na ~len<br />
259 alinea 3 od Zakonot za obligacioni odnosi.<br />
Poradi toa so inicijativata se bara da se povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenite akti.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Upravniot odbor na JP<br />
Gradski parking - Skopje na sednicata odr`ana na den 20. 08. 2009 godina,<br />
vrz osnova na ~len 19 stav 2 to~ka 7 od Zakonot za javni pretprijatija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Mkaedonija," br. 38/1996,<br />
9/1997, 6/2002, 40/2003, 49/2006 i 22/2007) i ~len 29 od Statutot na JP<br />
Gradski parking - Skopje ja donel Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP Gradski parking - Skopje.<br />
Vo ~lenot 1 od Odlukata e navedeno deka so ovaa odluka se utvrduva<br />
Cenovnikot na uslugite na JP Gradski parking - Skopje za parkirawe<br />
na patni~ki motorni vozila na javnite parkirali{ta od zna-<br />
~ewe za gradot Skopje so koi stopanisuva JP Gradski parking - Skopje<br />
soglasno Odlukata za javnite parkirali{ta od zna~ewe za gradot Skopje<br />
("Slu`ben glasnik na Grad Skopje," br. 17/2008).<br />
Odlukata e zavedena pod br. 02-1181/8 od 17 dekemvri 2009 godina<br />
i e potpi{ana od Pretsedatelot na Upravniot odbor Riste Stefanovski.<br />
Sudot na sednicata konstatira deka Odlukata za davawe soglasnost<br />
na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski<br />
parking" - Skopje, zavedena pod br. 07- 5108/1 od 30 dekemvri 2009<br />
godina, i potpi{ana od pretsedatelot na Sovetot na grad Skopje Irena<br />
Mi{eva, s.r. so ovaa Odluka se dava soglasnost na Odlukata za utvrduvawe<br />
na Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski parking" - Skopje,<br />
donesena od Upravniot odbor na JP "Gradski parking" - Skopje, br. 02-<br />
1181/8 od 17 dekemvri 2009 godina.<br />
Soglasno ~lenot 2 od Odlukata, ova odluka vleguva vo sila so<br />
denot na objavuvaweto vo "Slu`ben glasnik na grad Skopje."<br />
4. Vo prethodnata postapka i na sednicata Sudot utvrdi deka na<br />
15 juni 2011 godina Gradot Skopje dostavil do Sudot dopolnitelno<br />
izvestuvawe vo koe informiraat deka osporenite akti prestanale da<br />
va`at u{te pred denot na podnesuvaweto na inicijativata. Imeno,<br />
Upravniot odbor na pretprijatieto na sednica odr`ana na den 25. 02.<br />
2011 godina donel nov Cenovnik na uslugi koi {to gi izvr{uva JP<br />
Gradski parking - Skopje (arhiviran broj 02-211/4), a Sovetot na grad<br />
Skopje donel nova Odluka za davawe na soglasnost na Cenovnikot na<br />
sednicata od 07. 03. 2011 godina ("Slu`ben glasnik na grad Skopje" br.<br />
4/2011).<br />
Imeno, Upravniot odbor na pretprijatieto na 25 fevruari 2011<br />
godina donel Cenovnik br. 02-211/44 vo koj vo ~lenot 13 e utvrdeno<br />
deka prestanuva da va`i Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot na<br />
uslugite br. 02-1181/8 od 17 dekemvri 2009 godina. Vo ~lenot 14 od<br />
967
Cenovnikot e utvrdeno deka vleguva vo sila so denot na donesuvawe a<br />
}e se primenuva po dobivawe na Soglasnost od Sovetot na grad Skopje.<br />
Sovetot na grad Skopje na sednicata odr`ana na 7 mart 2011<br />
donel Odluka br. 07-985/1 od 7 mart 2011 godina za davawe soglasnost<br />
na Cenovnikot na uslugi koi {to gi izvr{uva JP "Gardski Parking."<br />
Vo ~lenot 1 na Odlukata e opredeleno deka so ovaa odluka se dava soglasnost<br />
na Cenovnikot na uslugi koi {to gi izvr{uva JP "Gradski<br />
Parking" - Skopje, donesen od Upravniot odbor na JP "Gradski parking"<br />
- Skopje, br. 02-211/4 od 25 fevruari 2011 godina .<br />
Vo ~lenot 2 od Odlukata e opredeleno deka taa vleguva vo sila<br />
so denot na objavuvaweto vo "Slu`ben glasnik na grad Skopje."<br />
Odlukata e objavena vo Slu`ben glasnik na grad Skopje br. 4 od<br />
14 mart 2011.<br />
Cenovnikot i Odlukata stapile vo sila na 14 mart 2011 godina.<br />
Od navedenoto proizleguva deka smetano od 14 mart 2011 godina,<br />
osporenata odluka za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP<br />
gradski parking - Skopje br. 02-1181/8 od 17 dekemvri 2009 godina, kako<br />
i osporenata odluka za davawe soglasnost na odlukata za utvrduvawe na<br />
Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski parking" - Skopje br. 07-5108/1<br />
od 30 dekemvri 2009 godina ne se ve}e del od pravniot poredok.<br />
5. Spored ~lenot 110 alinei 1 i 2 od Ustavot, Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineja 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako postojat<br />
drugi procesni pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Od utvrdenata fakti~ka sostojba proizleguva deka smetano od<br />
25 fevruari 2011 godina osporenata odluka za utvrduvawe na Cenovnikot<br />
na uslugite na JP Gradski parking - Skopje, br. 02-1181/8 od 17<br />
dekemvri 2009 godina, kako i osporenata odluka za davawe soglasnost<br />
na Odlukata za utvrduvawe na Cenovnikot na uslugite na JP "Gradski<br />
parking" - Skopje, br. 07-5108/1 od 30 dekemvri 2009 godina ne se ve}e<br />
del od pravniot poredok i deka poradi toa ne postojat procesni pretpostavki<br />
za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova Ristova, Igor Spirovski,<br />
d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
968
U. br. 117/2010 (5. 11. 2010)<br />
Osporen akt i odredbi<br />
Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za izvr{uvawe<br />
("SV RM," br. 83/2009) vo celina i posebno ~l. 5, vo delot vo koj se<br />
opredeluva dodavawe na ~l. 16-g i 16-|, i ~l. 13 st. 3 i 4 od Zakonot.<br />
Sodr`ina na Zakonot<br />
Vo ~l. 1 od osporeniot zakon se opredeluva deka odredbite na<br />
Zakonot za izvr{uvawe se primenuvaat i za prisilno izvr{uvawe na<br />
notarski ispravi i drugi izvr{ni ispravi predvideni so zakon.<br />
Vo ~l. 2 i 3 od istiot zakon se opredeluva deka osnova za izvr{uvawe<br />
e i re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na ve -<br />
rodostojna isprava doneseno od notar.<br />
Spored ~l. 4 od osporeniot zakon, re{enieto so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava doneseno od notar<br />
stanuva izvr{na isprava so stavawe na potvrda za pravosilnost i izvr{nost<br />
od notarot.<br />
Vo ~l. 5 od Zakonot se ureduva 1. postapkata za donesuvawe na<br />
re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava (predlog od doveritelot do notarot po svoj izbor od podra~jeto<br />
kade `ivee dol`nikot-fizi~ko lice odnosno kade e sedi{teto na<br />
dol`nikot-pravno lice - ~l. 16-a od osnovniot tekst na Zakonot), 2. sodr`ina<br />
na predlogot (barawe da se donese re{enie za zadol`uvawe na<br />
dol`nikot, podatoci za doveritelot, dol`nikot, vidot i obemot na<br />
pobaruvaweto, vremeto koga pristignala obvrskata - ~l. 16-b od osnovniot<br />
tekst na Zakonot), 3. osnov za donesuvawe na re{enieto (verodostojna<br />
isprava prilo`ena kon predlog, a toa e faktura, menica, ~ek,<br />
javna isprava, ... - ~l. 16-v).<br />
Osporeniot ~l. 16-g od osnovniot tekst na Zakonot, koj e del od<br />
~l. 5 od osporeniot zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
izvr{uvawe ("SV RM," br. 83/2009), se odnesuva na postapuvaweto po<br />
predlogot za donesuvawe na re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe<br />
vrz osnova na verodostojna isprava, pri {to vo st. 1 od ovoj ~len na Zakonot<br />
se opredeluva deka "ako notarot oceni deka predlogot za donesuvawe<br />
na re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava e dopu{ten i osnovan, }e donese re{enie so koe se<br />
dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava i }e go dos-<br />
969
tavi do strankite." Spored st. 2 od istiot ~len na Zakonot, "ako notarot<br />
oceni deka predlogot za donesuvawe na re{enie so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava ne e dopu{ten ili<br />
osnovan, }e go preprati predmetot do nadle`niot sud za natamo{no<br />
postapuvawe i odlu~uvawe kako da e podnesena tu`ba“. Vo st. 3 od istiot<br />
~len na Zakonot se predviduva deka "ako notarot oceni deka predlogot<br />
za donesuvawe na re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz<br />
osnova na verodostojna isprava ne e ureden, }e go vrati na doveritelot<br />
da go uredi spored dadenite nasoki vo rok od osum dena od denot na<br />
priemot na izvestuvaweto. Ako doveritelot ne go dostavi predlogot<br />
vo opredeleniot rok, predlogot }e se smeta za povle~en“. Vo st. 4 od<br />
istiot ~len na Zakonot se opredeluva deka "ako doveritelot go dostavi<br />
predlogot, a predlogot ne e ureden soglasno so dadenite nasoki,<br />
predlogot }e bide otfrlen so re{enie, protiv koe e dozvolena `alba<br />
vo rok od osum dena do nadle`niot osnoven sud na ~ie podra~je e sedi-<br />
{teto na notarot kaj koj e podnesen predlogot."<br />
^lenot 16-d od osnovniot tekst na Zakonot, koj isto taka e del<br />
od ~l. 5 na osporeniot zakon, e posveten na prigovorot protiv re{enieto<br />
so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava<br />
(dol`nikot go podnesuva prigovorot do notarot koj go donel re{enieto,<br />
vo rok od osum dena od priemot na re{enieto; za nenavremen, nedozvolen,<br />
nejasen, nepotpi{an, necelosen prigovor, notarot }e donese<br />
re{enie za otfrlawe, a ako prigovorot nema takvi nedostatoci notarot<br />
gi dostavuva spisite do osnovniot sud na ~ie podra~je e sedi{teto<br />
na notarot zaradi postapuvawe po prigovorot i donesuvawe na odluka<br />
soglasno na odredbite od Zakonot za parni~na postapka za postapuvawe<br />
po prigovor za platen nalog).<br />
Osporeniot ~l. 16-| od osnovniot tekst na Zakonot, koj e del od<br />
~l. 5 na osporeniot zakon, se odnesuva na potvrdata za pravosilnost i<br />
izvr{nost, pri {to vo st. 1 se opredeluva deka "notarot }e stavi<br />
potvrda za pravosilnost i izvr{nost na re{enieto so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe, ako vo rokot od osum dena ne primi prigovor, odnosno<br />
prigovorot go otfrlil kako nenavremen ili nedozvolen." Vo st. 2 od<br />
istiot ~len na Zakonot se opredeluva deka "re{enieto so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe so potvrda za pravosilnost i izvr{nost notarot }e<br />
mu go dostavi na doveritelot."<br />
^lenovite 16-e i 16-` od osnovniot tekst na Zakonot, koi se<br />
sostaven del od ~l. 5 na osporeniot zakon, se odnesuvaat na (1) pravoto<br />
na notarot na nagrada i nadomestok na tro{ocite i (2) obvrskata za<br />
pla}awe na sudska taksa.<br />
So ~l. 6-12 od osporeniot zakon se ureduva postapuvaweto po<br />
predlozite za izvr{uvawe podneseni do osnovnite sudovi (na primer,<br />
ako e doneseno pravosilno re{enie za izvr{uvawe od sudot, doveritelite<br />
se dol`ni vo rok od {est meseci od primenata na ovoj zakon odnosno<br />
od 1 juli 2010 godina do 1 januari 2011 godina da podnesat izjava do<br />
970
osnovniot sud za toa na koj izvr{itel da se dostavi predmetot - ~l. 7;<br />
ako doveritelot ne postapi soglasno navedenoto zakonsko pravilo, se<br />
smeta deka go povlekol predlogot za izvr{uvawe, za {to sudot donesuva<br />
re{enie protiv koe e dozvolena `alba vo rok od osum dena - ~l. 9;<br />
po priemot na predmetot izvr{itelot e dol`en da go izvesti dol`nikot<br />
deka izvr{uvaweto zapo~nato pred sudot prodol`uva kaj izvr-<br />
{itelot - ~l. 11 st. 3; ...).<br />
So ~l. 13 od osporeniot zakon se ureduva predavaweto od sudovite<br />
na notarite na predlozite za izvr{uvawe za koi ne e doneseno<br />
pravosilno re{enie za izvr{uvawe, pri {to vo st. 1 od ovoj ~len na<br />
Zakonot se opredeluva deka notarot postapuva po tie predmeti kako<br />
poverenik na sudot, a vo st. 2 se opredeluva deka notarot dostavuva<br />
re{enie za izvr{uvawe do dol`nikot so pravna pouka deka vo rok od<br />
osum dena ima pravo na prigovor preku notarot do sudot koj go otstapil<br />
predmetot.<br />
Spored osporeniot st. 3 od ~l. 13 na Zakonot, "koga prigovorot<br />
e nenavremen, nedozvolen i necelosen, notarot go otfrla so re{enie<br />
protiv koe e dozvolena `alba vo rok od osum dena do sudot koj go<br />
otstapil predmetot."<br />
Spored osporeniot st. 4 od istiot ~len na Zakonot, "ako notarot<br />
ne go otfrli prigovorot, predmetot se dostavuva vo sudot i postapkata<br />
prodol`uva kako po tu`ba po prigovor za izdavawe na platen<br />
nalog."<br />
Vo ~l. 14 od osporeniot zakon se opredeluva deka izvr{noto re-<br />
{enie doneseno od sudot vrz osnova na verodostojna isprava, koe stanalo<br />
pravosilno i izvr{no, steknalo svojstvo na izvr{na isprava za<br />
naplata na pari~no pobaruvawe, a vo ~l. 15 od Zakonot se predviduva<br />
deka subjektite koi vodat javni knigi i registri imaat obvrska da postapuvaat<br />
spored zaklu~okot na izvr{itelot {to go prodol`uva izvr-<br />
{uvaweto.<br />
Vo ~l. 17 od Zakonot se opredeluva deka ovoj zakon vleguva vo<br />
sila osmiot den od objavuvaweto i deka }e po~ne da se primenuva od 1<br />
juli 2010 godina.<br />
Spored toa, celinata na Zakonot i oddelnite odredbi od toj<br />
zakon {to se osporuvaat, se odnesuvaat na opredeluvaweto izvr{itelite<br />
da postapuvaat i spored re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe<br />
vrz osnova na verodostojna isprava doneseno od notar, pri {to se ureduva<br />
sodr`inata na predlogot za izvr{uvawe, osnovot za donesuvawe<br />
na re{enieto, postapuvaweto na notarot po predlogot za izvr{uvawe,<br />
postapuvaweto na izvr{itelot po pravosilno i izvr{no re{enie so<br />
koe se dozvoluva izvr{uvawe doneseno od sud. Vo odnos na postapuvaweto<br />
na notarot po predlogot za izvr{uvawe, osporeniot zakon opredeluva<br />
deka notarot, vrz osnova na zakonski utvrdeni podatoci vo<br />
predlogot i prilo`enata verodostojna isprava kon nego, ocenuva dali<br />
predlogot za izvr{uvawe e dopu{ten i osnovan i, ako predlogot gi<br />
971
ispolnuva tie uslovi, notarot donesuva re{enie koe go dostavuva do<br />
strankite (~l. 16-g st. 1 od Zakonot), pa ako nema prigovor protiv re-<br />
{enieto, notarot stava potvrda za pravosilnost i izvr{nost (~l. 16-|<br />
st. 1 od Zakonot) i izvr{itelot go sproveduva takvoto re{enie (~l. 1-<br />
4 od Zakonot); ako ima dopu{ten, jasen i celosen prigovor na re{enieto<br />
preku notarot do sudot vo rok od osum dena, notarot go dostavuva<br />
predmetot do nadle`niot sud na natamo{no postapuvawe i donesuvawe<br />
na odluka (~l. 16-d od Zakonot); dokolku, pak, notarot oceni deka predlogot<br />
za izvr{uvawe e nedopu{ten ili neosnovan, }e go preprati predmetot<br />
do sudot za natamo{no postapuvawe i odlu~uvawe (~l. 16-g st. 2<br />
od Zakonot), a ako e predlogot neureden notarot }e dade nasoki, po koi<br />
}e ja prodol`i postapkata (~l. 16-g st. 3 od Zakonot) odnosno ako ne se<br />
postapi po nasokite, notarot }e donese re{enie za otfrlawe na predlogot<br />
protiv koe e dozvolena `alba do nadle`niot sud (~l. 16-g st. 4 od<br />
Zakonot). So drugi zborovi, Zakonot go ovlastil notarot da gi utvrduva<br />
faktite vo vrska so predlozite za izvr{uvawe zasnovani na verodostojni<br />
ispravi doneseni od notar, odnosno da postapuva po nesporni<br />
pra{awa, {to e del od zakonskata opredelba notarot da bide poverenik<br />
na sudot, a dokolku se pojavi ne{to sporno pri takvoto ovlastuvawe<br />
na notarot, postapkata prodol`uva pred soodvetniot sud.<br />
972<br />
Aspekti na osporuvawe<br />
Celinata na osporeniot zakon, kako i oddelno osporenite zakonski<br />
odredbi, ne bile vo soglasnost so ustavnata opredelba za podelba<br />
na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska, zatoa {to notarot<br />
ne mo`el da ja zameni sudskata vlast so ogled deka bil del od izvr{nata<br />
vlast i bil izbiran i razre{uvan od ministerot za pravda.<br />
So celiot koncept na Zakonot se vr{el upad na notarite vo sudskiot<br />
sistem i se otvoral prostor za mnogu zloupotrebi i eventualni<br />
falsifikati koi teoretski mo`ele da dobijat potvrda za izvr{nost,<br />
pa Zakonot namesto da gi rastereti sudovite, }e otvorel pogolema rabota<br />
tokmu za sudovite.<br />
So davaweto mo`nost na notarot da odlu~uva za navremenost,<br />
dopu{tenost i celosnost na prigovorot za izvr{uvawe, se navleguvalo<br />
vo ingerenciite na sudskata vlast i vo nejzinata samostojnost.<br />
So inicijativata se predlaga poni{tuvawe na Zakonot vo celina.<br />
Spored toa, podnositelkata na inicijativata smeta deka Zakonot<br />
vo celina i oddelno osporenite zakonski odredbi davale ovlastuvawa<br />
na notarite da ocenuvaat odnosno da odlu~uvaat (navremenost, dopu{tenost,<br />
celosnost na predlogot za izvr{uvawe; otfrlawe so re{enie<br />
na predlogot vo opredeleni situacii-ako ne se douredi predlogot<br />
spored ocenkata na notarot; da ocenuva deka predlogot za izvr{uvawe<br />
e povle~en ako doveritelot ne go douredi predlogot vo opredelen rok
vo nasoka dadena od notarot; ...), so {to notarite navleguvale vo delokrugot<br />
na sudskata vlast i, kako del od izvr{nata vlast, ja povreduvale<br />
temelnata vrednost podelbata na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na<br />
i sudska.<br />
Sodr`ina na obrazlo`enieto na predlog- zakonot<br />
"Celta na predlo`enite zakonski re{enija e sozdavawe na sistem<br />
za efikasen i efektiven prenos na izvr{nite predmeti od sudovite<br />
kaj privatnite izvr{iteli i rasteretuvawe na sudovite od predlozite<br />
za izdavawe na platni nalozi vrz osnova na verodostojna isprava."<br />
"Sudovite ne uspeale godini nanazad da obezbedat re{enijata<br />
za izvr{uvawe da stanat pravosilni i izvr{ni, ne po vina na doveritelite,<br />
tuku zaradi organizacioni problemi vo sudstvoto."<br />
"So odredbite koi se odnesuvaat na postapuvawe na notarite po<br />
predlozite za donesuvawe na re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe<br />
vrz osnova na verodostojna isprava, }e se ovozmo`i efikasno postapuvawe<br />
na sudovite po predmetite koi {to pretstavuvaat vistinska<br />
sudska nadle`nost odnosno sporni predmeti."<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
dali ovlastuvawata na notarite opredeleni vo osporeniot zakon<br />
kako celina i vo oddelno osporenite zakonski odredbi zna~at<br />
nivno navleguvawe vo sudskata vlast i so toa povreda na temelnata<br />
vrednost podelba na dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska<br />
opredelena vo ~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot na Republika Makedonija?<br />
Ustavnosudska praktika<br />
So Re{enie U. br. 39/2008 od 4 fevruari 2009 godina, Sudot ja<br />
zapre postapkata za ocenuvawe na ustavnosta na pove}e odredbi od Zakonot<br />
za vonparni~na postapka, so koi se ovozmo`uva{e notarite kako<br />
poverenici na sudot da donesuvaat odluki vo ostavinska postapka. Sudot<br />
oceni deka "ostavinskata postapka e vsu{nost nesporna postapka i<br />
ulogata na sudot e samo konstatirawe na voljata na ostavitelot odnosno<br />
naslednicite. Prakti~no ka`ano, toa zna~i deka sudot odnosno<br />
stru~niot sorabotnik samo konstatira opredelena sostojba i ne se<br />
vpu{ta vo utvrduvawe na sporni fakti. So postavuvaweto na notarite<br />
kako poverenici na sudot, vo osnova ja imaat istata uloga, neposredno<br />
da ja konstatiraat voljata na ostavitelot i negovite naslednici.<br />
Pritoa, ako se pojavi sporna situacija toj vedna{ ja prekinuva postapkata.<br />
Vakvata uloga na notarite nema za cel vpu{tawe vo re{a-<br />
973
vawe na sporovi, naprotiv nespornite pravni sostojbi gi konstatiraat."<br />
"...notarite vo ostavinskata postapka donesuvaat re{enie koe<br />
ima samo deklarativno a ne konstitutivno zna~ewe (karakter) i pri<br />
toa se obezbeduva sudska za{tita i kontrola preku pravoto na prigovor<br />
na strankite do sudot. Ovaa logika e sledena i vo Zakonot za notarijatot<br />
spored koj notarite vr{at javni ovlastuvawa samo za nesporni<br />
pravni raboti."<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 4 od Ustavot, podelbata na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska e temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 53 od Ustavot, advokaturata e samostojna i nezavisna<br />
javna slu`ba {to obezbeduva pravna pomo{ i vr{i javni ovlastuvawa<br />
vo soglasnost so zakon.<br />
Spored Amandman XXV na Ustavot, sudskata vlast ja vr{at sudovite<br />
(t. 1 st. 1), sudovite se samostojni i nezavisni i sudat vrz osnova<br />
na Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot (t. 1 st. 2); Vidovite, nadle`nosta, osnovaweto,<br />
ukinuvaweto, organizacijata i sostavot na sudovite, kako i postapkata<br />
pred niv, se ureduvaat so zakon, {to se donesuva so dvotretinsko mnozinstvo<br />
glasovi od vkupniot broj pratenici (t. 1 st. 4).<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka podelbata na<br />
dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska e temelna vrednost<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija i deka sudskata vlast ja<br />
vr{at sudovite, samostojno i nezavisno, vrz osnova na Ustavot, zakonite<br />
i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost so Ustavot.<br />
Nadle`nosta i postapkata pred sudovite, pokraj drugite ustavno utvrdeni<br />
pra{awa vo vrska so sudovite, se ureduvaat so zakon {to se donesuva<br />
so dvotretinsko mnozinstvo od vkupniot broj pratenici. Advokaturata<br />
e samostojna i nezavisna javna slu`ba koja obezbeduva pravna<br />
pomo{ i vr{i javni ovlastuvawa vo soglasnost so zakon, no od takvata<br />
ustavna odredba proizleguva i toa deka so zakon mo`e da se doveri<br />
vr{ewe na javni ovlastuvawa na javna slu`ba.<br />
Spored ~l. 2 od Zakonot za notarijatot ("SV RM," br. 55/2007,<br />
86/2008 i 139/2009), notarijatot e samostojna, nezavisna javna slu`ba vo<br />
koja se vr{at raboti od vidot na javni ovlastuvawa vrz osnova na zakon<br />
po barawe na gra|anite, dr`avnite organi, pravnite lica i drugi zainteresirani<br />
institucii.<br />
Od iznesenata zakonska odredba proizleguva deka zakonodavecot<br />
so Zakonot za notarijat prenel opredeleni javni ovlastuvawa na<br />
notarijatot kako nova samostojna i nezavisna javna slu`ba.<br />
974
Osporeniot Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
izvr{uvawe ("SV RM," br. 83/2009) vo celina i posebno ~l. 5, vo delot<br />
vo koj se opredeluva dodavawe na ~l. 16-g i 16-|, i ~l. 13 st. 3 i 4 od Zakonot,<br />
se odnesuvaat na opredeluvaweto izvr{itelite da postapuvaat<br />
i spored re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava doneseno od notar, pri {to se ureduva sodr`inata na<br />
predlogot za izvr{uvawe, osnovot za donesuvawe na re{enieto, postapuvaweto<br />
na notarot po predlogot za izvr{uvawe, postapuvaweto na<br />
izvr{itelot po pravosilno i izvr{no re{enie so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe doneseno od sud. Vo odnos na postapuvaweto na notarot po<br />
predlogot za izvr{uvawe, Zakonot opredeluva deka notarot, vrz osnova<br />
na zakonski opredelenite podatoci vo predlogot i prilo`enata<br />
verodostojna isprava kon nego, utvrduva dali predlogot za izvr{uvawe<br />
e dopu{ten i osnovan i, ako predlogot gi ispolnuva zakonskite uslovi,<br />
notarot donesuva re{enie koe go dostavuva do strankite, pa ako nema<br />
prigovor protiv re{enieto, notarot stava potvrda za pravosilnost i<br />
izvr{nost i izvr{itelot go sproveduva takvoto re{enie; ako ima dopu{ten,<br />
jasen i celosen prigovor na re{enieto preku notarot do sudot<br />
vo rok od osum dena, notarot go dostavuva predmetot do nadle`niot sud<br />
na natamo{no postapuvawe i donesuvawe na odluka; dokolku, pak, notarot<br />
utvrdi deka predlogot za izvr{uvawe e nedopu{ten ili neosnovan,<br />
}e go preprati predmetot do sudot za natamo{no postapuvawe i<br />
odlu~uvawe, a ako e predlogot neureden notarot }e dade nasoki, po koi<br />
}e ja prodol`i postapkata odnosno ako ne se postapi po nasokite, notarot<br />
}e donese re{enie za otfrlawe na predlogot protiv koe e dozvolena<br />
`alba do nadle`niot sud . So drugi zborovi, Zakonot go ovlastil<br />
notarot da gi utvrduva faktite vo vrska so predlozite za izvr{uvawe<br />
zasnovani na verodostojni ispravi doneseni od notar odnosno<br />
da postapuva po nesporni pra{awa, {to e del od zakonskata opredelba<br />
notarot da bide poverenik na sudot zaradi efikasno vr{ewe na sudskata<br />
vlast, a dokolku se pojavi ne{to sporno pri takvoto ovlastuvawe<br />
na notarot, postapkata prodol`uva pred nadle`niot osnoven sud.<br />
Pri takva sostojba, osporenite zakonski odredbi ne opredeluvaat navleguvawe<br />
na notarite vo sudskata vlast i vo nejzinata samostojnost,<br />
nitu pak ja povreduvaat temelnata vrednost podelba na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska, poradi {to osporenite zakonski<br />
odredbi se vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 4, ~l. 53 i so Amandman<br />
XXV na Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe;<br />
2. Sudot da odlu~i da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za izvr{uvawe<br />
("SV RM," br. 83/2009) vo celina i posebno na ~l. 5, vo delot vo<br />
975
koj se opredeluva dodavawe na ~l. 16-g i 16-|, i na ~l. 13 st. 3 i 4 od Zakonot.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 5 oktomvri 2011<br />
godina, donese<br />
976<br />
RE[ENIE<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za izvr{uvawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 83/2009) vo celina i<br />
posebno na ~len 5, vo delot vo koj se opredeluva dodavawe na ~lenovite<br />
16-g i 16-|, i na ~len 13 stavovite 3 i 4 od Zakonot.<br />
2. Aleksandra Ilieva advokatka od Skopje, na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na odredbite od Zakonot ozna~en vo to~kata<br />
1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, celinata na osporeniot zakon,<br />
kako i oddelno osporenite zakonski odredbi, ne bile vo soglasnost<br />
so ustavnata opredelba za podelba na dr`avnata vlast na zakonodavna,<br />
izvr{na i sudska, zatoa {to notarot ne mo`el da ja zameni sudskata<br />
vlast so ogled deka bil del od izvr{nata vlast i bil izbiran i<br />
razre{uvan od ministerot za pravda.<br />
So celiot koncept na Zakonot se vr{el upad na notarite vo sudskiot<br />
sistem i se otvoral prostor za mnogu zloupotrebi i eventualni<br />
falsifikati koi teoretski mo`ele da dobijat potvrda za izvr{nost,<br />
pa Zakonot namesto da gi rastereti sudovite, }e otvorel pogolema<br />
rabota tokmu za sudovite.<br />
So davaweto mo`nost na notarot da odlu~uva za navremenost,<br />
dopu{tenost i celosnost na prigovorot za izvr{uvawe, se navleguvalo<br />
vo ingerenciite na sudskata vlast i vo nejzinata samostojnost.<br />
So inicijativata se predlaga poni{tuvawe na Zakonot vo celina.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka vo ~len 1 od osporeniot zakon<br />
se opredeluva odredbite na Zakonot za izvr{uvawe da se primenuvaat<br />
i za prisilno izvr{uvawe na notarski ispravi i drugi izvr{ni ispravi<br />
predvideni so zakon.<br />
Vo ~lenovite 2 i 3 od istiot zakon se opredeluva deka osnova za<br />
izvr{uvawe e i re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na<br />
verodostojna isprava doneseno od notar.<br />
Spored ~len 4 od osporeniot zakon, re{enieto so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava doneseno od notar
stanuva izvr{na isprava so stavawe na potvrda za pravosilnost i izvr{nost<br />
od notarot.<br />
Vo ~len 5 od Zakonot se ureduva postapkata za donesuvawe na<br />
re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava (predlog od doveritelot do notarot po svoj izbor od podra~jeto<br />
kade `ivee dol`nikot-fizi~ko lice odnosno kade e sedi{teto<br />
na dol`nikot-pravno lice - ~len 16-a od osnovniot tekst na Zakonot),<br />
sodr`inata na predlogot (barawe da se donese re{enie za zadol`uvawe<br />
na dol`nikot, podatoci za doveritelot, dol`nikot, vidot i obemot<br />
na pobaruvaweto, vremeto koga pristignala obvrskata - ~len 16-b od<br />
osnovniot tekst na Zakonot) i osnovot za donesuvawe na re{enieto<br />
(verodostojna isprava prilo`ena kon predlog, a toa e faktura, menica,<br />
~ek, javna isprava, ... - ~len 16-v).<br />
Osporeniot ~len 16-g od osnovniot tekst na Zakonot, koj e del<br />
od ~len 5 od osporeniot zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za izvr{uvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
83/2009), se odnesuva na postapuvaweto po predlogot za donesuvawe na<br />
re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava, pri {to vo stavot 1 od ovoj ~len na Zakonot se opredeluva<br />
deka "ako notarot oceni deka predlogot za donesuvawe na re{enie so<br />
koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava e dopu{ten<br />
i osnovan, }e donese re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe<br />
vrz osnova na verodostojna isprava i }e go dostavi do strankite."<br />
Spored stav 2 od istiot ~len na Zakonot, "ako notarot oceni deka predlogot<br />
za donesuvawe na re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz<br />
osnova na verodostojna isprava ne e dopu{ten ili osnovan, }e go preprati<br />
predmetot do nadle`niot sud za natamo{no postapuvawe i odlu-<br />
~uvawe kako da e podnesena tu`ba“. Vo stav 3 od istiot ~len na Zakonot<br />
se predviduva deka „ako notarot oceni deka predlogot za donesuvawe<br />
na re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna<br />
isprava ne e ureden, }e go vrati na doveritelot da go uredi<br />
spored dadenite nasoki vo rok od osum dena od denot na priemot na izvestuvaweto.<br />
Ako doveritelot ne go dostavi predlogot vo opredeleniot<br />
rok, predlogot }e se smeta za povle~en“. Vo stavot 4 od istiot ~len na<br />
Zakonot se opredeluva deka "ako doveritelot go dostavi predlogot, a<br />
predlogot ne e ureden soglasno so dadenite nasoki, predlogot }e bide<br />
otfrlen so re{enie, protiv koe e dozvolena `alba vo rok od osum dena<br />
do nadle`niot osnoven sud na ~ie podra~je e sedi{teto na notarot kaj<br />
koj e podnesen predlogot."<br />
^lenot 16-d od osnovniot tekst na Zakonot, koj isto taka e del<br />
od ~len 5 na osporeniot zakon, e posveten na prigovorot protiv re{enieto<br />
so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava<br />
(dol`nikot go podnesuva prigovorot do notarot koj go donel re{-<br />
enieto, vo rok od osum dena od priemot na re{enieto; za nenavremen,<br />
nedozvolen, nejasen, nepotpi{an, necelosen prigovor, notarot }e do-<br />
977
nese re{enie za otfrlawe, a ako prigovorot nema takvi nedostatoci<br />
notarot gi dostavuva spisite do osnovniot sud na ~ie podra~je e sedi{teto<br />
na notarot zaradi postapuvawe po prigovorot i donesuvawe na<br />
odluka soglasno na odredbite od Zakonot za parni~na postapka za postapuvawe<br />
po prigovor za platen nalog).<br />
Osporeniot ~len 16-| od osnovniot tekst na Zakonot, koj e del<br />
od ~len 5 na osporeniot zakon, se odnesuva na potvrdata za pravosilnost<br />
i izvr{nost, pri {to vo stavot 1 se opredeluva deka "notarot }e<br />
stavi potvrda za pravosilnost i izvr{nost na re{enieto so koe se dozvoluva<br />
izvr{uvawe, ako vo rokot od osum dena ne primi prigovor,<br />
odnosno prigovorot go otfrlil kako nenavremen ili nedozvolen." Vo<br />
stavot 2 od istiot ~len na Zakonot se opredeluva deka "re{enieto so<br />
koe se dozvoluva izvr{uvawe so potvrda za pravosilnost i izvr{nost<br />
notarot }e mu go dostavi na doveritelot."<br />
^lenovite 16-e i 16-` od osnovniot tekst na Zakonot, koi se sostaven<br />
del od ~len 5 na osporeniot zakon, se odnesuvaat na pravoto na<br />
notarot na nagrada i nadomestok na tro{ocite i obvrskata za pla}awe<br />
na sudska taksa.<br />
So ~lenovite 6-12 od osporeniot zakon se ureduva postapuvaweto<br />
po predlozite za izvr{uvawe podneseni do osnovnite sudovi (na<br />
primer, ako e doneseno pravosilno re{enie za izvr{uvawe od sudot,<br />
doveritelite se dol`ni vo rok od {est meseci od primenata na ovoj zakon<br />
odnosno od 1 juli 2010 godina do 1 januari 2011 godina da podnesat<br />
izjava do osnovniot sud za toa na koj izvr{itel da se dostavi predmetot<br />
- ~len 7; ako doveritelot ne postapi soglasno navedenoto zakonsko<br />
pravilo, se smeta deka go povlekol predlogot za izvr{uvawe, za<br />
{to sudot donesuva re{enie protiv koe e dozvolena `alba vo rok od<br />
osum dena - ~len 9; po priemot na predmetot izvr{itelot e dol`en da<br />
go izvesti dol`nikot deka izvr{uvaweto zapo~nato pred sudot prodol`uva<br />
kaj izvr{itelot - ~len 11 stav 3; ...).<br />
So ~len 13 od osporeniot zakon se ureduva predavaweto od sudovite<br />
na notarite na predlozite za izvr{uvawe za koi ne e doneseno<br />
pravosilno re{enie za izvr{uvawe, pri {to vo stav 1 od ovoj ~len na<br />
Zakonot se opredeluva deka notarot postapuva po tie predmeti kako<br />
poverenik na sudot, a vo stav 2 se opredeluva deka notarot dostavuva<br />
re{enie za izvr{uvawe do dol`nikot so pravna pouka deka vo rok od<br />
osum dena ima pravo na prigovor preku notarot do sudot koj go otstapil<br />
predmetot.<br />
Spored osporeniot stav 3 od ~len 13 na Zakonot, "koga prigovorot<br />
e nenavremen, nedozvolen i necelosen, notarot go otfrla so re-<br />
{enie protiv koe e dozvolena `alba vo rok od osum dena do sudot koj<br />
go otstapil predmetot."<br />
Spored osporeniot stav 4 od istiot ~len na Zakonot, "ako notarot<br />
ne go otfrli prigovorot, predmetot se dostavuva vo sudot i pos-<br />
978
tapkata prodol`uva kako po tu`ba po prigovor za izdavawe na platen<br />
nalog."<br />
Vo ~len 14 od osporeniot zakon se opredeluva deka izvr{noto<br />
re{enie doneseno od sudot vrz osnova na verodostojna isprava, koe stanalo<br />
pravosilno i izvr{no, steknalo svojstvo na izvr{na isprava za<br />
naplata na pari~no pobaruvawe, a vo ~len 15 od Zakonot se predviduva<br />
deka subjektite koi vodat javni knigi i registri imaat obvrska da postapuvaat<br />
spored zaklu~okot na izvr{itelot {to go prodol`uva izvr{uvaweto.<br />
Vo ~len 17 od Zakonot se opredeluva deka ovoj zakon vleguva vo<br />
sila osmiot den od objavuvaweto i deka }e po~ne da se primenuva od 1<br />
juli 2010 godina.<br />
1. Spored ~len 8 stav 1 alineja 4 od Ustavot, podelbata na dr`avnata<br />
vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska e temelna vrednost na<br />
ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 53 od Ustavot, advokaturata e samostojna i nezavisna<br />
javna slu`ba {to obezbeduva pravna pomo{ i vr{i javni ovlastuvawa<br />
vo soglasnost so zakon.<br />
Spored Amandman XXV na Ustavot, sudskata vlast ja vr{at<br />
sudovite (to~ka 1 stav 1), sudovite se samostojni i nezavisni i sudat<br />
vrz osnova na Ustavot i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani<br />
vo soglasnost so Ustavot (to~ka 1 stav 2); Vidovite, nadle`nosta,<br />
osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata i sostavot na sudovite,<br />
kako i postapkata pred niv, se ureduvaat so zakon, {to se donesuva so<br />
dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici (to~ka 1<br />
stav 4).<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka podelbata na<br />
dr`avnata vlast na zakonodavna, izvr{na i sudska e temelna vrednost<br />
na ustavniot poredok na Republika Makedonija i deka sudskata vlast ja<br />
vr{at sudovite, samostojno i nezavisno, vrz osnova na Ustavot, zakonite<br />
i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost so Ustavot.<br />
Nadle`nosta i postapkata pred sudovite, pokraj drugite ustavno utvrdeni<br />
pra{awa vo vrska so sudovite, se ureduvaat so zakon {to se donesuva<br />
so dvotretinsko mnozinstvo od vkupniot broj pratenici. Advokaturata<br />
e samostojna i nezavisna javna slu`ba koja obezbeduva pravna<br />
pomo{ i vr{i javni ovlastuvawa vo soglasnost so zakon, no od takvata<br />
ustavna odredba proizleguva i toa deka so zakon mo`e da se doveri<br />
vr{ewe na javni ovlastuvawa na javna slu`ba.<br />
Spored ~len 2 od Zakonot za notarijatot ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 55/2007, 86/2008 i 139/2009), notarijatot e<br />
samostojna, nezavisna javna slu`ba vo koja se vr{at raboti od vidot na<br />
javni ovlastuvawa vrz osnova na zakon po barawe na gra|anite, dr`avnite<br />
organi, pravnite lica i drugi zainteresirani institucii.<br />
979
Od iznesenata zakonska odredba proizleguva deka zakonodavecot<br />
so Zakonot za notarijat prenel opredeleni javni ovlastuvawa na<br />
notarijatot kako nova samostojna i nezavisna javna slu`ba.<br />
Osporeniot Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
izvr{uvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 83/2009)<br />
vo celina i posebno ~len 5, vo delot vo koj se opredeluva dodavawe na<br />
~lenovite 16-g i 16-|, i ~len 13 stavovite 3 i 4 od Zakonot, se odnesuvaat<br />
na opredeluvaweto izvr{itelite da postapuvaat i spored re-<br />
{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe vrz osnova na verodostojna isprava<br />
doneseno od notar, pri {to se ureduva sodr`inata na predlogot za<br />
izvr{uvawe, osnovot za donesuvawe na re{enieto, postapuvaweto na<br />
notarot po predlogot za izvr{uvawe, postapuvaweto na izvr{itelot<br />
po pravosilno i izvr{no re{enie so koe se dozvoluva izvr{uvawe doneseno<br />
od sud. Vo odnos na postapuvaweto na notarot po predlogot za<br />
izvr{uvawe, Zakonot opredeluva deka notarot, vrz osnova na zakonski<br />
opredelenite podatoci vo predlogot i prilo`enata verodostojna isprava<br />
kon nego, utvrduva dali predlogot za izvr{uvawe e dopu{ten i<br />
osnovan i, ako predlogot gi ispolnuva zakonskite uslovi, notarot donesuva<br />
re{enie koe go dostavuva do strankite, pa ako nema prigovor<br />
protiv re{enieto, notarot stava potvrda za pravosilnost i izvr{nost<br />
i izvr{itelot go sproveduva takvoto re{enie; ako ima dopu{ten, jasen<br />
i celosen prigovor na re{enieto preku notarot do sudot vo rok od<br />
osum dena, notarot go dostavuva predmetot do nadle`niot sud na natamo{no<br />
postapuvawe i donesuvawe na odluka; dokolku, pak, notarot<br />
utvrdi deka predlogot za izvr{uvawe e nedopu{ten ili neosnovan, }e<br />
go preprati predmetot do sudot za natamo{no postapuvawe i odlu~uvawe,<br />
a ako e predlogot neureden notarot }e dade nasoki, po koi }e ja<br />
prodol`i postapkata odnosno ako ne se postapi po nasokite, notarot<br />
}e donese re{enie za otfrlawe na predlogot protiv koe e dozvolena<br />
`alba do nadle`niot sud. So drugi zborovi, Zakonot go ovlastil notarot<br />
da gi utvrduva faktite vo vrska so predlozite za izvr{uvawe zasnovani<br />
na verodostojni ispravi doneseni od notar odnosno da postapuva<br />
po nesporni pra{awa, {to e del od zakonskata opredelba notarot<br />
da bide poverenik na sudot zaradi efikasno vr{ewe na sudskata<br />
vlast, a dokolku se pojavi ne{to sporno pri takvoto ovlastuvawe na<br />
notarot, postapkata prodol`uva pred nadle`niot osnoven sud. Pri takva<br />
sostojba, osporenite zakonski odredbi ne opredeluvaat navleguvawe<br />
na notarite vo sudskata vlast i vo nejzinata samostojnost, nitu pak<br />
ja povreduvaat temelnata vrednost podelba na dr`avnata vlast na zakonodavna,<br />
izvr{na i sudska, poradi {to Sudot utvrdi deka osporenite<br />
zakonski odredbi se vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja 4, ~len<br />
53 i so Amandman XXV na Ustavot na Republika Makedonija.<br />
1. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
980
1. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Igor Spirovski, d-r<br />
Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>, a vo<br />
odnos na ~len 5 od Zakonot so mnozinstvo glasovi.<br />
981
982
77. U. br. 165/2011 (9. 11. 2011)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 55 st. 3 od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 25/2000, 34/2000, 96/2000, 50/<br />
2001, 11/2002, 84/2005, 37/2006, 18/2007, 36/2007, 82/2008, 98/2008, 6/2009,<br />
67/2009, 50/2010, 156/2010 i 53/2011).<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
Spored ~l. 55 st. 3 od Zakonot "Upravniot odbor ima pretsedatel<br />
i zamenik na pretsedatel od imenuvanite pretstavnici od Ministerstvoto<br />
za zdravstvo i Ministerstvoto za finansii koi naizmeni~no<br />
po edna godina se menuvaat vo tekot na mandatot."<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite na podnositelot na inicijativata osporeniot<br />
~len ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3, ~l. 9, ~l. 23, ~l. 34, ~l. 39,<br />
~l. 51 i ~l. 58 od Ustavot. Ova od pri~ina {to so nego protivustavno<br />
se ignoriraat i omalova`uvaat ostanatite pretstavnici na Upravniot<br />
odbor i na niv ne im e dadena ustavna i zakonska mo`nost da bidat<br />
pretsedatel i zamenik na pretsedatel na upravniot odbor i ako toj se<br />
sostoi od sedum ~lena koi gi imenuva Vladata za vreme na ~etiri<br />
godini i site ~len ovi se so visoko obrazovanie i rabotno iskustvo od<br />
finansiskoto rabotewe ili od sistematizacija i organizacija na zdravstvenata<br />
za{tita i zdravstvenoto osiguruvawe. Voedno, spored podnositelot<br />
so ovaa odredba se pravi diskriminacija me|u gra|anite.<br />
Podnositelot na inicijativata predlaga pri odlu~uvaweto Sudot<br />
da ja ima predvid i Odlukata U. br. 167/2006 od 27 juni 2007 godina<br />
so koja bil ukinat ~l. 56 st. 2 vo delot "pri {to odlukata na Upravniot<br />
odbor se smeta za donesena samo ako za niv pozitivno glasale i<br />
pretstavnici od ~l. 55 st. 3 od ovoj Zakon“ od Zakonot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe.<br />
Ustavno sudskapraktika<br />
- Ustavniot sud na Republika Makedonija so Odluka U. br. 167/<br />
2006 od 27. 06. 2007 godina go ukinal ~l. 56 st. 2 vo delot: "pri {to<br />
983
odlukite na Upravniot odbor se smetaat za doneseni samo ako za niv<br />
pozitivno glasale i pretstavnici od ~l. 55 st. 3 na ovoj zakon" od Zakonot<br />
za zdravstveno osiguruvawe.<br />
Vo obrazlo`enieto na odlukata Sudot izrazil stav deka spored<br />
Sudot zakonodavecot ima pravo da go obezbedi na~inot za poefikasno<br />
primenuvawe, ostvaruvawe i obezbeduvawe na celite koi saka da gi postigne<br />
so Zakonot, bidej}i toa e i funkcijata na legislativata, me|utoa,<br />
so vospostavuvaweto na takov poseben na~in na donesuvaweto na<br />
odlukite na Upravniiot odbor predviden vo osporenata odredba od<br />
Zakonot, o~igledno e deka taa cel ne mo`e da se postigne od pri~ini<br />
{to vsu{nost vo sekoj moment ~lenovite na Upravniot odbor koi<br />
imaat poseben status vo odnos na donesuvaweto na odlukite, mo`at da<br />
ja blokiraat rabotata na Fondot i bez nivna soglasnost Upravniot<br />
odbor ne mo`e da gi donesuva odlukite soglasno nadle`nostite utvrdeni<br />
vo Zakonot, odnosno ne mo`e da funkcionira. Toa prakti~no bi<br />
zna~elo deka, vo konkretniot slu~aj, stanuva zbor za odluki koi gi donesuvaat<br />
pretstavnicite na Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto<br />
za finansii koi imaat status na pretsedatel, odnosno zamenik<br />
na pretsedatel na Upravniot odbor, a ne odluki {to gi donesuva Upravniot<br />
odbor kako telo {to ne samo {to ne mo`e da se smeta kako podobruvawe<br />
na upravuvaweto na upravuva~kite kapaciteti na Fondot za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe, tuku Upravniot odbor go pravi besmisleno<br />
telo.<br />
984<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali so predviduvaweto deka pretsedatelot i zamenik na pretsedatelot<br />
od imenuvanite pretstavnici od Ministerstvoto za zdravstvo<br />
i Ministerstvoto za finansii naizmeni~no vo tekot na mandatot<br />
se menuvaat po edna godina, se doveduva vo pra{awe na~eloto na diskriminacija<br />
me|u gra|anite, na~eloto na vladeewe na pravoto i drugi<br />
odredbi od Ustavot na koi se povikuva podnositelot na inicijativata.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavoto, vladeeweto na pravoto e<br />
edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 9 od Ustavot gra|anite na Republika Makedonija se<br />
ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i versko<br />
uveruvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~l. 23 od Ustavot sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{eweto na javni funkcii.
Spored ~l. 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Vo ~l. 39 st. 1 od Ustavot e utvrdeno deka na sekoj gra|anin mu<br />
se garantira pravoto na zdravstvena za{tita.<br />
Soglasno ~l. 58 st. 1 od Ustavot, sopstvenosta i trudot se osnova<br />
za upravuvawe i u~estvo vo odlu~uvaweto.<br />
Soglasno navedenite ustavni odredbi, zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, kako del od socijalnoto osiguruvawe, koe vo Ustavot e<br />
utvrdeno kako edno od osnovnite prava na ~ovekot i gra|aninot, e<br />
uredeno so Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe.<br />
Spored ~l. 2 st. 1 od ovoj zakon, zdravstvenoto osiguruvawe se<br />
ustanovuva kako zadol`itelno i dobrovolno.<br />
Spored ~l. 3 st. 1 od Zakonot, zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe<br />
go sproveduva Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija.<br />
So ~l. 53 od Zakonot e utvrden statusot na Fondot za zdravstveno<br />
osiguruvawe. Soglasno ovoj ~len Fondot vr{i dejnost od javen<br />
interes i vr{i javni ovlastuvawa utvrdeni so ovoj zakon, Fondot ima<br />
svojstvo na pravno lice, Fondot e samostoen vo svojata rabota, sedi{-<br />
teto na fondot e vo Skopje, Fondot ima statut i edinstvena `iro<br />
smetka.<br />
Trgnuvaj}i od ovlastuvaweto {to proizleguva tokmu od ~l. 58<br />
od Ustavot, pra{aweto vo vrska so upravuvaweto i odlu~uvaweto vo<br />
zdravstvenoto osiguruvawe, zakonodavecot na op{t na~in go uredil so<br />
Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe, koi odredbi ponatamu se razrabotuvaat<br />
so Statutot na Fondot koj go donesuva Upravniot odbor na<br />
Fondot.<br />
Spored ~l. 55 st. 1 od Zakonot, so Fondot upravuva Upraven<br />
odbor.<br />
Spored st. 2 na ovoj ~len od Zakonot, Upravniot odbor se sostoi<br />
od sedum ~lena koi gi imenuva i razre{uva Vladata na Republika Makedonija<br />
za vreme od ~etiri godini i toa:<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Ministerstvoto za zdravstvo,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Ministerstvoto za finansii,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Sojuzot na sindikatite na Makedonija<br />
po princip na godi{no rotiraawe na ovlastenite pretstavnici<br />
na Sojuzot.<br />
- eden pretstavnik predlo`en od komorite na stopanstvenicite<br />
vo Republikata po princip na godi{no rotirawe na ovlastenite pretstavnici<br />
od komorite,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Lekarskata komora na Makedonija<br />
i Stomatolo{kata komora na Makedonija i Farmacevtskata<br />
komora na Makedonija po princip na godi{no rotirawe na ovlastenite<br />
pretstavnici od komorite,<br />
985
- eden pretstavnik predlo`en od Zdru`enieto na penzionerite<br />
i<br />
- eden pretstavnik na osigurenicite predlo`en od Zdru`enieto<br />
na potro{uva~ite.<br />
Upravniot odbor ima pretsedatel i zamenik na pretsedatelot<br />
od imenuvanite pretstavnici od Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto<br />
za finansii koi naizmeni~no po edna godina se menuvaat<br />
vo tekot na mandatot (osporen stav).<br />
Za ~lenovi na Upravniot odobr se predlagaat lica koi imaat<br />
visoko obrazovanie i rabotno iskustvo od finansiskoto rabotewe ili<br />
od sistemot i organizacijata na zdravstvenata za{tita i zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, pri {to da se vodi smetka za soodvetnata i pravi-<br />
~nata zastapenost na gra|anite na site zaednici.<br />
Delokrugot na rabotata na Upravniot odbor e utvrden vo ~l. 56<br />
od Zakonot, spored koj Upravniot odbor na Fondot, gi vr{i slednive<br />
raboti:<br />
1) u~estvuva vo utvrduvawe na razvojot na zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe;<br />
2) donesuva statut na Fondot;<br />
3) gi donesuva op{tite akti predvideni so ovoj zakon koi se objavuvaat<br />
vo "Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
4) donesuva programa i plan za rabota;<br />
5) donesuva akti za organizacija i sistematizacija na Fondot;<br />
6) utvrduva Buxet i zavr{na smetka na Fondot;<br />
7) donesuva programa za investicioni vlo`uvawa vo zdravstvoto<br />
vrz osnova na utvrdeni zdravstveni prioriteti;<br />
8) usvojuva godi{en izve{taj za raboteweto na Fondot;<br />
9) se gri`i za ostvaruvawe na zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe;<br />
10) go sledi ostvaruvaweto na me|unarodnite dogovori i me-<br />
|udr`avnite spogodbi od oblasta na zdravstvenoto osiguruvawe;<br />
11) razgleduva pra{awa, izve{tai, ifnormacii i drugi materijali<br />
vo vrska so sostojbata i problemite od zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe i drugi raboti od nadle`nost na Fondot;<br />
12) raspi{uva konkurs za imenuvawe na direktor na Fondot;<br />
13) osnova komisii i drugi rabotni tela i<br />
14) odlu~uva i za drugi raboti utvrdeni so zakon i statut na Fondot.<br />
Spored st. 2 na ovoj ~len od Zakonot, Upravniot odbor gi donesuva<br />
odlukite so mnozinstvo na glasovi od vkupniot broj na glasovi.<br />
Spored st. 3 na ovoj ~len pred donesuvaweto na op{tite akti<br />
predvideni so ovoj zakon, Upravniot odbor mo`e da pobara mislewe i<br />
od komorite od oblasta na zdravstvoto.<br />
Na aktot od st. 1 t. 5 na ovoj ~len ministerot za zdravstvo dava<br />
soglasnost.<br />
986
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na navedenite<br />
odredbi od Zakonot za zdravstveno osiguruvawe kako i osporeniot<br />
~len nasprema navodite vo inicijativata smetame deka istite se<br />
neosnovani.<br />
Imeno od analizata na navedenata zakonska regulativa proizleguva<br />
deka so Zakonot za zdravstveno osiguruvawe se osnova Fond za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe koj e nadle`en da go sproveduva zadol-<br />
`itelnoto zdravstveno osiguruvawe na gra|anite.<br />
Fondot vr{i dejnost od javen interes i vr{i javni ovlastuvawa<br />
utvrdeni so ovoj zakon.<br />
Fondot se finansira vo najgolem del od sredstvata na gra|anite<br />
pribrani po osnov na pridonesi ili od Buxetot na Republikata,<br />
poradi {to podle`i na javna odgovornost za upravuvawe so sredstvata.<br />
Vo funkcija na za{tita na javniot interes na gra|anite zakonodavecot<br />
go utvrdil brojot i sostavot na ~lenovite na Upravniot odbor koi gi<br />
izbira i razre{uva Vladata.<br />
Ponatamu, od analizata na celinata na ~l. 55 od Zakonot, a ne<br />
samo na osporeniot st. 3 koj go osporuva podnositelot, nedvosmisleno<br />
proizleguva deka sostavot na ~lenovite na Upravniot odbor e koncipiran<br />
na na~in {to vo nego vleguvaat pretstavnici predlo`eni od Sojuzot<br />
na sindikatite od komorite na stopanstvenici vo Republikata,<br />
pretstavnici na Lekarskata, Stomatolo{kata i Farmacevtskata komora<br />
po princip na godi{no rotirawe, pretstavnik na Zdru`enieto<br />
na penzioneri, pretstavnik na potro{uva~ite kako i pretstavnik predlo`eni<br />
od Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto za finansii.<br />
Poa|aj}i od delokrugot na rabotata na Upravniot odbor utvrden<br />
vo ~l. 56 od Zakonot kako i faktot {to odlukite na Upravniot<br />
odbor se donesuvaat so mnozinstvo glasovi od vkupniot broj na izbranite<br />
pretstavnici, smetame deka ureduvaweto na pra{aweto deka so<br />
Upravniot odbor rakovodi pretsedatel i zamenik pretsedatel od<br />
imenuvanite pretstavnici na Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto<br />
za finansii koi se menuvaat naizmeni~no po edna godina vo<br />
tekot na traeweto na mandatot ne ja pravi osporenata odredba nesoglasna<br />
so Ustavot.<br />
Imeno, spored na{e mislewe, celta na zakonodavecot ne bila<br />
kako {to naveduva podnositelot da gi ignorira i omalova`i drugite<br />
pretstavnici na Upravniot odbor, tuku upravuvaweto odnosno rakovodeweto<br />
da go vr{at pretstavnici predlo`eni od Ministerstvoto<br />
za zdravstvo i Ministerstvoto za finansii, a so cel efikasno, efektivno<br />
i ekonomi~no koristewe na sredstvata na Fondot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe za sproveduvawe i ostvaruvawe na potrebite na<br />
gra|anite od zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a:<br />
987
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 55 st. 3 od Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 25/2000, 34/2000, 96/2000, 50/2001, 11/2002,<br />
84/2005, 37/2006, 18/2007, 36/2007, 82/2008, 98/2008, 6/2009, 67/2009, 50/<br />
2010, 156/2010 i 53/2011).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 29 noemvri 2011<br />
godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 55 stav 3 od Zakonot za zdravsvenoto osiguruvawe ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 25/2000, 34/2000, 96/2000, 50/2001,<br />
11/2002, 84/2005, 37/2006, 18/2007, 36/2007, 82/2008, 98/2008, 6/2009,<br />
67/2009, 50/2010, 156/2010 i 53/2011).<br />
2. Stamen Filipov od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta na ~len 55 stav 3 od Zakonot ozna~en vo to~kata 1<br />
od ova re{enie.<br />
Spored navodite na podnositelot na podnositelot na inicijativata<br />
osporeniot ~len ne bil vo soglasnost so ~len 8 stav 1 alineja<br />
3, ~len 9, ~len 23, ~len 34, ~len 39, ~len 51 i ~len 58 od Ustavot. Ova od<br />
pri~ina {to so nego protivustavno se ignorirale i omalova`uvale<br />
ostanatite pretstavnici na Upravniot odbor i na niv ne im e dadena<br />
ustavna i zakonska mo`nost da bidat pretsedatel i zamenik na pretsedatel<br />
na upravniot odbor i ako toj se sostoi od sedum ~lena koi gi<br />
imenuva Vladata za vreme na ~etiri godini i site ~len ovi se so visoko<br />
obrazovanie i rabotno iskustvo od finansiskoto rabotewe ili<br />
od sistematizacija i organizacijata na zdravstvenata za{tita i zdravstvenoto<br />
osiguruvawe .<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored osporeniot ~len 55<br />
stav 3 od Zakonot, "Upravniot odbor ima pretsedatel i zamenik na<br />
pretsedatel od imenuvanite pretstavnici od Ministerstvoto za zdravstvo<br />
i Ministerstvoto za finansii koi naimeni~no se menuvaat vo<br />
tekot na mandatot”.<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
e edna od temelnite vrednosti na ustavniot poredokok na Republika<br />
Makedonija.<br />
988
Spored ~len 9 od Ustavot gra|anite na Republika Makedonija<br />
se ednakvi vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata na<br />
ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i versko<br />
uveruvawe, imotnata i op{te-stvenata polo`ba. Gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~len 23 od Ustavot sekoj gra|anin ima pravo da u~estvuva<br />
vo vr{eweto na javni funkcii.<br />
Spored ~len 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Vo ~lenot 39 stav 1 od Ustavot e utvrdeno deka na sekoj gra|anin<br />
mu se garantira pravoto na zdravstvena za{tita.<br />
Soglasno ~lenot 58 stav 1 od Ustavot, sopstvenosta i trudot se<br />
osnova za upravuvawe i u~estvo vo odlu~uvaweto.<br />
Soglasno navedenite ustavni odredbi, zdravstvenoto osiguruvawe,<br />
kako del od socijalnoto osiguruvawe, koe vo Ustavot e utvrdeno<br />
kako edno od osnovnite prava na ~ovekot i gra|aninot, e uredeno so Zakonot<br />
za zdravstvenoto osiguruvawe.<br />
Spored ~lenot 2 stav 1 od ovoj zakon, zdravstvenoto osiguruvawe<br />
se ustanovuva kako zadol`itelno i dobrovolno.<br />
Spored ~lenot 3 stav 1 od Zakonot, zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe go sproveduva Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija.<br />
So ~lenot 53 od Zakonot e utvrden statusot na Fondot za zdravstveno<br />
osiguruvawe. Soglasno ovoj ~len Fondot vr{i dejnost od javen<br />
interes i vr{i javni ovlastuvawa utvrdeni so ovoj zakon, Fondot ima<br />
svojstvo na pravno lice, Fondot e samostoen vo svojata rabota, sedi{-<br />
teto na fondot e vo Skopje, Fondot ima statut i edinstvena `iro-smetka.<br />
Trgnuvaj}i od ovlastuvaweto {to proizleguva tokmu od ~lenot<br />
58 od Ustavot, pra{aweto vo vrska so upravuvaweto i odlu~uvaweto vo<br />
zdravstvenoto osiguruvawe, zakonodavecot na op{t na~in go uredil so<br />
Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe, koi odredbi ponatamu se razrabotuvaat<br />
so Statutot na Fondot koj go donesuva Upravniot odbor na<br />
Fondot.<br />
Spored ~lenot 55 stav 1 od Zakonot, so Fondot upravuva<br />
Upraven odbor. Spored stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot, Upravniot<br />
odbor se sostoi od sedum ~lena koi gi imenuva i razre{uva Vladata na<br />
Republika Makedonija za vreme od ~etiri godini i toa:<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Ministerstvoto za zdravstvo,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Ministerstvoto za finansii,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Sojuzot na sindikatite na Makedonija<br />
po princip na godi{no rotiraawe na ovlastenite pretstavnici<br />
na Sojuzot.<br />
989
- eden pretstavnik predlo`en od komorite na stopanstvenicite<br />
vo Republikata po princip na godi{no rotirawe na ovlastenite pretstavnici<br />
od komorite,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Lekarskata komora na Makedonija<br />
i Stomatolo{kata komora na Makedonija i Farmacevtskata komora<br />
na Makedonija po princip na godi{no rotirawe na ovlastenite<br />
pretstavnici od komorite,<br />
- eden pretstavnik predlo`en od Zdru`enieto na penzionerite<br />
i<br />
- eden pretstavnik na osigurenicite predlo`en od Zdru`enieto<br />
na potro{uva~ite.<br />
Upravniot odbor ima pretsedatel i zamenik na pretsedatelot<br />
od imenuvanite pretstavnici od Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto<br />
za finansii koi naizmeni~no po edna godina se menuvaat vo<br />
tekot na mandatot (osporen stav).<br />
Za ~lenovi na Upravniot odobr se predlagaat lica koi imaat<br />
visoko obrazovanie i rabotno iskustvo od finansiskoto rabotewe ili<br />
od sistemot i organizacijata na zdravstvenata za{tita i zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, pri {to da se vodi smetka za soodvetnata i pravi-<br />
~nata zastapenost na gra|anite na site zaednici.<br />
Delokrugot na rabotata na Upravniot odbor e utvrden vo ~lenot<br />
56 od Zakonot, spored koj Upravniot odbor na Fondot, gi vr{i slednive<br />
raboti:<br />
1) u~estvuva vo utvrduvawe na razvojot na zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe;<br />
2) donesuva statut na Fondot;<br />
3) gi donesuva op{tite akti predvideni so ovoj zakon koi se<br />
objavuvaat vo „Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“,<br />
4) donesuva programa i plan za rabota;<br />
5) donesuva akti za organizacija i sistematizacija na Fondot;<br />
6) utvrduva Buxet i zavr{na smetka na Fondot;<br />
7) donesuva programa za investicioni vlo`uvawa vo zdravstvoto<br />
vrz osnova na utvrdeni zdravstveni prioriteti;<br />
8) usvojuva godi{en izve{taj za raboteweto na Fondot;<br />
9) se gri`i za ostvaruvawe na zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe;<br />
10) go sledi ostvaruvaweto na me|unarodnite dogovori i me|udr`avnite<br />
spogodbi od oblasta na zdravstvenoto osiguruvawe;<br />
11) razgleduva pra{awa, izve{tai, ifnormacii i drugi materijali<br />
vo vrska so sostojbata i problemite od zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe i drugi raboti od nadle`nost na Fondot;<br />
12) raspi{uva konkurs za imenuvawe na direktor na Fondot;<br />
13) osnova komisii i drugi rabotni tela i<br />
14) odlu~uva i za drugi raboti utvrdeni so zakon i statut na Fondot.<br />
990
Spored stav 2 na ovoj ~len od Zakonot, Upravniot odbor gi donesuva<br />
odlukite so mnozinstvo na glasovi od vkupniot broj na glasovi, a<br />
spored stav 3 na ovoj ~len pred donesuvaweto na op{tite akti predvideni<br />
so ovoj zakon, Upravniot odbor mo`e da pobara mislewe i od<br />
komorite od oblasta na zdravstvoto.<br />
Na aktot od stav 1 to~ka 5 na ovoj ~len ministerot za zdravstvo<br />
dava soglasnost.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni odredbi, analizata na navedenite<br />
odredbi od Zakonot za zdravstveno osiguruvawe kako i osporeniot<br />
~len nasprema navodite vo inicijativata smetame deka istite se<br />
neosnovani.<br />
Imeno od analizata na navedenata zakonska regulativa proizleguva<br />
deka so Zakonot za zdravstveno osiguruvawe se osnova Fond za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe koj e nadle`en da go sproveduva zadol-<br />
`itelnoto zdravstveno osiguruvawe na gra|anite.<br />
Fondot vr{i dejnost od javen interes i vr{i javni ovlastuvawa<br />
utvrdeni so ovoj zakon.<br />
Fondot se finansira vo najgolem del od sredstvata na gra|anite<br />
pribrani po osnov na pridonesi ili od Buxetot na Republikata,<br />
poradi {to podle`i na javna odgovornost za upravuvawe so sredstvata.<br />
Vo funkcija na za{tita na javniot interes na gra|anite zakonodavecot<br />
go utvrdil brojot i sostavot na ~lenovite na Upravniot odbor koi gi<br />
izbira i razre{uva Vladata.<br />
Ponatamu, od analizata na celinata na ~lenot 55 od Zakonot, a<br />
ne samo na osporeniot stav 3 koj go osporuva podnositelot, nedvosmisleno<br />
proizleguva deka sostavot na ~lenovite na Upravniot odbor e<br />
koncipiran na na~in {to vo nego vleguvaat pretstavnici predlo`eni<br />
od Sojuzot na sindikatite, od komorite na stopanstvenici vo Republikata,<br />
pretstavnici na Lekarskata, Stomatolo{kata i Farmacevtskata<br />
komora po princip na godi{no rotirawe, pretstavnik na Zdru`enieto<br />
na penzioneri, pretstavnik na potro{uva~ite kako i pretstavnici<br />
predlo`eni od Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto za<br />
finansii.<br />
Poa|aj}i od delokrugot na rabotata na Upravniot odbor utvrden<br />
vo ~len 56 od Zakonot kako i faktot {to odlukite na Upravniot<br />
odbor se donesuvaat so mnozinstvo glasovi od vkupniot broj na izbranite<br />
pretstavnici, Sudot oceni deka uredu-vaweto na pra{aweto<br />
deka so Upravniot odbor rakovodi pretse-datel i zamenik pretsedatel<br />
od imenuvanite pretstavnici na Ministerstvoto za zdravstvo i Ministerstvoto<br />
za finansii koi se menuvaat naizmeni~no po edna godina vo<br />
tekot na traeweto na mandatot ne ja pravi osporenata odredba nesoglasna<br />
so Ustavot.<br />
Imeno, spored Sudot,celta na zakonodavecot ne bila kako {to<br />
naveduva podnositelot da gi ignorira i imalova`i drugite pretstavnici<br />
na Upravniot odbor, tuku upravuvaweto odnosno rakovodeweto da<br />
991
go vr{at pretstavnici predlo`eni od Ministerstvoto za zdravstvo i<br />
Ministerstvoto za finansii, a so cel efikasno, efektivno i ekonomi~no<br />
koristewe na sredstvata na Fondot za sproveduvawe i ostvaruvawe<br />
na potrebite od zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
So ogled na navedenoto ,Sudot oceni deka osporeniot ~len od<br />
Zakonot ne e vo nesoglasnost so odredbite od Ustavot na koi se povikuva<br />
podnositelot na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Vera Markova, Liljana Ingilizova-Ristova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
992
78. U. br. 85/2010 (23.11. 2011)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 236 st. 1 od Zakonot za rabotnite odnosi ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 62/2005, 106/2008, 161/2008, 114/2009,<br />
30/2009, 149/2009, 16/2010, 50/2010, 52/2010, 124/2010, 158/2010 i 47/2011.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored podnositelite na inicijativata do noseweto na najnoviot<br />
Zakon za rabotnite odnosi od 2005 godina, {trajkot bil ureden so<br />
porane{niot sojuzen jugoslovenski Zakon za {trajk ("SL SFRJ,"<br />
23/1991) koj po osamostojuvaweto, bil prezemen kako republi~ki, soglasno<br />
Ustavniot zakon za sproveduvawe na URM ("SV RM," 12/1993), a<br />
vo nego postoela odredba koja{to, go definirala {trajkot kako "organiziran<br />
prekin na rabota od strana na rabotnicite, zaradi ostvaruvawe<br />
na ekonomskite i socijalnite prava i interesi po osnov na trud."<br />
Spored ~l. 1 od navedeniot zakon, kako ovlasteni organizatori na<br />
{trajk mo`ele da se javat i mnozinstvoto rabotnici koi ne se sindikalno<br />
organizirani (t.n. {trajkuva~ki "inicijativen/organizacionen"<br />
odbor) - dodeka, pak, spored novoto zakonsko re{enie, koe e pravno<br />
nedopustlivo, legitimitetot da povikuvaat na {trajk go imaat<br />
samo sindikatite i nivnite zdru`enija na povisoko nivo t.e. im e dadeno<br />
samo na asocijaciite na rabotnicite i nivnite sojuzi (~l. 236 od<br />
Zakonot). Toa direktno se koselo so na{iot Ustav - koj{to, patem re-<br />
~eno, ne priznaval nikakvi eventualni "posrednici" pri realizacijata<br />
na ova bitno pravo za egzistencijata na rabotnicite.<br />
Imeno, so donesuvaweto na demokratskiot Ustav na RM (1991),<br />
pravoto na sindikalno organizirawe i pravoto na {trajk ne slu~ajno<br />
bile postulirani vo dva oddelni ~lena - ~l. 37 i ~l. 38, odnosno kako<br />
dve odvoeni i sosem nezavisni prava, od podgrupata na "ekonomsko-socijalni<br />
prava. Pravoto na {trajk, po svojata su{tina, bilo ekskluzivno<br />
i isklu~ivo pravo na vrabotenite (a ne na sindikatite) - da go<br />
izrazat svojot protest protiv uslovite za rabota ili visinata na<br />
materijalnata zarabotuva~ka. Nedopustliv bil potegot ova neotu|ivo<br />
(individualno) pravo da se "vrze" za prethodno ostvarenoto (kolektivno)<br />
pravo na sindikalno organizirawe - koe sega (od 2009), dopolnitelno,<br />
bilo obremeneto i so dolgi proceduri na registracija i<br />
priznavawe t.n. reprezentativnost na sindikatite od strana na Mini-<br />
993
sterot za trud i socijalna politika, po predlog na novoformiranata<br />
Komisijata za utvrduvawe na reprezentativnosta, spored ~l. 213-a od<br />
Zakonot.<br />
Spored toa, se zabele`uvala malicioznata tendencija na zakonodavecot<br />
da spoi ne{to {to ustavotvorecot, svesno i namerno, go razdvoil!<br />
So drugi zborovi, ako eden rabotnik ne sakal da ~lenuva vo<br />
nitu eden sindikat, od bilo koi pri~ini koi ne moral da gi obrazlo`uva<br />
- {to, patem re~eno, bilo negovo ustavno zagarantirano pravo<br />
na izbor, bidej}i ~lenstvoto vo sindikatot e pravo, a ne obvrska - toa<br />
ne bila dovolna pri~ina na ovoj rabotnik, da ne mu se dade pravoto da<br />
u~estvuva ili, pak, da organizira {trajk kaj rabotodavecot kaj koj{to<br />
raboti ("delumen {trajk") ili, pak, na povisoko nivo - primer granka,<br />
sektor i sl. ("generalen {trajk") ili, vo krajna linija, i t.n. "{trajk<br />
na solidarnost."<br />
Na ovoj na~in, spored podnositelite na inicijativata se povreduval<br />
eden od osnovnite evropski principi na koi po~ivalo i se<br />
gradelo sovremenoto rabotni{tvo, a toa bil principot na spontanost<br />
i fleksibilnost, kako i na~eloto na samostojna organizacija na<br />
{trajkot, {to podrazbiralo deka ovaa forma na, uslovno re~eno, rabotni~ka<br />
neposlu{nost ili otpor ("nameren bojkot") - ja organiziraat<br />
samite rabotnici - izvorno, direktno i neposredno, a ne nivnite sindikalni<br />
pretstavnici t.e. samonare~enite "sindikalni lideri" ili,<br />
pak, korumpiranite i ~esto, partiski oboenite sindikalni rakovodstva,<br />
koi vo svoite "politikantski manipulacii i kalkulacii" pove}e<br />
se gri`ele za politi~kata korektnost na svoite potezi, otkolku za<br />
vistinskite rabotni~ki problemi koi realno postoele.<br />
Argumentum a fortiori, soglasno na{iot Ustav, koj ostavil rezerva<br />
vo ovoj del, pravoto na {trajk mo`elo da se ograni~i so zakon, no samo<br />
vo "vooru`enite sili, policijata i organite na upravata" (~l. 38, st. 2<br />
od URM). Ottuka, preku edno normativno i teleolo{ko pravno tolkuvawe<br />
(interpretatio iuris) - se doa|alo do sledniov, racionalen i logi-<br />
~ki, zaklu~ok: bidej}i Zakonot za rabotni odnosi, po svojata pravna<br />
priroda, e "op{t zakon" (lex generalis) i se odnesuva na site vraboteni<br />
lica - bez ogled dali tie rabotat vo javniot (dr`aven) ili, pak, vo<br />
privatniot (biznis) sektor, evidentno bilo deka na edna vakva restriktivna<br />
odredba ne i e mestoto vo ovoj Zakon i istata treba da se<br />
ukine - poni{ti.<br />
Za kraj, podnositelite na inicijativata uka`uvaat na Evropska<br />
konvencija za ~ovekovi prava (~l. 11 st. 1), dopolnitelen Protokol br.<br />
HI, kako i sudskata praktika na Evropskiot sud za ~ovekovi prava pri<br />
Svetot na Evropa (Strazbur), koi ja povrzuvale sindikalnata sloboda<br />
so op{tata sloboda na zdru`uvaweto. Toa zna~elo deka rabotnikot<br />
ima pravo na sloboden izbor dali }e bide ili nema da bide ~len na<br />
bilo koj sindikat, a za~lenuvaweto vo sindikalnata organizacija ne<br />
smee i ne mo`e da bide dopolnitelen i neminoven uslov (conditio sine<br />
994
qua non) za organizirawe, podgotvuvawe, povikuvawe ili u~estvo vo<br />
{trajk, kako legitimen i institucionalen metod na rabotni~ka borba<br />
za ostvaruvawe na postoe~kite prava, ili, eventualno za dobivawe pogolemi<br />
prava od rabotniot odnos. Poradi seto ova, smetaat deka ovaa<br />
protivustavna zakonska odredba, {to pobrzo treba da bide kasirana,<br />
kako mo{ne {tetna i tendenciozna antirabotni~ka i sprotivna na ~l.<br />
8 st. 1 al. 1 i 3, 35, 37, 38, 50 st. 3, 54 st. 1 i 3 od Ustavot.<br />
Sodr`ina na odredbata<br />
Sindikatot i negovite zdru`enija na povisoko nivo imaat pravo<br />
da povikaat na {trajk i da go povedat so cel za za{tita na ekonomskite<br />
i socijalnite prava na svoite ~lenovi od rabotniot odnos, vo<br />
soglasnost so zakon.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 8 st. 1 al. 1 i 3 od Ustavot, osnovnite slobodi i<br />
prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto pravo i utvrdeni<br />
so Ustavot i vladeeweto na pravoto pretstavuvaat edni od<br />
temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 35 od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata<br />
za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno so na~eloto na<br />
socijalna pravednost.<br />
Spored ~l. 37 od Ustavot, zaradi ostvaruvawe na svoite ekonomski<br />
i socijalni prava, gra|anite imaat pravo da osnovaat sindikati.<br />
Sindikatite mo`at da osnovaat svoi sojuzi i da ~lenuvaat vo me|unarodni<br />
sindikalni organizacii. So zakon mo`e da se ograni~at uslovite<br />
za ostvaruvawe na pravoto na sindikalno organizirawe vo vooru`enite<br />
sili, policijata i organite na upravata.<br />
Soglasno ~l. 38 od Ustavot, se garantira pravoto na {trajk. So<br />
zakon mo`e da se ograni~at uslovite za ostvaruvawe na pravoto na<br />
{trajk vo vooru`enite sili, policijata i organite na upravata.<br />
Spored ~l. 50 st. 3 od Ustavot, gra|aninot ima pravo da bide<br />
zapoznat so ~ovekovite prava i osnovni slobodi i aktivno da pridonesuva,<br />
poedine~no ili zaedno so drugi za nivno unapreduvawe i za{-<br />
tita.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon, a vo st. 2 od ovoj ~len od Ustavot e utvrdeno deka<br />
sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 54 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot i<br />
gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so Ustavot<br />
(st. 1). Slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot mo`at da bidat<br />
ograni~eni za vreme na voena ili vonredna sostojba spored odredbite<br />
995
na Ustavot (st. 2). Ograni~uvaweto na slobodite i pravata ne mo`e da<br />
bide diskriminatorsko po osnov na pol, rasa, boja na ko`a, jazik, vera,<br />
nacionalno ili socijalno poteklo, imotna ili op{testvena polo`ba<br />
(st. 3).<br />
Vrz osnova na analizata na citiranite ustavni odredbi, na koi<br />
se povikuvaat podnositelite na inicijativata, proizleguva deka pra-<br />
{aweto povrzano so {trajkot e uredeno vo ~l. 37 i 38 od Ustavot, a ostanatite<br />
ustavni odredbi ne se direktno povrzani so pravoto na {trajk.<br />
Isto taka, od sodr`inata na navedenite ustavni odredbi, proizleguva<br />
deka pravoto na {trajk e edno od osnovnite slobodi i prava na ~ovekot<br />
i gra|aninot utvrdeni so Ustavot. Toa pravo, kako edno od osnovnite<br />
ekonomski i socijalni prava e ustavno zagarantirano, pri {to Ustavot<br />
prepu{ta so zakon i so kolektiven dogovor da se uredi na~inot na<br />
ostvaruvaweto na ova pravo, so cel da ne se dovede vo pra{awe ostvaruvaweto<br />
na drugite ustavno garantirani slobodi i prava. Vo ovaa<br />
smisla, ne postoi pre~ka so zakon da se uredi na~inot na ostvaruvawe<br />
na pravoto na {trajk vo konkretnite oblasti, vodej}i pritoa smetka<br />
pri ureduvaweto na ovie odnosi da ne se dovede vo pra{awe ustavnata<br />
garancija za ostvaruvawe na pravoto na {trajk, no i drugite so Ustavot<br />
garantirani slobodi i prava.<br />
Vo konkretniot slu~aj spored na{e mislewe so osporenata<br />
odredba ne se ureduva samoto pravo na {trajk, tuku na~inot na negovoto<br />
organizirawe, ostvaruvawe preku organizacionite oblici kako<br />
{to se sindikatite, odnosno zdru`enijata na povisoko nivo koi so zakonskata<br />
odredba imaat pravo da povikaat na {trajk i da go povedat so<br />
cel za za{tita na ekonomskite i socijalnite prava na svoite ~lenovi<br />
od rabotniot odnos, vo soglasnost so zakon.<br />
Vrz osnova na navedenoto proizleguva deka osporenata odredba<br />
ne mo`e da se dovede pod somnenie po odnos na ustavnite odredbi na<br />
koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
Trgnuvaj}i od napravenata analiza na ustavnite i zakonski<br />
odredbi, se p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe i<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 236 st. 1 od Zakonot za rabotnite odnosi "Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 62/2005, 106/2008, 161/2008, 114/2009, 30/ 2009,<br />
149/2009, 16/2010, 50/2010, 52/2010, 124/2010, 158/2010 i 47/2011.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 alineja 3 i 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija („Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na<br />
24 noemvri 2011 godina, donese<br />
996
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 236 stav 1 od Zakonot za rabotnite odnosi ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 62/2005, 106/2008, 161/2008, 114/2009, 30/<br />
2009, 149/2009, 16/2010, 50/10, 52/10, 124/2010, 158/2010 i 47/2011)<br />
2. Dvi`ewe za socijalna pravda "LENKA" od Skopje i Asocijacija<br />
"MAGNA KARTA" Veles na Ustavniot sud mu podnesoa inicijativa<br />
za poveduvawe postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbata<br />
na Zakonot ozna~en vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
3. Spored podnositelite na inicijativata do noseweto na najnoviot<br />
Zakon za rabotnite odnosi od 2005 godina, {trajkot bil ureden<br />
so porane{niot sojuzen jugoslovenski Zakon za {trajk ("SL SFRJ"<br />
23/1991) koj Zakon, po osamostojuvaweto, bil prezemen kako republi~ki,<br />
soglasno Ustavniot zakon za sproveduvawe na URM ("SV RM,"<br />
12/1993), a vo nego postoela odredba koja{to, go definirala {trajkot<br />
kako "organiziran prekin na rabota od strana na rabotnicite, zaradi<br />
ostvaruvawe na ekonomskite i socijalnite prava i interesi po osnov<br />
na trud." Spored ~lenot 1 od navedeniot zakon, kako ovlasteni organizatori<br />
na {trajk mo`ele da se javat i mnozinstvoto rabotnici koi<br />
ne se sindikalno organizirani (t.n. {trajkuva~ki "inicijativen/ organizacionen"<br />
odbor) dodeka, pak, spored novoto zakonsko re{enie, koe<br />
e pravno nedopustlivo, legitimitetot da povikuvaat na {trajk go<br />
imaat samo sindikatite i nivnite zdru`enija na povisoko nivo t.e. im<br />
e dadeno samo na asocijaciite na rabotnicite i nivnite sojuzi (~len<br />
236 od Zakonot). Toa direktno se koselo so na{iot Ustav koj{to,<br />
patem re~eno, ne priznaval nikakvi eventualni "posrednici" pri realizacijata<br />
na ova bitno pravo za egzistencijata na rabotnicite.<br />
Imeno, so noseweto na demokratskiot Ustav na RM (1991), pravoto<br />
na sindikalno organizirawe i pravoto na {trajk ne slu~ajno bile<br />
postulirani vo dva oddelni ~lena 37 i 38, odnosno kako dve odvoeni i<br />
sosem nezavisni prava, od podgrupata na "ekonomsko-socijalni prava."<br />
Pravoto na {trajk, po svojata su{tina, bilo ekskluzivno i isklu~ivo<br />
pravo na vrabotenite, a ne na sindikatite, da go izrazat svojot protest<br />
protiv uslovite za rabota ili visinata na materijalnata zarabotuva~ka.<br />
Nedopustliv bil potegot ova neotu|ivo (individualno) pravo<br />
da se "vrze" za prethodno ostvarenoto (kolektivno) pravo na sindikalno<br />
organizirawe, koe sega (od 2009), dopolnitelno, bilo obremeneto<br />
i so dolgi proceduri na registracija i priznavawe t.n. reprezentativnost<br />
na sindikatite od strana na Ministerot za trud i socijalna<br />
politika, po predlog na novoformiranata Komisijata za utvrduvawe<br />
na reprezentativnosta, spored ~lenot 213-a od Zakonot.<br />
Spored toa, se zabele`uvala malicioznata tendencija na zakonodavecot<br />
da spoi ne{to {to ustavotvorecot, svesno i namerno, go razdvoil.<br />
So drugi zborovi, ako eden rabotnik ne sakal da ~lenuva vo nitu<br />
997
eden sindikat, od bilo koi pri~ini koi ne moral da gi obrazlo`uva<br />
{to, patem re~eno, bilo negovo ustavno zagarantirano pravo na izbor,<br />
bidej}i ~lenstvoto vo sindikatot e pravo, a ne obvrska. Toa ne bila dovolna<br />
pri~ina na ovoj rabotnik, da ne mu se dade pravoto da u~estvuva<br />
ili, pak, da organizira {trajk kaj rabotodavecot kaj koj{to raboti<br />
"delumen {trajk" ili, pak, na povisoko nivo, na primer granka, sektor<br />
i sli~no "generalen {trajk" ili, vo krajna linija, i t.n. "{trajk na<br />
solidarnost."<br />
Na ovoj na~in, spored podnositelite na inicijativata se povreduval<br />
eden od osnovnite evropski principi na koi po~ivalo i se<br />
gradelo sovremenoto rabotni{tvo, a toa bil principot na spontanost<br />
i fleksibilnost, kako i na~eloto na samostojna organizacija na {trajkot,<br />
{to podrazbiralo deka ovaa forma na, uslovno re~eno, rabotni~ka<br />
neposlu{nost ili otpor ("nameren bojkot") – ja organiziraat<br />
samite rabotnici – izvorno, direktno i neposredno, a ne nivnite<br />
sindikalni pretstavnici t.e. samonare~enite "sindikalni lideri"<br />
ili, pak, korumpiranite i ~esto, partiski oboenite sindikalni<br />
rakovodstva, koi vo svoite "politikantski manipulacii i<br />
kalkulacii" pove}e se gri`ele za politi~kata korektnost na svoite<br />
potezi, otkolku za vistinskite rabotni~ki problemi koi realno<br />
postoele.<br />
Argumentum a fortiori, soglasno na{iot Ustav, koj ostavil rezerva<br />
vo ovoj del, pravoto na {trajk mo`elo da se ograni~i so zakon, no samo<br />
vo "vooru`enite sili, policijata i organite na upravata" (~l. 38, st. 2<br />
od URM). Ottuka, preku edno normativno i teleolo{ko pravno tolkuvawe<br />
(interpretatio iuris) – se doa|alo do sledniov, racionalen i logi-<br />
~ki, zaklu~ok: bidej}i Zakonot za rabotni odnosi, po svojata pravna<br />
priroda, e "op{t zakon" (lex generalis) i se odnesuva na site vraboteni<br />
lica, bez ogled dali tie rabotat vo javniot (dr`aven) ili, pak, vo<br />
privatniot (biznis) sektor, evidentno bilo deka na edna vakva restriktivna<br />
odredba ne i e mestoto vo ovoj Zakon i istata treba da se<br />
ukine/poni{ti.<br />
Za kraj, podnositelite na inicijativata uka`uvaat na Evropska<br />
konvencija za ~ovekovi prava (~len 11 stav 1), dopolnitelen Protokol<br />
br. HI, kako i sudskata praktika na Evropskiot sud za ~ovekovi prava<br />
pri Svetot na Evropa (Strazbur), koi ja povrzuvale sindikalnata sloboda<br />
so op{tata sloboda na zdru`uvaweto. Toa zna~elo deka rabotnikot<br />
ima pravo na sloboden izbor dali }e bide ili nema da bide ~len na<br />
bilo koj sindikat, a za~lenuvaweto vo sindikalnata organizacija ne<br />
smee i ne mo`e da bide dopolnitelen i neminoven uslov (conditio sine<br />
qua non) za organizirawe, podgotvuvawe, povikuvawe ili u~estvo vo<br />
{trajk, kako legitimen i institucionalen metod na rabotni~ka borba<br />
za ostvaruvawe na postoe~kite prava, ili, eventualno za dobivawe pogolemi<br />
prava od rabotniot odnos. Poradi seto ova, smetaat deka ovaa<br />
protivustavna zakonska odredba, {to pobrzo treba da bide kasirana,<br />
998
kako mo{ne {tetna i tendenciozna antirabotni~ka i sprotivna na<br />
~len 8 stav 1 alineja 1 i 3, 35, 37, 38, 50 stav 3, 54 stavovi 1 i 3 od Ustavot.<br />
4. Sudot na sednica utvrdi deka spored ~lenot 236 stav 1 od Zakonot<br />
za rabotnite odnosi, sindikatot i negovite zdru`enija na povisoko<br />
nivo imaat pravo da povikaat na {trajk i da go povedat so cel za<br />
za{tita na ekonomskite i socijalnite prava na svoite ~lenovi od rabotniot<br />
odnos, vo soglasnost so zakon.<br />
5. Soglasno ~len 8 stav 1 alinei 1 i 3 od Ustavot, osnovnite<br />
slobodi i prava na ~ovekot i gra|aninot priznati vo me|unarodnoto<br />
pravo i utvrdeni so Ustavot i vladeeweto na pravoto pretstavuvaat<br />
edni od temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Spored ~len 35 od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata<br />
za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno so na~eloto<br />
na socijalna pravednost.<br />
Spored ~len 37 od Ustavot, zaradi ostvaruvawe na svoite ekonomski<br />
i socijalni prava, gra|anite imaat pravo da osnovaat sindikati.<br />
Sindikatite mo`at da osnovaat svoi sojuzi i da ~lenuvaat vo me|unarodni<br />
sindikalni organizacii. So zakon mo`e da se ograni~at uslovite<br />
za ostvaruvawe na pravoto na sindikalno organizirawe vo vooru-<br />
`enite sili, policijata i organite na upravata.<br />
Soglasno ~lenot 38 od Ustavot, se garantira pravoto na {trajk.<br />
So zakon mo`e da se ograni~at uslovite za ostvaruvawe na pravoto na<br />
{trajk vo vooru`enite sili, policijata i organite na upravata.<br />
Spored ~len 50 stav 3 od Ustavot, gra|aninot ima pravo da bide<br />
zapoznat so ~ovekovite prava i osnovni slobodi i aktivno da pridonesuva,<br />
poedine~no ili zaedno so drugi za nivno unapreduvawe i za{tita.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon, a vo stavot 2 od ovoj ~len od Ustavot e utvrdeno deka<br />
sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~len 54 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot i<br />
gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so Ustavot<br />
(stav 1). Slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot mo`at da bidat<br />
ograni~eni za vreme na voena ili vonredna sostojba spored odredbite<br />
na Ustavot (stav 2). Ograni~uvaweto na slobodite i pravata ne mo`e<br />
da bide diskriminatorsko po osnov na pol, rasa, boja na ko`a, jazik,<br />
vera, nacionalno ili socijalno poteklo, imotna ili op{testvena polo`ba<br />
(stav 3).<br />
Vrz osnova na analizata na citiranite ustavni odredbi, na koi<br />
se povikuvaat podnositelite na inicijativata, proizleguva deka pra-<br />
{aweto povrzano so {trajkot e uredeno vo ~lenovite 37 i 38 od Ustavot,<br />
a ostanatite ustavni odredbi ne se direktno povrzani so pravoto<br />
na {trajk. Isto taka, od sodr`inata na navedenite ustavni odredbi,<br />
999
proizleguva deka pravoto na {trajk e edno od osnovnite slobodi i prava<br />
na ~ovekot i gra|aninot utvrdeni so Ustavot. Toa pravo, kako edno<br />
od osnovnite ekonomski i socijalni prava e ustavno zagarantirano,<br />
pri {to Ustavot prepu{ta so zakon i so kolektiven dogovor da se uredi<br />
na~inot na ostvaruvaweto na ova pravo, so cel da ne se dovede vo<br />
pra{awe ostvaruvaweto na drugite ustavno garantirani slobodi i<br />
prava. Vo ovaa smisla, ne postoi pre~ka so zakon da se uredi na~inot<br />
na ostvaruvawe na pravoto na {trajk vo konkretnite oblasti, vodej}i<br />
pritoa smetka pri ureduvaweto na ovie odnosi da ne se dovede vo pra-<br />
{awe ustavnata garancija za ostvaruvawe na pravoto na {trajk, no i<br />
drugite so Ustavot garantirani slobodi i prava.<br />
Vo konkretniot slu~aj Sudot utvrdi deka so osporenata odredba<br />
ne se ureduva samoto pravo na {trajk, tuku na~inot na negovoto organizirawe,<br />
ostvaruvawe preku organizacionite oblici kako {to se sindikatite,<br />
odnosno zdru`enijata na povisoko nivo koi so zakonskata<br />
odredba imaat pravo da povikaat na {trajk i da go povedat so cel za za-<br />
{tita na ekonomskite i socijalnite prava na svoite ~lenovi od rabotniot<br />
odnos, vo soglasnost so zakon.<br />
Vrz osnova na navedenoto Sudot oceni deka osporenata odredba<br />
ne mo`e da se dovede pod somnenie po odnos na ustavnite odredbi na<br />
koi se povikuvaat podnositelite na inicijativata.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumovski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1000
79. U. br. 133/2011 (30. 11. 2011)<br />
Osporen akt<br />
Pravilnik za izmenuvawe i dopolnuvawe na Pravilnikot za na-<br />
~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita ("SV RM," br. 62/2011)<br />
Navodi vo inicijativata<br />
Spored podnositelot na inicijativata, Fondot za zdravstveno<br />
osiguruvawe ne bil nadle`en da gi opredeluva ruralnite odnosno nerazvienite<br />
podra~ja, poradi {to ~l. 3 od osporeniot pravilnik ne korespondiral<br />
so stvarnata nadle`nost na Fondot, odnosno bil vo sprotivnost<br />
so nadle`nostite na Vladata koja, soglasno Zakonot za Vladata,<br />
bila nadle`na da gi opredeluva ruralnite i nerazvienite podra~ja.<br />
Navedenata materija ja ureduvala Vladata so svoi odluki i Fondot<br />
ne mo`el da ja derogira vakvata nadle`nost, odnosno so odluka na<br />
Upravniot odbor da otpovikuva odluka na Vladata, koja edinstveno<br />
bila nadle`na za toa.<br />
Poradi navedenoto, osporeniot pravilnik ne bil vo soglasnost<br />
so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 i 8, ~l. 51 i ~l. 57 od Ustavot i Zakonot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, poradi {to se predlaga Ustavniot sud da povede<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporeniot pravilnik<br />
i da go poni{ti.<br />
Sodr`ina na osporeniot pravilnik<br />
Pravilnikot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Pravilnikot za<br />
na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita ima tri ~lena.<br />
Spored ~l. 1 od Pravilnikot, so koj e izmenetet ~l. 8 od Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita ("SV RM," br. 48/2001, 31/2003, 137/2006, 25/2007,<br />
151/2007 i 44/2010). Fondot opredelil deka vo ruralnite podra~ja opredeleni<br />
od strana na Fondot, so samo eden lekar vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita, ako iznosot na kapitacija e pomal od 17000 poeni, Fondot<br />
go zgolemuva iznosot na kapitacija po osnov na ruralni podra~ja<br />
najmnogu do 1700 poeni (st. 1). Vo istiot ~len, Fondot opredeluva deka<br />
ruralnoto podra~je opfa}a pove}e naseleni mesta koi gravitiraat kon<br />
1001
naselenoto mesto vo koe ve}e ima zdravstvena ustanova {to pru`a zdravstvena<br />
za{tita na osigurenite lica (st. 3). Naseleno mesto so te{ko<br />
pristapen teren, {to e oddale~eno pove}e od 30 kilometri od naseleno<br />
mesto vo koe se obezbeduva specijal~isti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita so itna medicinska pomo{, mo`e da bide proglaseno za<br />
ruralno podra~je (st. 4). Uslovite za opredeluvawe na ruralno podra-<br />
~je (oddale~enosta do najbliskoto naseleno mesto vo koe se nao|a najbliskata<br />
zdravstvena ustanova od primarnata zdravstvena za{tita,<br />
oddale~enosta od naselenoto mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita so itna medicinska pomo{<br />
i te{ko pristapen teren, najmal brojot na `iteli vo naselenoto<br />
mesto) od koi zavisi pla}aweto na kapitacija po osnov na ruralnost,<br />
se utvrdeni vo st. 5, 6, 7 i 8. Spored st. 9 od ovoj ~len, za da se ovozmo`i<br />
kontinuirana zdravstvena za{tita na naselenieto, vo ruralnoto podra~je<br />
{to ima pove}e naseleni mesta koi gravitiraat edno kon drugo,<br />
dokolku se zatvori zdravstvenata ustanova, a se otvori nova zdravstvena<br />
ustanova vo nekoe od naselenite mesta koi se del od ruralnoto<br />
podra~je, vo toj slu~aj toa naseleno mesto ja prezema ruralnosta. Spored<br />
st. 10 na ovoj ~len, dokolku vo ruralnite podra~ja/naseleni mesta<br />
opredeleni od Fondot se javat pove}e lekari, kapitacijata se pla}a<br />
spored brojot na osigurenite lica {to go izbrale.<br />
So ~l. 2 od Pravilnikot, Pravilnikot e dopolnet so nov ~len<br />
8-a, so koj se opredeluvaat kriteriumite za isplata na kapitacijata za<br />
osigurenite lica od ruralnite podra~ja.<br />
^lenot 3 e nasloven kako preodna i zavr{na odredba, so koja se<br />
utvrduvaat rokovi za pla}awe na zgolemenata kapitacija po osnov na<br />
ruralnost na zdravstvenite ustanovi {to rabotat vo mesta koi se utvrdeni<br />
kako ruralni mesta spored Odlukata za utvrduvawe na oddale~eni<br />
ruralni mesta koja Fondot ja imal doneseno pred donesuvaweto na<br />
ovoj pravilnik i spored odlukata za utvrduvawe na ruralni mesta {to<br />
Fondot treba da ja donese spored kriteriumite utvrdeni vo ovoj pravilnik<br />
(st. 1 i 2). Se opredeluva deka so donesuvaweto na odlukata na<br />
Upravniot odbor za utvrduvawe na ruralnite podra~ja spored odredbite<br />
na ovoj pravilnik, }e prestanat da va`at odlukite na Upravniot<br />
odbor za utvrduvawe na oddale~eni ruralni mesta, doneseni pred donesuvaweto<br />
na ovoj pravilnik (st. 3). Spored st. 4 na ovoj ~len, ovoj<br />
pravilnik vleguva vo sila so denot na objavuvaweto vo "SV RM,"a }e se<br />
objavi po dobivaweto na soglasnost od ministerot za zdravstvo.<br />
1002<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, Re{enie U. br. 169/<br />
2007 ne povede postapka za ocenuvawe na:<br />
a) ustavnosta na ~l. 69 st. 1, vo delot: "kriteriumi za sklu~uvawe<br />
na dogovori so zdravstvenite ustanovi“ i al. 5 od Zakonot za
zdravstvenoto osiguruvawe ("SV RM," br. 25/2000, 34/2000, 96/2000, 50/<br />
2001, 11/2002, 31/2003, 84/2005, 119/2005, 37/2006, 18/2007 i 36/2007), i<br />
b) ustavnosta i zakonitosta na ~l. 1, vo delot: "kriteriumite za<br />
sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite ustanovi i," ~l. 2, ~l. 3, ~l. 4,<br />
~l. 6, ~l. 7, ~l. 8 i ~l. 9 od Pravilnikot za na~inot na pla}aweto na<br />
zdravstvenite uslugi vo primarnata zdravstvena za{tita, donesen od<br />
Upravniot odbor na Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija<br />
("SV RM," br. 48/2001, 31/2003, 137/2006 i 25/2007).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: "Spored napred navedenite<br />
zakonski odredbi Sudot oceni deka Zakonot sodr`i odredbi za sklu-<br />
~uvawe na dogovori i ovlastuvawe na Fondot da sklu~uva dogovori i<br />
analogno na toa sodr`i i osnovni kriteriumi (elementi) vrz osnova<br />
na koi se nadogradeni i dorazraboteni kriteriumite za sklu~uvawe na<br />
dogovori utvrdeni so podzakonski akt na Fondot koi napred se navedeni.<br />
Kriteriumite koi se utvrdeni so podzakonskite akti na Fondot,<br />
spored Sudot se vo smisla na operacionalizacija na zakonskata<br />
odredba i sproveduvawe na zdravstvenata za{tita vo zdravstvenite<br />
ustanovi so cel na organiziran na~in da se obezbedi pru`awe na zdravstvenata<br />
za{tita, evidencija za pru`enata usluga i na kraj odgovornost<br />
za nestru~na i necelosna zdravstvena za{tita. Vo slu~aj na nepostoewe<br />
na dogovori, Ministerstvoto za zdravstvo i Fondot bi nemale<br />
nikakva evidencija koj pru`a zdravstvena za{tita (koj lekar) vo koja<br />
zdravstvena ustanova, primena terapija i voop{to potreba od uka`uvawe<br />
na zdravstvena za{tita.<br />
Spored napred navedenoto, nedvosmisleno e deka so ~l. 69 od Zakonot<br />
se navedeni kriteriumi - elementi za sklu~uvawe na dogovori so<br />
zdravstvenite ustanovi i toa se to~no navedeni kako {to se spored:<br />
broj na osigurani lica vo primarna zdravstvena za{tita, utvrdeni<br />
ceni na zdravstveni uslugi, programi za oddelni vidovi na zdravstvena<br />
za{tita, utrdeni sredstva vo Buxetot na Fodnot po nameni i drugi<br />
kriteriumi.<br />
Vo odnos na inicijativata na osporeniot ~len za al. 5 kade {to<br />
e navedeno "drugi kriteriumi" Sudot oceni deka Zakonot ostava mo`nost<br />
Fondot so podzakonskiot akt so koj gi utvrduva posebnite kriteriumi<br />
da utvrdi i dopolnitelni kriteriumi vo ramkite na prethodno<br />
nabroenite od osporeniot ~len.<br />
5. [to se odnesuva do navodite vo inicijativata po odnos na<br />
osporenite ~lenovi od Pravilnikot za na~inot za pla}awe na zdravstvenite<br />
uslugi vo primarnata zdravstvena za{tita, Sudot utvrdi deka<br />
se neosnovani. Ova od pri~ina, {to so osporeniot Pravilnik, odnosno<br />
~l. 1 vo osporeniot del i ~l. od 2 - 9 od Pravilnikot se vr{i samo dorazrabotka<br />
na zakonskata odredba na ~l. 69 od Zakonot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe...<br />
1003
Vo osporenite ~l. 7 i 8 od Pravilnikot e predvideno isplata na<br />
kapitacija po osnov na oddale~enost i po osnov na ruralnost koja se<br />
odnesuva na zdravstveni ustanovi koi se nao|aat vo ruralni podra~ja<br />
kade {to e opredelen poseben stimul so priznavawe na 1.700 poeni bez<br />
ogled na brojot na osigurenicite, so cel da se obezbedi zdravstvena<br />
za{tita i vo najodale~enite mesta vo Republikata...<br />
Ottuka, Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe spored Sudot ne<br />
pravi razlika dali Fondot }e sklu~i dogovori za obezbeduvawe na<br />
zdravstvenite uslugi so javni ili privatni zdravstveni ustanovi.<br />
Imeno, na~inot na utvrduvawe na nadomestokot za izvr{enite<br />
zdravstveni uslugi se odreduva vo dogovor so zdravstvenite ustanovi<br />
koi go potpi{uva Fondot i zdravstvenata ustanova, i istoto e vo negova<br />
nadle`nost."<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
157/2009, ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na ~l. 4, 5 i 6 od Pravilnikot za kriteriumite za sklu~uvawe dogovori<br />
i za na~inot na pla}awe na zdravstvenite uslugi na zdravstvenite ustanovi<br />
koi vr{at obezbeduvawe na osigurenite lica so lekovi koi se<br />
propi{uvaat na recept vo primarnata zdravstvena za{tita ("SV<br />
RM,"br. 76/2004 i 137/2006), donesen od Upravniot odbor na Fondot za<br />
zdravstvenoto osiguruvawe na Makedonija.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: "Od analizata na citiranite<br />
zakonski odredbi proizleguva deka Fondot e ovlasten so op{t akt<br />
da gi utvrdi kriteriumite za sklu~uvawe na dogovori so zdravstveni<br />
ustanovi. Pritoa Zakonot gi opredelil mo`nite na~ini na pla}awe<br />
na zdravstvenite uslugi, a Fondot na taa osnova e ovlasten so Zakonot<br />
da gi razraboti i operacionalizira zakonskite odredbi zaradi nivno<br />
izvr{uvawe. So ~l. 69 od Zakonot, se dava zakonska ramka i globalno<br />
se opredeluvaat mo`nite na~ini (kriteriumi) za sklu~uvawe na dogovori<br />
so zdravstvenite ustanovi, vrz osnova na koi Fondot ima ovlastuvawe<br />
so podzakonski akt da gi douredi predmetnite pra{awa.<br />
So ~l. 56 od Zakonot, kako {to e navedeno, e utvrden delokrugot<br />
na rabotata na Upravniot odbor na Fondot, vo ramki na koj spa|a i<br />
noseweto na op{tite akti.<br />
Vrz osnova na citiranite ~l. 56 i 69 od Zakonot e donesen Pravilnikot<br />
vo koj se sodr`ani osporenite odredbi.<br />
So ovoj Pravilnik se utvrduvaat kriteriumite za predmetnata<br />
materija me|utoa, Upravniot odbor na Fondot tie kriteriumi gi zasnova<br />
na Zakonot za zdravstveno osiguruvawe, kako {to e pogore navedeno.<br />
Spored ~l. 2 od ovoj pravilnik, kako zdravstveni uslugi za obezbeduvawe<br />
na osigurenite lica so lekovi na recept, vo smisla na ovoj<br />
pravilnik, se smetaat: nabavka, smestuvawe, ~uvawe i izdavawe na lekovite<br />
na recept, kako i obrabotka na recept.<br />
1004
Spored ~l. 2-a na ovoj pravilnik, za obezbeduvawe na zdravstveni<br />
uslugi za izdavawe na lekovi na recept vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita, Fondot sklu~uva dogovori so zdravstvenite ustanovi koi<br />
vr{at obezbeduvawe na osigurenite lica so lekovi koi se propi{uvat<br />
na recept vo primarnata zdravstvena za{tita. Dogovorite, Fondot gi<br />
sklu~uva vo ramkite na utvrdenite buxetski sredstva za taa namena, po<br />
dostavena ponuda za sklu~uvawe na dogovor pridru`ena so potrebna<br />
dokumentacija, so va`nost na dogovorot za tekovnata godina.<br />
So osporenite odredbi od ~l. 4, 5 i 6 od Pravilnikot, Upravniot<br />
odbor na Fondot gi uredil pra{awata koi se odnesuvaat za nadomestokot<br />
koj Fondot go ispla}a na dogovornite zdravstveni ustanovi,<br />
a koj e opredelen kako fiksen iznos za izdaden lek na recept, opredelen<br />
kako takov vrz osnova na opredelenite elementi vo ~l. 4 st. 2 od<br />
Pravilnikot.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto, Sudot oceni deka se neosnovani navodite<br />
vo inicijativata deka vo slu~ajov stanuvalo zbor za sporni odredbi<br />
od Pravilnikot koi bile neustavni i nezakoniti, bidej}i ureduvale<br />
pra{awa za koi ne bil ovlasten Upravniot odbor na Fondot,<br />
kako i deka ovie pra{awa ne mo`ele da se ureduvaat so podzakonski<br />
akt, tuku samo so zakon. Ova poradi toa {to nesporno e deka Zakonot<br />
za zdravstvenoto osiguruvawe na osnova na zakonskite utvrdeni kriteriumi<br />
dal ovlastuvawe na Upravniot odbor na Fondot so podzakonski<br />
akt da gi operacionalizira predmetnite odnosi utvrdeni vo Zakonot.<br />
Spored Sudot, podnositelot vo inicijativata imal ednostran pristap<br />
kon osporenite odredbi od Pravilnikot, pri {to odredbite gi prika`uva<br />
izolirano, nadvor od nivnata zakonska osnova odnosno povrzanost<br />
koja ja imaat so odredbite od celinata na Zakonot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, koj ureduva obemna materija od navedenata oblast.<br />
Zakonodavecot preku ovlastuvaweto za operacionalizacija na Zakonot<br />
so podzakonski akti ovozmo`il fleksibilnost vo ureduvawe na<br />
materijata zaradi izvr{uvawe na Zakonot.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija ima zakonski<br />
osnov da gi opredeli ruralnite podra~ja od aspekt na zdravstvenoto<br />
osiguruvawe na gra|anite koe se ostvaruva soglasno odredbite<br />
na Zakonot za zdravstveno osiguruvawe.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto e temelna<br />
vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
1005
Soglasno ~l. 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Spored ~l. 35 st. 1 od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata<br />
za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno so na~eloto<br />
na socijalna pravednost.<br />
Spored ~l. 39 st. 1 od Ustavot, na sekoj gra|anin mu se garantira<br />
pravoto na zdravstvena za{tita.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka vladeeweto na<br />
pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija,<br />
deka gra|anite imaat pravo na socijalna sigurnost i socijalno<br />
osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven dogovor i deka Republikata<br />
se gri`i za socijalnata za{tita i socijalnata sigurnost na<br />
gra|anite soglasno so na~eloto na socijalna pravednost. Zdravstvenata<br />
za{tita na gra|anite se obezbeduva preku sistem na zdravstveno<br />
osiguruvawe kako del od socijalnoto osiguruvawe vo po{iroka smisla<br />
i deka pravata {to proizleguvaat od toa se ureduvaat so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
So Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe ("SV RM," br. 25/<br />
2000, 34/2000, 96/2000, 50/2001, 11/2002, 31/2003, 84/2005, 37/2006, 18/2007,<br />
36/2007, 82/2008, 98/2008, 6/2009, 67/2009, 50/10, 156/10 i 53/2011), se ureduva<br />
zdravstvenoto osiguruvawe na gra|anite, pravata i obvrskite od<br />
zdravstvenoto osiguruvawe, kako i na~inot na sproveduvawe na zdravstvenoto<br />
osiguruvawe (~l. 1).<br />
Spored ~l. 2 na ovoj zakon, zdravstvenoto osiguruvawe se ustanovuva<br />
kako zadol`itelno i dobrovolno. Zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe se ustanovuva za site gra|ani na Republika Makedonija<br />
zaradi obezbeduvawe na zdravstveni uslugi i pari~ni nadomestoci vrz<br />
na~elata na seopfatnost, solidarnost, ednakvost i efektivno koristewe<br />
na sredstvata pod uslovi utvrdeni so ovoj zakon. Dobrovolno<br />
zdravstveno osiguruvawe se ustanovuva za obezbeduvawe na zdravstveni<br />
uslugi koi ne se opfateni so zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
Spored ~l. 3 st. 1 na istiot zakon, zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe go sproveduva Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija.<br />
So ~l. 56 od Zakonot e utvrden delokrugot na rabotata na Upravniot<br />
odbor na Fondot, kade vo st. 1 t. 3 e utvrdeno deka gi donesuva<br />
op{tite akti predvideni so ovoj zakon, a vo t. 14 e predvideno deka<br />
odlu~uva i za drugi raboti utvrdeni so zakon i statut na Fondot.<br />
Soglasno ~l. 69 st. 1 od Zakonot, Fondot so op{t akt, utvrduva<br />
kriteriumi za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite ustanovi za<br />
1006
kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj zakon, na~inot na<br />
sklu~uvawe na dogovorite i za na~inot na pla}aweto na zdravstvenite<br />
uslugi spored:<br />
- brojot na osigurenite lica vo primarnata zdravstvena za{-<br />
tita;<br />
- ceni na zavr{eni zdravstveni uslugi vo specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita;<br />
- ceni na zdravstveni uslugi grupirani vo DSG vo bolni~ka<br />
zdravstvena za{tita za akutna nega na hospitalizirani bolni;<br />
- dogovoreni ceni za zdravstveni uslugi koi ne se vr{at vo javnite<br />
zdravstveni ustanovi od bolni~kata zdravstvena za{tita;<br />
- utvrdenite ceni na zdravstvenite uslugi vo bolni~kata zdravstvena<br />
za{tita za dnevna bolnica, hroni~no le`e~ki bolni i medicinska<br />
rehabilitacija i fizikalna terapija za le`e~ki bolni;<br />
- programite za oddelni vidovi zdravstvena za{tita, odnosno<br />
uslugi;<br />
- utvrdenite sredstva vo Buxetot na Fondot po nameni i<br />
- drugi kriteriumi.<br />
Spored st. 2 na ovoj ~len, na~inot na pla}awe na zdravstvenite<br />
ustanovi vo oddale~enite ruralni mesta so samo eden lekar vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita (op{ta medicina, u~ili{na medicina, pedijatrija<br />
i trudova medicina), pokraj kriteriumite predvideni vo st. 1<br />
al. 1 na ovoj ~len, se vr{i i vrz osnova na kriteriumi po osnov na oddale~enost<br />
do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativnata<br />
zdravstvena za{tita, oddale~enost od<br />
naselenoto mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova od<br />
primarnata zdravstvena za{tita, broj na `iteli i te{ko pristapen<br />
teren. Soglasno st. 3 na istiot ~len, pobliskite kriteriumi za oddale-<br />
~enosta do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativnata<br />
zdravstvena za{tita,oddale~enosta od naselenoto<br />
mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova, brojot<br />
na `iteli i te{ko pristapen teren, se utvrduvaat so op{t akt na Fondot<br />
na koj ministerot za zdravstvo dava soglasnost. Spored st. 4 na<br />
ovoj ~len, po isklu~ok od st. 1 na ovoj ~len, za javnite zdravstveni ustanovi<br />
koi vr{at preventivna i odredeni raboti od primarnata ,<br />
specijalisti~ko konsultativnata i bolni~kata zdravstvena za{tita<br />
spored odredbite na Zakonot za zdravstvenata za{tita, fondot obezbeduva<br />
sredstva za nivno celosno funkcionirawe. Soglasno st. 5 na istiot<br />
~len, javnite zdravstveni ustanovi od stavot 4 na ovoj ~len, gi<br />
utvrduva Vladata na Republika Makedonija edna{ godi{no, na predlog<br />
na fondot, pred sklu~uvaweto na dogovorite, a spored st. 6 na ovoj<br />
~len, ministerot za zdravstvo dava soglasnost na op{tiot akt od st. 1<br />
na ovoj ~len.<br />
Za odbele`uvawe e deka ~l. 69 od Zakonot, navedenata aktuelna<br />
sodr`ina (so dodavawe na st. 2, 3, 4 i 5) ja dobiva so ~l. 19 od Zakonot<br />
1007
za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 53/2011 godina), koj vlegol vo sila na 22 april 2011<br />
godina. Spored ~l. 26 od ovoj zakon, zakonodavecot predvidel obvrska<br />
za Fondot podzakonskite akti od ~l. 3 st. 1 i 19 st. 3 na ovoj zakon da gi<br />
donese vo rok od tri meseci od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj<br />
zakon.<br />
Analizata na ~l. 69 od Zakonot poka`uva deka zakonodavecot gi<br />
propi{al kriteriumite za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite<br />
ustanovi za kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj zakon,<br />
na~inot na sklu~uvawe na dogovorite i za na~inot na pla}aweto na<br />
zdravstvenite uslugi, a so dopolnetite st. 2 i 3 vo ovoj ~len, dopolnitelno<br />
gi propi{al i kriteriumite za opredeluvawe na na~inot na pla-<br />
}awe na zdravstvenite ustanovi vo oddale~enite ruralni mesta so samo<br />
eden lekar vo primarnata zdravstvena za{tita - po osnov na oddale~enost<br />
do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativnata<br />
zdravstvena za{tita, oddale~enost od naselenoto<br />
mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova od primarnata<br />
zdravstvena za{tita, broj na `iteli i te{ko pristapen teren,<br />
pri {to go ovlastil Fondot so op{t akt na koj ministerot za zdravstvo<br />
dava soglasnost, da gi utvrdi pobliskite kriteriumi za oddale~enosta<br />
do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativnata<br />
zdravstvena za{tita, oddale~enosta od naselenoto<br />
mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova, brojot<br />
na `iteli i te{ko pristapen teren. Toa zna~i deka zakonodavecot go<br />
ovlastil Fondot so svoj akt da go dorazraboti i operacionalizira ~l.<br />
69 od Zakonot, vo smisla na poblisko opredeluvawe na zakonski utvrdenite<br />
kriteriumi za opredeluvawe na ruralno podra~je, zna~ajni za<br />
na~inot na pla}awe na zdravstvenite ustanovi vo oddale~enite ruralni<br />
mesta so samo eden lekar vo primarnata zdravstvena za{tita.<br />
Osporeniot pravilnik za izmenuvawe i dopolnuvawe na Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita, Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija<br />
go donel vrz osnova na ~l. 56 st. 1 t. 14 i ~l. 69 od Zakonot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, na sednica odr`ana na 27 april 2011 godina,<br />
odnosno po vleguvawe vo sila na Zakonot so koj ~l. 69 ja dobil aktuelnata<br />
sodr`ina.<br />
Sodr`inata na Pravilnikot e podelena vo tri ~lena.<br />
So ~l. 1 od Pravilnikot, so koj e izmenetet ~l. 8 od Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita ("SV RM," br. 48/2001, 31/2003, 137/2006, 25/2007, 151/<br />
2007 i 44/2010), Fondot gi utvrdil uslovite za opredeluvawe na ruralno<br />
podra~je (oddale~enosta do najbliskoto naseleno mesto vo koe se<br />
nao|a najbliskata zdravstvena ustanova od primarnata zdravstvena<br />
za{tita, oddale~enosta od naselenoto mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita so itna medicinska<br />
1008
pomo{ i te{ko pristapen teren, najmal brojot na `iteli vo naselenoto<br />
mesto) od koi zavisi pla}aweto na kapitacija po osnov na ruralnost<br />
(~l. 1). So ~l. 2 od Pravilnikot, Pravilnikot e dopolnet so nov<br />
~l. 8-a, so koj se opredeluvaat kriteriumite za isplata na kapitacijata<br />
za osigurenite lica od ruralnite podra~ja. ^lenot 3 e nasloven kako<br />
preodna i zavr{na odredba, so koja se utvrduvaat rokovi za pla}awe na<br />
zgolemenata kapitacija po osnov na ruralnost na zdravstvenite<br />
ustanovi {to rabotat vo mesta koi se utvrdeni kako ruralni mesta<br />
spored Odlukata za utvrduvawe na oddale~eni ruralni mesta koja Fondot<br />
ja imal doneseno pred donesuvaweto na ovoj pravilnik i spored<br />
odlukata za utvrduvawe na ruralni mesta {to Fondot treba da ja donese<br />
spored kriteriumite utvrdeni vo ovoj pravilnik.<br />
Od sodr`inata na osporeniot pravilnik proizleguva deka Fondot,<br />
vo soglasnost so ovlastuvaweto od ~l. 69 od Zakonot, gi opredelil<br />
pobliskite kriteriumi za utvrduvawe na oddale~enosta do najbliskoto<br />
naseleno mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativnata<br />
zdravstvena za{tita, oddale~enosta od naselenoto mesto vo koe<br />
se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova, brojot na `iteli i te{ko<br />
pristapen teren, kako kriteriumi od koi zavisi na~inot na pla}awe<br />
na zdravstvenite ustanovi vo oddale~enite ruralni mesta so samo eden<br />
lekar vo primarnata zdravstvena za{tita (op{ta medicina, u~ili{na<br />
medicina, pedijatrija i trudova medicina), {to e vo funkcija na operacionalizacija<br />
na ~l. 69 od Zakonot spored koj Fondot so op{t akt,<br />
utvrduva kriteriumi za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite ustanovi<br />
za kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj zakon, na~inot<br />
na sklu~uvawe na dogovorite i za na~inot na pla}aweto na zdravstvenite<br />
uslugi. Poradi toa smetame deka navodite vo inicijativata za<br />
toa deka Fondot nemal praven osnov da gi utvrdi kriteriumite za<br />
opredeluvawe na ruralni podra~ja za potrebite na zdravstvenoto osiguruvawe,<br />
a so toa i da gi opredeli takvite ruralni podra~ja/naseleni<br />
mesta, se neosnovani.<br />
Nadle`nostite na Vladata na Republika Makedonija se utvrdeni<br />
vo ~l. 8 od Zakonot za Vladata na Republika Makedonija ("SV RM,"<br />
br. 59/2000, 12/2003, 55/2005, 37/2006, 115/2007, 19/2008, 82/2008 i 10/10 i<br />
51/2011). Taka, spored ovoj ~len, Vladata, pokraj nadle`nostite utvrdeni<br />
so Ustavot, me|u drugoto, gi vr{i i slednive raboti: ja utvrduva<br />
razvojnata i ekonomska politika (to~ka 1); go pottiknuva ekonomskiot<br />
napredok i ostvaruvaweto na poramnomeren prostoren i regionalen<br />
razvoj i pobrz razvoj na stopanski nedovolno razvienite podra~ja (t.<br />
4), prezema merki za sozdavawe uslovi za socijalna za{tita i socijalna<br />
sigurnost na gra|anite (t. 12) i vr{i i drugi raboti utvrdeni so zakon<br />
(t. 13).<br />
Odlukata za opredeluvawe na podra~jata so specifi~ni razvojni<br />
potrebi vo Republika Makedonija vo periodot od 2009 do 2013<br />
godina ("SV RM, br. 78/2009), na koja se povikuva podnositelot na ini-<br />
1009
cijativata, e donesena od Vladata na Republika Makedonija, vrz osnova<br />
na Zakonot za ramnomeren regionalen razvoj ("SV RM," br. 63/2007).<br />
Odlukata za izmenuvawe na Odlukata na utvrduvawe na stopanski<br />
nedovolno razvienite podra~ja vo Republika Makedonija vo periodot<br />
od 2003 do 2007 godina ("SV RM," br. 17/2006), na koja isto taka se<br />
povikuva podnositelot na inicijativata, e donesena od Vladata na Republika<br />
Makedonija vrz osnova na ~l. 9 od Zakonot za pottiknuvawe na<br />
razvojot na stopanski nedovolno razvienite podra~ja ("SV RM," br.<br />
2/1994 i 39/1999).<br />
Ruralnite mesta soglasno navedenite zakoni i odluki, kako podra~ja<br />
so specifi~ni razvojni potrebi vo Republika Makedonija, Vladata<br />
gi opredeluva po demografski, geografski, ekonomski, infrastrukturni<br />
i drugi kriteriumi utvrdeni so tie zakoni, a ruralnite mesta<br />
spored Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe se utvrduvaat spored<br />
brojot na `itelite i oddale~enosta od najbliskata zdravstvena ustanova,<br />
kako kriteriumi spored koi zakonodavecot ocenil deka najneposredno<br />
mo`e da se utvrdi kade e neophodno da se primeni stimulativno<br />
pla}awe na zdravstvenite ustanovi za da se ovozmo`i soodvetna zdravstvena<br />
za{tita na osigurenicite, za {to go ovlastil Fondot da donese<br />
soodveten podzakonski akt so koj }e go operacionalizira ~lenot<br />
69 od Zakonot.<br />
Ottuka, smetame deka se neosnovani navodite vo inicijativata<br />
deka opredeluvaweto na ruralnite mesta za potrebite na zdravstvenoto<br />
osiguruvawe bilo vo nadle`nost na Vladata na Republika Makedonija,<br />
{to proizleguvalo od nadle`nostite na Vladata utvrdeni so<br />
zakonite za Vladata, za pottiknuvawe na razvojot na stopanski nedovolno<br />
razvienite podra~ja, odnosno za ramnomeren regionalen razvoj, a<br />
deka Fondot za zdravstvenoto osiguruvawe na Makedonija nemal zakonski<br />
osnov za opredeluvawe na vakvite ruralni mesta i deka so osporeniot<br />
pravilnik neosnovano ja derogiral nadle`nosta na Vladata,<br />
poradi {to ne bil vo soglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3 i 8, ~l. 51 i ~l. 57<br />
od Ustavot i Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, s e p r e d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Pravilnikot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita ("SV RM," br. 62/2011).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 29 noemvri 2011 godina,<br />
donese<br />
1010
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na Pravilnikot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
62/2011).<br />
2. Aleksandar Ni~ovski od Ohrid, preku polnomo{nik advokat<br />
Dragan Korove{ovski od Ohrid, na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Pravilnikot ozna~en vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, Fondot za zdravstveno<br />
osiguruvawe ne bil nadle`en da gi opredeluva ruralnite odnosno<br />
nerazvienite podra~ja, poradi {to ~len 3 od osporeniot pravilnik ne<br />
korespondiral so stvarnata nadle`nost na Fondot, odnosno bil vo<br />
sprotivnost so nadle`nostite na Vladata koja, soglasno Zakonot za<br />
Vladata, bila nadle`na da gi opredeluva ruralnite i nerazvienite<br />
podra~ja. Navedenata materija ja ureduvala Vladata so svoi odluki i<br />
Fondot ne mo`el da ja derogira vakvata nadle`nost, odnosno so odluka<br />
na Upravniot odbor da otpovikuva odluka na Vladata, koja edinstveno<br />
bila nadle`na za toa.<br />
Poradi navedenoto, osporeniot pravilnik ne bil vo soglasnost<br />
so ~len 8 stav 1 alineite 1, 3 i 8 , ~len 51 i ~len 57 od Ustavot i Zakonot<br />
za zdravstvenoto osiguruvawe, poradi {to se predlaga Ustavniot<br />
sud da povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na<br />
osporeniot pravilnik i da go poni{ti.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Pravilnikot za izmenuvawe i<br />
dopolnuvawe na Pravilnikot za na~inot za pla}awe na zdravstvenite<br />
uslugi vo primarnata zdravstvena za{tita ima tri ~lena.<br />
Spored ~len 1 od Pravilnikot, so koj e izmenetet ~lenot 8 od<br />
Pravilnikot za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 48/2001, 31/2003, 137/2006, 25/2007, 151/2007 i 44/2010). Fondot<br />
opredelil deka vo ruralnite podra~ja opredeleni od strana na Fondot,<br />
so samo eden lekar vo primarnata zdravstvena za{tita, ako iznosot na<br />
kapitacija e pomal od 17000 poeni, Fondot go zgolemuva iznosot na kapitacija<br />
po osnov na ruralni podra~ja najmnogu do 1700 poeni (stav 1).<br />
Vo istiot ~len, Fondot opredeluva deka ruralnoto podra~je opfa}a<br />
pove}e naseleni mesta koi gravitiraat kon naselenoto mesto vo koe<br />
ve}e ima zdravstvena ustanova {to pru`a zdravstvena za{tita na osigurenite<br />
lica (stav 3). Naseleno mesto so te{ko pristapen teren, {to<br />
e oddale~eno pove}e od 30 kilometri od naseleno mesto vo koe se obezbeduva<br />
specijal~isti~ko-konsultativna zdravstvena za{tita so itna<br />
1011
medicinska pomo{, mo`e da bide proglaseno za ruralno podra~je (stav<br />
4). Uslovite za opredeluvawe na ruralno podra~je (oddale~enosta do<br />
najbliskoto naseleno mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena<br />
ustanova od primarnata zdravstvena za{tita, oddale~enosta od naselenoto<br />
mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita so itna medicinska pomo{ i te{ko pristapen teren,<br />
najmaliot broj na `iteli vo naselenoto mesto) od koi zavisi pla}aweto<br />
na kapitacija po osnov na ruralnost, se utvrdeni vo stavovite 5,<br />
6, 7 i 8 na ovoj ~len. Spored stav 9 od ovoj ~len, za da se ovozmo`i kontinuirana<br />
zdravstvena za{tita na naselenieto, vo ruralnoto podra~je<br />
{to ima pove}e naseleni mesta koi gravitiraat edno kon drugo,<br />
dokolku se zatvori zdravstvenata ustanova, a se otvori nova zdravstvena<br />
ustanova vo nekoe od naselenite mesta koi se del od ruralnoto podra~je,<br />
vo toj slu~aj toa naseleno mesto ja prezema ruralnosta. Spored<br />
stav 10 na ovoj ~len, dokolku vo ruralnite podra~ja/naseleni mesta<br />
opredeleni od Fondot se javat pove}e lekari, kapitacijata se pla}a<br />
spored brojot na osigurenite lica {to go izbrale.<br />
So ~len 2 od Pravilnikot, Pravilnikot e dopolnet so nov ~len<br />
8-a, so koj se opredeluvaat kriteriumite za isplata na kapitacijata za<br />
osigurenite lica od ruralnite podra~ja.<br />
^lenot 3 e nasloven kako preodna i zavr{na odredba, so koja se<br />
utvrduvaat rokovi za pla}awe na zgolemenata kapitacija po osnov na<br />
ruralnost na zdravstvenite ustanovi {to rabotat vo mesta koi se utvrdeni<br />
kako ruralni mesta spored Odlukata za utvrduvawe na oddale-<br />
~eni ruralni mesta koja Fondot ja imal doneseno pred donesuvaweto na<br />
ovoj pravilnik i spored odlukata za utvrduvawe na ruralni mesta {to<br />
Fondot treba da ja donese spored kriteriumite utvrdeni vo ovoj pravilnik<br />
(stavovi 1 i 2). Se opredeluva deka so donesuvaweto na odlukata<br />
na Upravniot odbor za utvrduvawe na ruralnite podra~ja spored<br />
odredbite na ovoj pravilnik, }e prestanat da va`at odlukite na Upravniot<br />
odbor za utvrduvawe na oddale~eni ruralni mesta, doneseni pred<br />
donesuvaweto na ovoj pravilnik (stav 3). Spored stav 4 na ovoj ~len,<br />
ovoj pravilnik vleguva vo sila so denot na objavuvaweto vo "Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," a }e se objavi po dobivaweto na soglasnost<br />
od ministerot za zdravstvo.<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot, vladeeweto na pravoto<br />
e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 34 od Ustavot, gra|anite imaat pravo na socijalna<br />
sigurnost i socijalno osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven<br />
dogovor.<br />
Spored ~len 35 stav 1 od Ustavot, Republikata se gri`i za socijalnata<br />
za{tita i socijalnata sigurnost na gra|anite soglasno so na-<br />
~eloto na socijalna pravednost.<br />
1012
Spored ~len 39 stav 1 od Ustavot, na sekoj gra|anin mu se garantira<br />
pravoto na zdravstvena za{tita.<br />
Spored ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka vladeeweto na<br />
pravoto e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika Makedonija,<br />
deka gra|anite imaat pravo na socijalna sigurnost i socijalno<br />
osiguruvawe utvrdeni so zakon i so kolektiven dogovor i deka Republikata<br />
se gri`i za socijalnata za{tita i socijalnata sigurnost na<br />
gra|anite soglasno so na~eloto na socijalna pravednost. Zdravstvenata<br />
za{tita na gra|anite se obezbeduva preku sistem na zdravstveno<br />
osiguruvawe kako del od socijalnoto osiguruvawe vo po{iroka<br />
smisla i deka pravata {to proizleguvaat od toa se ureduvaat so zakon i<br />
so kolektiven dogovor.<br />
So Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija," br. 25/2000, 34/2000, 96/2000, 50/2001, 11/2002,<br />
31/2003, 84/2005, 37/2006, 18/2007, 36/2007, 82/2008, 98/2008, 6/2009, 67/<br />
2009, 50/10, 156/10 i 53/2011), se ureduva zdravstvenoto osiguruvawe na<br />
gra|anite, pravata i obvrskite od zdravstvenoto osiguruvawe, kako i<br />
na~inot na sproveduvawe na zdravstvenoto osiguruvawe (~len 1).<br />
Spored ~len 2 na ovoj zakon, zdravstvenoto osiguruvawe se ustanovuva<br />
kako zadol`itelno i dobrovolno. Zadol`itelno zdravstveno<br />
osiguruvawe se ustanovuva za site gra|ani na Republika Makedonija<br />
zaradi obezbeduvawe na zdravstveni uslugi i pari~ni nadomestoci vrz<br />
na~elata na seopfatnost, solidarnost, ednakvost i efektivno koristewe<br />
na sredstvata pod uslovi utvrdeni so ovoj zakon. Dobrovolno<br />
zdravstveno osiguruvawe se ustanovuva za obezbeduvawe na zdravstveni<br />
uslugi koi ne se opfateni so zadol`itelnoto zdravstveno osiguruvawe.<br />
Spored ~len 3 stav 1 na istiot zakon, zadol`itelnoto zdravstveno<br />
osiguruvawe go sproveduva Fondot za zdravstveno osiguruvawe<br />
na Makedonija.<br />
So ~lenot 56 od Zakonot e utvrden delokrugot na rabotata na<br />
Upravniot odbor na Fondot, kade vo stav 1 to~ka 3 e utvrdeno deka gi<br />
donesuva op{tite akti predvideni so ovoj zakon, a vo to~ka 14 e predvideno<br />
deka odlu~uva i za drugi raboti utvrdeni so zakon i statut na<br />
Fondot.<br />
Soglasno ~len 69 stav 1 od Zakonot, Fondot so op{t akt, utvrduva<br />
kriteriumi za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite ustanovi<br />
za kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj zakon, na-<br />
~inot na sklu~uvawe na dogovorite i za na~inot na pla}aweto na<br />
zdravstvenite uslugi spored:<br />
- brojot na osigurenite lica vo primarnata zdravstvena za{-<br />
tita;<br />
1013
- ceni na zavr{eni zdravstveni uslugi vo specijalisti~ko-konsultativna<br />
zdravstvena za{tita;<br />
- ceni na zdravstveni uslugi grupirani vo DSG vo bolni~ka zdravstvena<br />
za{tita za akutna nega na hospitalizirani bolni;<br />
- dogovoreni ceni za zdravstveni uslugi koi ne se vr{at vo javnite<br />
zdravstveni ustanovi od bolni~kata zdravstvena za{tita;<br />
- utvrdenite ceni na zdravstvenite uslugi vo bolni~kata zdravstvena<br />
za{tita za dnevna bolnica, hroni~no le`e~ki bolni i medicinska<br />
rehabilitacija i fizikalna terapija za le`e~ki bolni;<br />
- programite za oddelni vidovi zdravstvena za{tita, odnosno<br />
uslugi;<br />
- utvrdenite sredstva vo Buxetot na Fondot po nameni i<br />
- drugi kriteriumi.<br />
Spored stav 2 na ovoj ~len, na~inot na pla}awe na zdravstvenite<br />
ustanovi vo oddale~enite ruralni mesta so samo eden lekar vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita (op{ta medicina, u~ili{na medicina, pedijatrija<br />
i trudova medicina), pokraj kriteriumite predvideni vo<br />
stavot 1 alineja 1 na ovoj ~len, se vr{i i vrz osnova na kriteriumi po<br />
osnov na oddale~enost do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva<br />
specijalisti~ko-konsultativnata zdravstvena za{tita, oddale~enost<br />
od naselenoto mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena<br />
ustanova od primarnata zdravstvena za{tita, broj na `iteli i te{ko<br />
pristapen teren. Soglasno stav 3 na istiot ~len, pobliskite kriteriumi<br />
za oddale~enosta do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva<br />
specijalisti~ko-konsultativnata zdravstvena za{tita, oddale-<br />
~enosta od naselenoto mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena<br />
ustanova, brojot na `iteli i te{ko pristapen teren, se utvrduvaat so<br />
op{t akt na Fondot na koj ministerot za zdravstvo dava soglasnost.<br />
Spored stav 4 na ovoj ~len, po isklu~ok od stavot 1 na ovoj ~len, za javnite<br />
zdravstveni ustanovi koi vr{at preventivna i odredeni raboti<br />
od primarnata, specijalisti~ko-konsultativnata i bolni~kata zdravstvena<br />
za{tita spored odredbite na Zakonot za zdravstvenata za{tita,<br />
Fondot obezbeduva sredstva za nivno celosno funkcionirawe. Soglasno<br />
stav 5 na istiot ~len, javnite zdravstveni ustanovi od stavot 4 na<br />
ovoj ~len, gi utvrduva Vladata na Republika Makedonija edna{ godi{no,<br />
na predlog na fondot, pred sklu~uvaweto na dogovorite, a spored<br />
stavot 6 na ovoj ~len, ministerot za zdravstvo dava soglasnost na<br />
op{tiot akt od stav 1 na ovoj ~len.<br />
Za odbele`uvawe e deka ~lenot 69 od Zakonot, navedenata aktuelna<br />
sodr`ina (so dodavawe na stavovite 2, 3, 4 i 5) ja dobiva so ~len 19<br />
od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za zdravstvenoto<br />
osiguruvawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 53/2011<br />
godina), koj vlegol vo sila na 22 april 2011 godina. Spored ~len 26 od<br />
ovoj zakon, zakonodavecot predvidel obvrska za Fondot podzakonskite<br />
1014
akti od ~lenovite 3 stav 1 i 19 stav 3 na ovoj zakon da gi donese vo rok<br />
od tri meseci od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon.<br />
Analizata na ~lenot 69 od Zakonot poka`uva deka zakonodavecot<br />
gi propi{al kriteriumite za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite<br />
ustanovi za kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj<br />
zakon, na~inot na sklu~uvawe na dogovorite i za na~inot na pla}aweto<br />
na zdravstvenite uslugi, a so dopolnetite stavovi 2 i 3 vo ovoj ~len,<br />
dopolnitelno gi propi{al i kriteriumite za opredeluvawe na na~inot<br />
na pla}awe na zdravstvenite ustanovi vo oddale~enite ruralni<br />
mesta so samo eden lekar vo primarnata zdravstvena za{tita - po osnov<br />
na oddale~enost do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva<br />
specijalisti~ko-konsultativnata zdravstvena za{tita, oddale~enost<br />
od naselenoto mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova<br />
od primarnata zdravstvena za{tita, broj na `iteli i te{ko pristapen<br />
teren, pri {to go ovlastil Fondot so op{t akt na koj ministerot za<br />
zdravstvo dava soglasnost, da gi utvrdi pobliskite kriteriumi za<br />
oddale~enosta do najbliskoto naseleno mesto vo koe se obezbeduva<br />
specijalisti~ko-konsultativnata zdravstvena za{tita, oddale~enosta<br />
od naselenoto mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova,<br />
brojot na `iteli i te{ko pristapen teren. Toa zna~i deka zakonodavecot<br />
go ovlastil Fondot so svoj akt da go dorazraboti i operacionalizira<br />
~lenot 69 od Zakonot, vo smisla na poblisko opredeluvawe na<br />
zakonski utvrdenite kriteriumi za opredeluvawe na ruralno podra~je,<br />
zna~ajni za na~inot na pla}awe na zdravstvenite ustanovi vo oddale~enite<br />
ruralni mesta so samo eden lekar vo primarnata zdravstvena<br />
za{tita.<br />
Osporeniot Pravilnik za izmenuvawe i dopolnuvawe na Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita, Fondot za zdravstveno osiguruvawe na Makedonija<br />
go donel vrz osnova na ~len 56 stav 1 to~ka 14 i ~len 69 od Zakonot<br />
za zdravstvenoto osiguruvawe, na sednica odr`ana na 27 april<br />
2011 godina, odnosno po vleguvawe vo sila na Zakonot so koj ~lenot 69<br />
ja dobil aktuelnata sodr`ina.<br />
Sodr`inata na Pravilnikot e podelena vo tri ~lena.<br />
So ~len 1 od Pravilnikot, so koj e izmenetet ~lenot 8 od Pravilnikot<br />
za na~inot za pla}awe na zdravstvenite uslugi vo primarnata<br />
zdravstvena za{tita ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br.<br />
48/2001, 31/2003, 137/2006, 25/2007, 151/2007 i 44/2010), Fondot gi utvrdil<br />
uslovite za opredeluvawe na ruralno podra~je (oddale~enosta do<br />
najbliskoto naseleno mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena<br />
ustanova od primarnata zdravstvena za{tita, oddale~enosta od naselenoto<br />
mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativna zdravstvena<br />
za{tita so itna medicinska pomo{ i te{ko pristapen teren,<br />
najmal brojot na `iteli vo naselenoto mesto) od koi zavisi pla}aweto<br />
na kapitacija po osnov na ruralnost (~len 1). So ~len 2 od Pravilni-<br />
1015
kot, Pravilnikot e dopolnet so nov ~len 8-a, so koj se opredeluvaat<br />
kriteriumite za isplata na kapitacijata za osigurenite lica od ruralnite<br />
podra~ja. ^lenot 3 e nasloven kako preodna i zavr{na odredba,<br />
so koja se utvrduvaat rokovi za pla}awe na zgolemenata kapitacija<br />
po osnov na ruralnost na zdravstvenite ustanovi {to rabotat vo mesta<br />
koi se utvrdeni kako ruralni mesta spored Odlukata za utvrduvawe na<br />
oddale~eni ruralni mesta koja Fondot ja imal doneseno pred donesuvaweto<br />
na ovoj pravilnik i spored odlukata za utvrduvawe na<br />
ruralni mesta {to Fondot treba da ja donese spored kriteriumite<br />
utvrdeni vo ovoj pravilnik.<br />
Od sodr`inata na osporeniot pravilnik proizleguva deka Fondot,<br />
vo soglasnost so ovlastuvaweto od ~len 69 od Zakonot, gi opredelil<br />
pobliskite kriteriumi za utvrduvawe na oddale~enosta do najbliskoto<br />
naseleno mesto vo koe se obezbeduva specijalisti~ko-konsultativnata<br />
zdravstvena za{tita, oddale~enosta od naselenoto<br />
mesto vo koe se nao|a najbliskata zdravstvena ustanova, brojot na `iteli<br />
i te{ko pristapen teren, kako kriteriumi od koi zavisi na~inot<br />
na pla}awe na zdravstvenite ustanovi vo oddale~enite ruralni mesta<br />
so samo eden lekar vo primarnata zdravstvena za{tita (op{ta medicina,<br />
u~ili{na medicina, pedijatrija i trudova medicina), {to e vo funkcija<br />
na operacionalizacija na ~len 69 od Zakonot spored koj Fondot<br />
so op{t akt, utvrduva kriteriumi za sklu~uvawe na dogovori so zdravstvenite<br />
ustanovi za kupuvawe na osnovnite zdravstveni uslugi od ovoj<br />
zakon, na~inot na sklu~uvawe na dogovorite i za na~inot na pla}aweto<br />
na zdravstvenite uslugi. Poradi toa Sudot oceni deka navodite vo inicijativata<br />
za toa deka Fondot nemal praven osnov da gi utvrdi kriteriumite<br />
za opredeluvawe na ruralni podra~ja za potrebite na zdravstvenoto<br />
osiguruvawe, a so toa i da gi opredeli takvite ruralni podra~ja/naseleni<br />
mesta, se neosnovani.<br />
Nadle`nostite na Vladata na Republika Makedonija se utvrdeni<br />
vo ~len 8 od Zakonot za Vladata na Republika Makedonija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 59/2000, 12/2003, 55/<br />
2005, 37/2006, 115/2007, 19/2008, 82/2008 i 10/10 i 51/2011). Taka, spored<br />
ovoj ~len, Vladata, pokraj nadle`nostite utvrdeni so Ustavot, pome|u<br />
drugoto, gi vr{i i slednive raboti: ja utvrduva razvojnata i ekonomska<br />
politika (to~ka 1); go pottiknuva ekonomskiot napredok i ostvaruvaweto<br />
na poramnomeren prostoren i regionalen razvoj i pobrz razvoj na<br />
stopanski nedovolno razvienite podra~ja (to~ka 4), prezema merki za<br />
sozdavawe uslovi za socijalna za{tita i socijalna sigurnost na gra|anite<br />
(to~ka 12) i vr{i i drugi raboti utvrdeni so zakon (to~ka 13).<br />
Odlukata za opredeluvawe na podra~jata so specifi~ni<br />
razvojni potrebi vo Republika Makedonija vo periodot od 2009 do 2013<br />
godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija." br. 78/2009), na<br />
koja se povikuva podnositelot na inicijativata, e donesena od Vladata<br />
na Republika Makedonija, vrz osnova na Zakonot za ramnomeren regi-<br />
1016
onalen razvoj ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 63/<br />
2007).<br />
Odlukata za izmenuvawe na Odlukata na utvrduvawe na stopanski<br />
nedovolno razvienite podra~ja vo Republika Makedonija vo periodot<br />
od 2003 do 2007 godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija."<br />
br. 17/2006), na koja isto taka se povikuva podnositelot na inicijativata,<br />
e donesena od Vladata na Republika Makedonija vrz osnova<br />
na ~len 9 od Zakonot za pottiknuvawe na razvojot na stopanski nedovolno<br />
razvienite podra~ja ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 2/1994 i 39/1999).<br />
Ruralnite mesta soglasno navedenite zakoni i odluki, kako podra~ja<br />
so specifi~ni razvojni potrebi vo Republika Makedonija, Vladata<br />
gi opredeluva po demografski, geografski, ekonomski, infrastrukturni<br />
i drugi kriteriumi utvrdeni so tie zakoni, a ruralnite mesta<br />
spored Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe se utvrduvaat spored<br />
brojot na `itelite i oddale~enosta od najbliskata zdravstvena ustanova,<br />
kako kriteriumi spored koi zakonodavecot ocenil deka najneposredno<br />
mo`e da se utvrdi kade e neophodno da se primeni stimulativno<br />
pla}awe na zdravstvenite ustanovi za da se ovozmo`i soodvetna<br />
zdravstvena za{tita na osigurenicite, za {to go ovlastil Fondot da<br />
donese soodveten podzakonski akt so koj }e go operacionalizira ~lenot<br />
69 od Zakonot.<br />
Ottuka, Sudot gi oceni kako neosnovani navodite vo inicijativata<br />
deka opredeluvaweto na ruralnite mesta za potrebite na<br />
zdravstvenoto osiguruvawe bilo vo nadle`nost na Vladata na Republika<br />
Makedonija, {to proizleguvalo od nadle`nostite na Vladata<br />
utvrdeni so zakonite za Vladata, za pottiknuvawe na razvojot na stopanski<br />
nedovolno razvienite podra~ja, odnosno za ramnomeren regionalen<br />
razvoj, a deka Fondot za zdravstvenoto osiguruvawe na Makedonija<br />
nemal zakonski osnov za opredeluvawe na vakvite ruralni mesta<br />
i deka so osporeniot pravilnik neosnovano ja derogiral nadle`nosta<br />
na Vladata.<br />
Poradi navedenoto, pred Sudot ne se postavi pra{aweto za soglasnosta<br />
na osporeniot pravilnik so ~len 8 stav 1 alineite 1, 3 i 8,<br />
~len 51 i ~len 57 od Ustavot i Zakonot za zdravstvenoto osiguruvawe.<br />
5. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1017
1018
80 . U. br. 39/2011 (01. 02. 2012)<br />
Osporen akt<br />
^len 2 st. 3 vo delot: "i tro{ocite izre~eni vo parni~nite,<br />
prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika<br />
Makedonija" i st. 4 od Zakonot za dano~na postapka ("SV RM," br.<br />
13/2006, 88/2008, 159/2008, 133/2009, 145/2010, 171/2010 i 53/2011).<br />
Sodr`ina na osporena odredba<br />
^len 2<br />
(1) Ovoj zakon se primenuva na danocite i drugite javni prihodi<br />
kako i na sporednite dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za<br />
javni prihodi.<br />
(2) Ovoj zakon se primenuva i na drugi javni dava~ki, dokolku<br />
istite so zakon se dovereni da gi upravuva Upravata za javni prihodi.<br />
(3) Ovoj zakon se primenuva i na pari~nite kazni, odnosno globite<br />
i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i<br />
upravnite postapki vo korist na Republika Makedonija.<br />
(4) Odlukata so koja se utvrduva pari~nata kazna, odnosno globata<br />
i tro{ocite izre~eni vo korist na Republika Makedonija od stavot<br />
(3) na ovoj ~len, se dostavuva do Upravata za javni prihodi od strana<br />
na sudot ili od nadle`niot organ koj ja donel.<br />
(5) Ratifikuvanite me|unarodni dogovori za odano~uvawe imaat<br />
predimstvo pred nacionalnite dano~ni zakoni.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite od inicijativata so osporenite zakonski re-<br />
{enija, zakonodavecot vovel dvojstvo na izvr{uvawe na edna ista izvr{na<br />
isprava, odnosno se pravelo podelba na izvr{uvaweto na glavnoto<br />
barawe, dosudeno po barawe na doveritel Republika Makedonija<br />
koe ostanuvalo vo nadle`nost na izvr{itelite, dodeka izvr{uvaweto<br />
na dosudenite procesnite tro{oci vo korist na Republika Makedonija<br />
tro{oci, vo istite postapki, se doveruvalo vo nadle`nost na Upravata<br />
za javni prihodi, koe ne{to bilo sprotivno na ustavnoto na~elo na<br />
vladeeweto na pravoto. Imeno so takva nadle`nost na Upravata za javni<br />
prihodi, nema da mo`elo dosledno da se primenuva odredbata od ~l.<br />
302 od Zakonot za obligacionite odnosi, spored koj "Ako dol`nikot,<br />
pokraj glavnicata, dol`i i kamata i tro{oci, zasmetuvaweto se vr{i<br />
1019
taka {to prvo se otplatuvaat tro{ocite, potoa kamatite i najposle<br />
glavnicite." So taka uredenite osporeni zakonski re{enija se o{tetuvala<br />
dr`avata kako doveritel bidej}i soglasno ~l. 18 od Zakonot za<br />
izvr{uvawe: “ako vo izvr{nata isprava se opredeleni i tro{ocite na<br />
postapkata, izvr{itelot, po predlog na doveritelot, }e presmeta i }e<br />
izvr{i naplata na zateznata kamata na iznosot na opredelenite tro-<br />
{oci soglasno so propi{anata stapka, od denot na donesuvaweto na<br />
izvr{nata isprava do naplatata", a bidej}i odredba so vakva sodr`ina<br />
nemalo vo Zakonot za dano~nata postapka, proizleguvalo deka samo doveritelite<br />
koi ne se vo kategorijata na doveriteli-dr`ava Republika<br />
Makedonija imale pravo na naplata na kamata na dosudeni tro{oci,<br />
dodeka onie koi ne spa|ale vo ovaa kategorija go nemale toa pravo, so<br />
{to se doveduvalo vo pra{awe na~eloto na ednakvost na subjektite.<br />
Spored navodite vo inicijativata osporenata odredba od ~l. 2<br />
st. 4 od Zakonot, ne bila dosledno regulirana i taa osven toa {to go<br />
povreduvala na~eloto na vladeeweto na pravoto, go povreduvala i na-<br />
~eloto na nepristrasnost na sudovite i na~eloto na ednakvost na site<br />
pred zakonite bidej}i nedozvolivo bilo sudot koj gi dosudil tro{-<br />
ocite vo korist na ednata stranka bez razlika {to toa bila dr`avata,<br />
da bara nivno prisilno izvr{uvawe, stavaj}i se vo toj slu~aj na strana<br />
na ednata strana, a drugite subjekti koi ne se dr`avata, treba da baraat<br />
najprvo pravosilnost, potoa izvr{nost na odlukite za da na kraj<br />
baraat i prisilno izvr{uvawe bez razlika kaj koj nadle`en organ.<br />
Isto taka so ova osporeno zakonsko re{enie se navleguvalo vo nadle`nostite<br />
na Dr`avnoto pravobranitelstvo bidej}i spored ~l. 2 od<br />
Zakonot za dr`avnoto pravobranitelstvo, toj bil dr`aven organ koj<br />
prezemal merki i pravni sredstva zaradi pravna za{tita na imotnite<br />
prava i interesi na Republika Makedonija i vr{i drugi raboti utvrdeni<br />
so ovoj i drug zakon.<br />
Od navedenite pri~ini podnositelot na inicijativata bara poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenite odredbi<br />
od Zakonot, a predlaga i donesuvawe na re{enie za zapirawe na izvr{uvaweto<br />
na poedine~ni akti ili dejstvija prezemeni vrz osnova na<br />
osporenite zakonski odredbi bidej}i so nivnoto izvr{uvawe bi mo`ele<br />
da nastapat te{ko otstranlivi posledici.<br />
1020<br />
Ustavnosudska praktika<br />
So Re{enie U. br. 218/2010 od 2 i 23 mart 2011 godina, Ustavniot<br />
sud ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 4 st. 3 vo<br />
delot: "Upravata za javni prihodi pokraj rabotite od st. 1 i 2 na ovoj<br />
~len, vr{i i raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i naplata na drugi<br />
javni dava~ki, dokolku tie raboti i se dovereni so zakon", na ~l. 4<br />
st. 4 i 5 od Zakonot za upravata za javni prihodi ("SV RM," br. 81/2005,<br />
81/2008, 105/2009 i 145/2010).
Odredbite od ~l. 4 od ovoj zakon koj bea predmet na osporuvawe,<br />
se odnesuvaa na delokrugot na rabota na Upravata za javni prihodi.<br />
Imeno so izmenite i dopolnuvaweto na ovoj zakon vo "SV RM," br. 145/<br />
2010, pro{iren e delokrugot na rabota na Upravata za javni prihodi.<br />
Taka spored izmenetiot st. 3 od ~l. 4 od Zakonot, Upravata za javni<br />
prihodi pokraj drugite raboti {to i se dovereni vo nadle`nost,<br />
}e vr{i i raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i naplata na drugi<br />
javni dava~ki, dokolku tie raboti i se dovereni so zakon. Po odnos na<br />
ovaa osporena zakonska odredba, Sudot zazel stav deka ovaa odredba<br />
koja ureduva pravo, so zakon, na Upravata da i se propi{e zakonsko<br />
ovlastuvawe da vr{i i raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i<br />
naplata na drugi javni dava~ki, ima ustaven osnov vo ~lenot 33 od<br />
Ustavot od koj decidno proizleguva deka so zakon se utvrduva na~inot<br />
na pla}aweto na danocite i drugite javni dava~ki i u~estvoto vo<br />
namiruvaweto na javnite rashodi. Ottuka, ovaa osporena zakonska<br />
odredba spored svojata op{tost vo opredelbata da se ureduvaat<br />
zakonski ovlastuvawa na Upravata, za utvrduvawe i naplata na drugi<br />
javni dava~ki, ne mo`e od toj aspekt ustavno da se problematizira.<br />
So osporenite odredbi od ~l. 4 st. 4 i 5 od Zakonot za Upravata<br />
za javni prihodi, koi kako novina se uredeni so izmenite na Zakonot,<br />
pro{iren e delokrugot na rabota na Upravata za javni prihodi.<br />
Imeno, spored st. 4 od navedeniot ~len od Zakonot, "Upravata<br />
za javni prihodi go upravuva i izvr{uvaweto zaradi naplata na pari-<br />
~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre~eni vo parni~nite,<br />
prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika<br />
Makedonija.<br />
Spored st. 5 od ~l. 4 od Zakonot, "Odlukata so koja se utvrduva<br />
pari~na kazna odnosno globa i tro{ocite izre~eni vo korist na Republika<br />
Makedonija od st. 4 na ovoj ~len, se dostavuva do Upravata za javni<br />
prihodi od strana na sudot ili od nadle`niot organ koj ja donel."<br />
Napomena: Odredbite od Zakonot za dano~nata postapka koi se<br />
osporuvaat so ovaa inicijativa ja imaat istata sodr`ina kako i odredbite<br />
od ~l. 4 st. 4 i 5 od Zakonot za Upravata za javni prihodi, za koi<br />
Sudot ocenil deka so prenesuvaweto na ovlastuvaweto, od izvr{itelite<br />
kon Upravata za javni prihodi, za prisilna naplata na opredelenite<br />
pari~ni dolgovi kon Republika Makedonija, kako {to e opredeleno vo<br />
osporenite zakonski re{enija, soglasno so zakon ureden na~in i postapka,<br />
ne se povredeni normite na Ustavot.<br />
Fakti~ka sostojba i pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija vladeeweto<br />
na pravoto, e temelna vrednost na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija.<br />
1021
Soglasno ~l. 9 st. 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Spored ~l. 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i drugi<br />
javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi na na-<br />
~in utvrden so zakon.<br />
Spored ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Amandmanot XXV so koj se zamenuva ~l. 38 od Ustavot, e<br />
utvrdeno deka sudskata vlast ja vr{at sudovite.<br />
Sudovite se samostojni i nezavisni i sudat vrz osnova na Ustavot<br />
i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
So Zakonot za Upravata za javni prihodi ("SV RM," br. 81/2005,<br />
81/2008, 105/2009 i 145/2010), se ureduvaat delokrugot, organizacijata,<br />
na~inot na vr{ewe na rabotata i rakovodeweto so Upravata za javni<br />
prihodi, kako i ovlastvawata i odgovornostite pri sobiraweto, evidentiraweto,<br />
obrabotkata i za{titata na podatoci vo vrska so rabotite<br />
na Upravata za javni prihodi.<br />
So ~l. 4 od ovoj zakon e ureden delokrugot na rabota na Upravata<br />
za javni prihodi. So izmenite i dopolnuvawata na Zakonot ("SV<br />
RM," br. 145/2010), izmenet e st. 3 od ~l. 4 od Zakonot i spored ovaa<br />
odredba Upravata za javni prihodi pokraj rabotite od st. 1 i 2 na ovoj<br />
~len, vr{i i raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i naplata na<br />
drugi javni dava~ki, dokolku tie raboti i se dovereni so zakon.<br />
Isto taka, so navedenite izmeni na Zakonot, pro{ireni se nadle`nostite<br />
na Upravata za javni prihodi, odnosno delokrugot na rabota<br />
ureden vo ~lenot 4 od Zakonot e dopolnet so dva novi st. 4 i 5 koi<br />
glasat:<br />
(4) Upravata za javni prihodi go upravuva i izvr{uvaweto zaradi<br />
naplata na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre~eni<br />
vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo<br />
korist na Republika Makedonija.<br />
(5) Odlukata so koja se utvrduva pari~nata kazna odnosno globa<br />
i tro{ocite izre~eni vo korist na Republika Makedonija od stavot<br />
(4) na ovoj ~len, se dostavuva do Upravata za javni prihodi od strana na<br />
sudot ili od nadle`niot organ koj ja donel.<br />
Odredbite od ~l. 4 st. 3, 4 i 5 od Zakonot za Upravata za javni<br />
prihodi, bea predmet na osporuvawe pred ovoj sud i so Re{enie U. br.<br />
218/2010 od 2 i 23 mart 2011 godina, Sudot ne povede postapka za<br />
ocenuvawe na ustavnosta na tie odredbi bidej}i ocenil deka ne se vo<br />
sprotivnost so odredbite od Ustavot.<br />
Imeno, Sudot pome|u drugoto go iznel slednoto mislewe vo Re-<br />
{enieto U. br. 218/2010 od 2 i 23 mart 2011 godina so koe ne povel pos-<br />
1022
tapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbite od Zakonot za Upravata<br />
za javni prihodi so koi e pro{iren delokrugot na rabota na ovoj organ:<br />
Odredbata od st. 3 od ~l. 4 od Zakonot, vo ostanatiot del koj<br />
ureduva pravo, so zakon, na Upravata da i se propi{e zakonsko ovlastuvawe<br />
da vr{i i raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i naplata na<br />
drugi javni dava~ki, ima ustaven osnov vo ~l. 33 od Ustavot od koj<br />
decidno proizleguva deka so zakon se utvrduva na~inot na pla}aweto<br />
na danocite i drugite javni dava~ki i u~estvoto vo namiruvaweto na<br />
javnite rashodi. Ottuka, ovaa osporena zakonska odredba spored svojata<br />
op{tost vo opredelbata da se ureduvaat zakonski ovlastuvawa na<br />
Upravata, za utvrduvawe i naplata na drugi javni dava~ki, ne mo`e od<br />
toj aspekt ustavno da se problematizira.<br />
Stavovite 4 i 5 od ~l. 4 od Zakonot, vsu{nost se dodadeni so poslednite<br />
zakonski izmeni, i spored niv: (4) Upravata za javni prihodi<br />
go upravuva i izvr{uvaweto zaradi naplata na pari~nite kazni, odnosno<br />
globite i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite<br />
i upravnite postapki vo korist na Republika Makedonija. (5)<br />
Odlukata so koja se utvrduva pari~na kazna odnosno globa i tro{ocite<br />
izre~eni vo korist na Republika Makedonija od st. 4 na ovoj ~len, se<br />
dostavuva do Upravata za javni prihodi od strana na sudot ili od nadle`niot<br />
organ koj ja donel.<br />
So osporeniot ~len 4 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za Upravata za javni prihodi so koj e uredeno pra{aweto za<br />
izvr{uvawe na tekovnite predmeti na toj na~in {to Upravata gi prezema<br />
site onie predmeti koi se ve}e podneseni od Dr`avnoto pravobranitelstvo<br />
i dadeni na izvr{uvawe kaj izvr{itel, a za koi seu{te ne<br />
bile prezemeni izvr{ni dejstvija pri {to Dr`avnoto pravobranitelstvo<br />
na Republika Makedonija e dol`no prezemaweto od izvr{itelot<br />
i prosleduvaweto do Upravata na predmetite tehni~ki, prakti~no<br />
da go sprovede. Voedno i predmetite koi se nao|aat vo Dr`avnoto pravobranitelstvo<br />
zaradi zapo~nuvawe na postapka za izvr{uvawe, a ne se<br />
podneseni kaj izvr{itel, Dr`avniot pravobranitel gi podnesuva vo<br />
nadle`nost i rabota na Upravata.<br />
- Zakonodavecot so ovoj zakon predvidel novo zakonsko re{enie,<br />
a toa e deka izvr{uvaweto vo odnos na "naplata na pari~nite kazni,<br />
odnosno globite i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite,<br />
krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika Makedonija,"<br />
ne se sproveduva preku izvr{iteli soglasno Zakonot za izvr-<br />
{uvawe. Pari~nite iznosi po tie osnovi utvrdeni so izvr{nite akti<br />
na sudskite i upravnite organi, koi se vo korist na Republika Makedonija,<br />
dr`avata }e si gi naplatuva preku Upravata za javni prihodi.<br />
Od druga strana, pari~nite iznosi po site pravni osnovi utvrdeni<br />
so izvr{nite akti na sudskite i upravnite organi, koi se vo korist,<br />
ne na Republika Makedonija, tuku na drugite subjekti vo pravoto<br />
1023
(fizi~ki i pravni lica), tie lica gi naplatuvaat preku izvr{iteli<br />
soglasno Zakonot za izvr{uvawe.<br />
- So odredbite od Zakonot za izvr{uvawe se uredni pravilata<br />
spored koi samo izvr{itelite (a ne drugi lica) postapuvaat zaradi<br />
prisilno izvr{uvawe na izvr{ni odluki na nadle`ni organi navedeni<br />
vo Zakonot. Pravilata od Zakonot za izvr{uvawe gi sproveduvaat izvr{itelite,<br />
a ne Upravata za javni prihodi.<br />
- Upravata za javni prihodi e dano~en organ na dr`avata, koj postapuva<br />
soglasno Zakonot za dano~nata postapka i Zakonot za uprvata<br />
za javni prihodi. Vo tie ramki zakonodavecot go opredelil delokrugot<br />
i nadle`nostite na Upravata, me|u koi i naplatata na danok i drugite<br />
javni dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za<br />
javni prihodi. So Zakonot za dano~nata postapka detalno i kompletno<br />
e regulirana postapkata na prisilnata naplata po dano~nite upravni<br />
akti i prisilnata naplata e vo nadle`nost na Upravata za javni prihodi.<br />
Vo pravniot poredok, prisilnata naplata na danokot, drugite javni<br />
dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za<br />
javni prihodi e posebna zakonska materija, uredena so poseben zakon.<br />
- Nesporno e deka pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite<br />
izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite<br />
postapki, vo korist na Republika Makedonija, se vo odnos na prisilnata<br />
naplata, novo zakonsko ovlastuvawe na Upravata za javni prihodi,<br />
da go upravuva i sproveduva, preku odredbite od Zakonot za dano~nata<br />
postapka, koi se odnesuvaat za prisilnata naplata, taka {to ne stanuva<br />
zbor za otsustvo na zakonska regulativa za izvr{uvawe na ovie sredstva<br />
vo korist na Republika Makedonija, nadvor od Zakonot za izvr{uvawe.<br />
Me|utoa, i pokraj faktot {to statusot na dol`nik kon dr`avata,<br />
za isplata na pari~nite iznosi od navedenite postapki vo korist<br />
na Republika Makedonija, ne se menuva i ostanuva ist bez ogled kako<br />
prisilnata naplata odnosno prisilno izvr{uvawe }e se sprovede, ne<br />
mo`e a da ne se navede vo analizava deka so navedenite zakonski izmeni,<br />
toa preminuva da bide predmet na drugi zakonski pravila i drug<br />
organ, nadvor od Zakonot za izvr{uvawe i licata izvr{iteli.<br />
- Nesporna e intencijata na zakonodavecot, prisilnata naplata<br />
vo opredelenite dimenzii, odnosno za pari~nite kazni, odnosno globi<br />
i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i<br />
upravnite postapki, koi se vo korist na Republika Makedonija, da<br />
dobie ekonomi~en i efikasen karakter so doveruvawe na upravuvawe i<br />
izvr{uvawe na prisilnata naplata od strana na Upravata za javni<br />
prihodi, koja ve}e ima zakonski mehanizam na prisilna naplata na<br />
danocite i drugi javni dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki.<br />
Poa|aj}i od toa deka so dosega{noto paralelno postoewe na zakonskite<br />
re{enija na ureduvawe na prisilnata naplata preku izvr{-<br />
iteli i preku Upravata za javni prihodi ne se naru{uval sistemot na<br />
izvr{uvawe i naplata na pari~nite iznosi od dol`nicite, Sudot<br />
1024
oceni deka i vo slu~ajov so pro{iruvawe na ovlastuvawata na Upravata<br />
za javni prihodi, ne mo`e ustavno da se problematiziraat osporenite<br />
zakonski odredbi, osven vo delot od ~lenot 4 stav 3 "ili vrz<br />
osnova na sklu~en dogovor so nadomestok koj e prihod na Buxetot na<br />
Republika Makedonija“ od Zakonot za Upravata za javni prihodi i ~lenot<br />
5 stav 2 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za javni<br />
prihodi, kako {to e izneseno vo pogorenavedenata analiza na<br />
odredbite. Imeno so prenesuvaweto na ovlastuvaweto, od izvr{itelite<br />
kon Upravata za javni prihodi, za prisilna naplata na opredelenite<br />
pari~ni dolgovi kon Republika Makedonija, kako {to e opredeleno<br />
vo osporenite zakonski re{enija, soglasno so zakon ureden na-<br />
~in i postapka, ne se povredeni normite na Ustavot na koi se povikuva<br />
podnositelot vo inicijativata, nitu stanuva zbor za neustavno zakonsko<br />
re{enie bidej}i zakonodavecot ja ceni celishodnosta na zakonskite<br />
re{enija.<br />
So ~l. 1 od Zakonot za dano~nata postapka e opredeleno deka so<br />
ovoj zakon se ureduva op{toto dano~no pravo, postapkata na utvrduvawe<br />
na danok, postapkata na kontrola na danok, postapkata na naplata<br />
na danok, pravata i obvrskite na dano~niot obvrznik i drugi<br />
pra{awa od dano~nata postapka i ovoj zakon e edinstvena osnova na<br />
op{toto dano~no pravo i dano~nata postapka.<br />
So ~l. 2 od Zakonot e uredena primenata na Zakonot za dano~nata<br />
postapka.<br />
Spored st. 1 od ~l. 2 od Zakonot, ovoj zakon se primenuva na danocite<br />
i drugite javni prihodi kako i na sporednite dano~ni dava~ki<br />
koi gi upravuva Upravata za javni prihodi.<br />
Spored st. 2 od ~l. 2 od Zakonot, ovoj zakon se primenuva i na<br />
drugi javni dava~ki dokolku istite so zakon se dovereni da gi upravuva<br />
Upravata za javni prihodi.<br />
Spored st. 3 od ~l. 2 i negoviot osporen del od Zakonot ovoj zakon<br />
se primenuva i na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite<br />
izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki<br />
vo korist na Republika Makedonija.<br />
Spored osporeniot ~l. 2 st. 4 od Zakonot odlukata so koja se<br />
utvrduva pari~nata kazna, odnosno globata i tro{ocite izre~eni vo<br />
korist na Republika Makedonija od stavot 3 na ovoj ~len, se dostavuva<br />
do Upravata za javni prihodi od strana na sudot ili od nadle`niot<br />
organ koj ja donel.<br />
Odredbite sodr`ani vo st. 2 od ~l. 2 i osporenite st. 3 i 4 od<br />
istiot ~len od Zakonot, se kako novina predvideni so izmenite i dopolnuvawata<br />
na Zakonot za dano~nata postapka vo "SV RM," br. 145/<br />
2010. Intencijata na zakonodavecot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
~l. 2 od Zakonot so ovie tri stava, bila propi{uvawe na osnov za postapuvawe<br />
na Upravata za javni prihodi vo postapkata za naplata na radiodifuznata<br />
taksa i naplata na pari~nite kazni odnosno globite i<br />
1025
tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite<br />
postapki vo korist na Republika Makedonija, vo soglasnost so<br />
odredbite od Zakonot za dano~nata postapka.<br />
Imeno, so Zakonot za Upravata za javni prihodi pome|u drugoto<br />
se uredeni nadle`nostite na ovoj organ, a so Zakonot za dano~nata postapka<br />
e uredena postapkata vo koja se sproveduvaat tie nadle`nosti.<br />
Upravata za javni prihodi e dano~en organ na dr`avata, koj postapuva<br />
soglasno Zakonot za dano~nata postapka i Zakonot za uprvata za javni<br />
prihodi. Vo tie ramki zakonodavecot go opredelil delokrugot i nadle`nostite<br />
na Upravata, me|u koi i naplatata na danok i drugite javni<br />
dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za javni<br />
prihodi. So Zakonot za dano~nata postapka detalno i kompletno e regulirana<br />
postapkata na prisilnata naplata po dano~nite upravni akti<br />
i prisilnata naplata e vo nadle`nost na Upravata za javni prihodi.<br />
Vo pravniot poredok, prisilnata naplata na danokot, drugite javni dava~ki<br />
i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za javni<br />
prihodi e posebna zakonska materija, uredena so poseben zakon.<br />
Ottuka, sodr`inata na odredbite od ~l. 4 st. 4 i 5 od Zakonot za<br />
Upravata na javni prihodi so koi e dopolnet delokrugot na rabota na<br />
ovoj organ, sledstveno e propi{ana i vo osporenite odredbi od Zakonot<br />
za dano~nata postapka, so koj zakon e uredeno postapuvaweto na<br />
Upravata za javni prihodi vo sproveduvawe na svoite nadle`nosti<br />
propi{ani so zakon. Imeno, Zakonot za Upravata za javni prihodi i<br />
Zakonot za dano~nata postapka se vzaemno povrzani zakoni i pretstavuvaat<br />
edna kokmpleksna celina, taka {to pro{iruvaweto na delokrugot<br />
na rabota na Upravata za javni prihodi, neophodno vlijae i na<br />
opfatot na pra{awata koi se predmet na postapuvawe na ovoj organ,<br />
sledstveno na toa zakonodavecot gi uredil osporenite odredbi od Zakonot<br />
za dano~nata postapka. Ottuka, zakonodavecot pro{iruvaj}i ja<br />
nadle`nosta na Upravata za javni prihodi da go upravuva i izvr{uvaweto<br />
zaradi naplata na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite<br />
izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite<br />
postapki vo korist na Republika Makedonija, paralelno, so osporenite<br />
zakonski odredbi go dopolnil ~l. 2 od Zakonot za dano~nata postapka<br />
so koj e uredena primenata na ovoj zakon.<br />
Imaj}i go predvid stavot na Sudot zazemen po navedeniot predmet,<br />
iznesenata ustavno-pravna analiza vo koja Sudot iscrpno go opserviral<br />
i Zakonot za dano~nata postapka vklu~itelno i odredbite od<br />
ovoj zakon koi se predmet na osporuvawe so ovaa inicijativa, kako i<br />
toa deka vo slu~ajov se osporuvaat odredbi od Zakonot za dano~nata<br />
postapka, so koi vsu{nost se ureduva opfatot na priemnata na Zakonot<br />
za dano~nata postapka, odnosno deka toj se primenuva i na pra{awata<br />
od novo uredenata nadle`nost na Upravata za javni prihodi,<br />
smetame deka vo slu~ajov ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za<br />
opstojuvawe na osporenite zakonski odredbi vo pravniot poredok,<br />
1026
idej}i zakonodavecot so ureduvaweto na novite nadle`nosti na Upravata<br />
za javni prihodi, paralelno gi uredil i osporenite odredbi od<br />
Zakonot za dano~nata postapka vo funkcija na ureduvawe na osnov za<br />
postapuvawe ovoj organ.<br />
Ceneti bea navodite od inicijativata deka so osporenite zakonski<br />
re{enija ne mo`elo da dojde do primena na odredeni odredbi od<br />
zakoni, deka so vaka uredenite zakonski re{enija se o{tetuvala dr`avata<br />
kako doveritel, me|utoa ovie navodi se neprifatlivi od pri~ini<br />
{to propisite vo pravniot poredok se odnesuvaat podednakvo za<br />
site koi se nao|aat vo ista pravna polo`ba. Od druga strana ne e vo nadle`nost<br />
na ovoj sud da ja ceni primenata i celishodnosta na zakonite,<br />
tuku zakonodavecot, koj gi uredil osporenite zakonski odredbi so cel<br />
na poednostavuvawe na postapkata za naplata na izvr{nite ispravi zaradi<br />
naplata na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre-<br />
~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki,<br />
a i zaradi pogolema efikasnost i ekonomi~nost vo naplatata na ovie<br />
tro{oci, imaj}i predvid deka pred ureduvaweto na osporenite zakonski<br />
odredbi, organot koj ja donel izvr{nata isprava ja dostavuval do<br />
Dr`avniot pravobranitel na Republika Makedonija koj podnesuval<br />
barawe za izvr{uvawe na izvr{nata isprava do izvr{itelot, so avansirawe<br />
na cena za administrirawe zaradi zemawe na predmetot vo rabota,<br />
kako i tro{oci za izvr{ni dejstvija, na koj na~in se doveduva i<br />
do pogolemo odlevawe na sredstvata od Buxetot na Republika Makedonija,<br />
a so toa i doveduvawe vo pra{awe na na~eloto na ekonomi~nost<br />
na tro{ewe na buxetskite sredstva koi voedno se i sredstvata na gra|anite.<br />
So ogled na toa zakonodavecot izvr{uvaweto go trasiral vo<br />
predmetnata materija so poseben zakon i vo posebna postapka, {to ne e<br />
vo sprotivnost so Ustavot.<br />
Ceneti bea i navodite deka so propi{anite osporeni zakonski<br />
re{enija se povreduvala na~eloto na vladeeweto na pravoto, na~eloto<br />
na nepristrasnost na sudovite i na~eloto na ednakvost na site pred zakonite<br />
bidej}i sudot koj gi dosudil tro{ocite vo korist na ednata<br />
stranka, bez razlika {to toa bila dr`avata, da bara nivno prisilno<br />
izvr{uvawe, stavaj}i se vo toj slu~aj na strana na ednata strana, a drugite<br />
subjekti koi ne se dr`avata, trebalo da baraat najprvo pravosilnost,<br />
potoa izvr{nost na odlukite za da na kraj baraat i prisilno<br />
izvr{uvawe bez razlika kaj koj nadle`en organ, no i ovie navodi smetame<br />
deka se neosnovani. Ova od pri~ini {to vo konkretniot slu~aj,<br />
sudovite i organite na dr`avnata uprava ne se stranki vo postapkata<br />
za prisilno izvr{uvawe pred Upravata za javni prihodi, odnosno ne<br />
podnesuvaat barawe za izvr{uvawe, tuku istite vr{at samo dostava na<br />
pravosilnite i izvr{ni odluki do Upravata za javni prihodi (a ne<br />
kako {to se naveduva vo inicijativata deka pravosilnosta i izvr{-<br />
nosta na odlukite se barala samo od subjektite koi ne se dr`avata), od<br />
pri~ini {to pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre~eni<br />
1027
vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki, se<br />
prihodi na Buxetot na Republika Makedonija, a dostavuvaweto na<br />
odlukite od strana na sudovite e so cel da se obezbedi efikasnost i<br />
ekonomi~nost pri naplatata na ovie sredstva. [to se odnesuva do navodite<br />
od inicijativata deka so osporenite zakonski re{enija se navleguvalo<br />
vo nadle`nosta na Dr`avnoto pravobranitelstvo koj kako<br />
organ prezemal merki i pravni sredstva zaradi pravna za{tita na<br />
imotnite prava i interesi na Republikata, smeteme dek tie navodi se<br />
isto taka neosnovani, bidej}i mehanizmot za za{tita na pravata i interesite<br />
na Republikata so osporenite zakonski re{enija ne se zagrozuva,<br />
no naprotiv se poednostavuva i obezbeduva pogolema efikasnost<br />
i ekonomi~nost vo za{tita na pravata i interesite na Republikata,<br />
{to bilo cel na zakonodavecot.<br />
Trgnuvaj}i od iznesenoto, smetame deka vo konkretniot slu~aj<br />
ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporeniot<br />
del od ~l. 2 st. 3 i st. 4 od Zakonot so odredbite od Ustavot, a so<br />
ogled na toa, ne postojat nitu uslovi, soglasno ~l. 27 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, za izrekuvawe na vremena<br />
merka za zapirawe na izvr{uvawe na poedine~nite akti ili dejstvija<br />
{to se prezemeni vrz osnova na osporenite zakonski odredbi, poradi<br />
{to se p re d l a g a:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~l. 2 st. 3 vo delot: “i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o-<br />
~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika Makedonija”<br />
i stav 4 od Zakonot za dano~na postapka ("SV RM," br. 13/2006,<br />
88/2008, 159/2008, 133/2009, 145/2010, 171/2010 i 53/2011).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 1 fevruari 2012<br />
godina, donese<br />
1028<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~lenot 2 stav 3 vo delot: "i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite,<br />
krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika<br />
Makedonija” i stav 4 od Zakonot za dano~na postapka ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija, br. 13/2006, 88/2008, 159/2008, 105/2009,<br />
133/2009, 145/2010, 171/2010 i 53/2011).<br />
2. Komorata na izvr{iteli na Republika Makedonija vo Skopje,<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija, mu podnese inicijativa za
poveduvawe na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na odredbite od<br />
Zakonot, ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite od inicijativata, so osporenite zakonski re-<br />
{enija, zakonodavecot vovel dvojstvo na izvr{uvawe na edna ista izvr-<br />
{na isprava, odnosno se pravelo podelba na izvr{uvaweto na glavnoto<br />
barawe, dosudeno po barawe na doveritelot Republika Makedonija koe<br />
ostanuvalo vo nadle`nost na izvr{itelite, dodeka vo istite tie postapki<br />
izvr{uvaweto na dosudenite procesnite tro{oci vo korist na<br />
Republikata, se doveruvalo vo nadle`nost na Upravata za javni prihodi,<br />
sprotivno na ustavnoto na~elo na vladeeweto na pravoto. So takva<br />
nadle`nost na Upravata za javni prihodi, nema da mo`elo dosledno<br />
da se primenuva odredbata od ~lenot 302 od Zakonot za obligacionite<br />
odnosi, spored koj "Ako dol`nikot, pokraj glavnicata, dol`i i kamata<br />
i tro{oci, zasmetuvaweto se vr{i taka {to prvo se otplatuvaat<br />
tro{ocite, potoa kamatite i najposle glavnicite." So taka uredenite<br />
osporeni zakonski re{enija se o{tetuvala dr`avata kako doveritel<br />
bidej}i soglasno ~lenot 18 od Zakonot za izvr{uvawe: “ako vo izvr-<br />
{nata isprava se opredeleni i tro{ocite na postapkata, izvr{itelot,<br />
po predlog na doveritelot, }e presmeta i }e izvr{i naplata na zateznata<br />
kamata na iznosot na opredelenite tro{oci soglasno so propi{-<br />
anata stapka, od denot na donesuvaweto na izvr{nata isprava do naplatata”,<br />
a bidej}i odredba so vakva sodr`ina nemalo vo Zakonot za dano~nata<br />
postapka, proizleguvalo deka samo doveritelite koi ne se vo<br />
kategorijata na doveriteli-dr`ava Republika Makedonija imale pravo<br />
na naplata na kamata na dosudeni tro{oci, dodeka onie koi ne spa|ale<br />
vo ovaa kategorija go nemale toa pravo, so {to se doveduvalo vo pra{awe<br />
na~eloto na ednakvost na subjektite.<br />
Ponatamu, spored navodite vo inicijativata osporenata odredba<br />
od ~lenot 2 stavot 4 od Zakonot, ne bila dosledno regulirana i taa<br />
osven toa {to go povreduvala na~eloto na vladeeweto na pravoto, go<br />
povreduvala i na~eloto na nepristrasnost na sudovite i na~eloto na<br />
ednakvost na site pred zakonite bidej}i nedozvolivo bilo sudot koj gi<br />
dosudil tro{ocite vo korist na ednata stranka bez razlika {to toa<br />
bila dr`avata, da bara nivno prisilno izvr{uvawe, stavaj}i se vo toj<br />
slu~aj na strana na ednata strana, a drugite subjekti koi ne se dr`avata,<br />
treba da baraat najprvo pravosilnost, potoa izvr{nost na odlukite<br />
za da na kraj baraat i prisilno izvr{uvawe bez razlika kaj koj nadle`en<br />
organ. Isto taka so ova osporeno zakonsko re{enie se navleguvalo<br />
vo nadle`nostite na Dr`avnoto pravobranitelstvo bidej}i spored<br />
~lenot 2 od Zakonot za dr`avnoto pravobranitelstvo, toj bil dr`aven<br />
organ koj prezemal merki i pravni sredstva zaradi pravna za{tita<br />
na imotnite prava i interesi na Republika Makedonija i vr{i<br />
drugi raboti utvrdeni so ovoj i drug zakon.<br />
Od navedenite pri~ini podnositelot na inicijativata bara poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na osporenite odre-<br />
1029
dbi od Zakonot, a predlaga i donesuvawe na re{enie za zapirawe na<br />
izvr{uvaweto na poedine~ni akti ili dejstvija prezemeni vrz osnova<br />
na osporenite zakonski odredbi bidej}i so nivnoto izvr{uvawe bi mo-<br />
`ele da nastapat te{ko otstranlivi posledici.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka ~lenot 2 vo stavot 3 i negoviot<br />
osporen del od Zakonot, opredeluva deka ovoj zakon se primenuva<br />
i na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre~eni vo parni-<br />
~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo korist na<br />
Republika Makedonija, a Sudot utvrdi i deka osporeniot stav 4 od ~lenot<br />
2 od Zakonot opredeluva deka odlukata so koja se utvrduva pari~nata<br />
kazna, odnosno globata i tro{ocite izre~eni vo korist na Republika<br />
Makedonija od stavot 3 na ovoj ~len, se dostavuva do Upravata za<br />
javni prihodi od strana na sudot ili od nadle`niot organ koj ja donel.<br />
4. Spored ~lenot 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija vladeeweto na pravoto, e temelna vrednost na ustavniot<br />
poredok na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~lenot 9 stav 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i<br />
zakonite se ednakvi.<br />
Spored ~lenot 33 od Ustavot, sekoj e dol`en da pla}a danok i<br />
drugi javni dava~ki i da u~estvuva vo namiruvaweto na javnite rashodi<br />
na na~in utvrden so zakon.<br />
Spored ~lenot 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
So Amandmanot XXV so koj se zamenuva ~lenot 38 od Ustavot, e<br />
utvrdeno deka sudskata vlast ja vr{at sudovite.<br />
Sudovite se samostojni i nezavisni i sudat vrz osnova na Ustavot<br />
i zakonite i me|unarodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
So Zakonot za Upravata za javni prihodi ("Slu`ben vesnik na<br />
Republika Makedonija." br. 81/2005, 81/2008, 105/2009 i 145/2010), se<br />
ureduvaat delokrugot, organizacijata, na~inot na vr{ewe na rabotata<br />
i rakovodeweto so Upravata za javni prihodi, kako i ovlastvawata i<br />
odgovornostite pri sobiraweto, evidentiraweto, obrabotkata i za{-<br />
titata na podatoci vo vrska so rabotite na Upravata za javni prihodi.<br />
So ~lenot 4 od ovoj zakon e ureden delokrugot na rabota na<br />
Upravata za javni prihodi. So izmenite i dopolnuvawata na Zakonot<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 145/2010), izmenet e<br />
stavot 3 od ~lenot 4 od Zakonot i spored ovaa odredba Upravata za javni<br />
prihodi pokraj rabotite od stavovite (1) i (2) na ovoj ~len, vr{i i<br />
raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i naplata na drugi javni dava~ki,<br />
dokolku tie raboti i se dovereni so zakon.<br />
Isto taka, so navedenite izmeni na Zakonot, pro{ireni se nadle`nostite<br />
na Upravata za javni prihodi, odnosno delokrugot na rab-<br />
1030
ota ureden vo ~lenot 4 od Zakonot e dopolnet so dva novi stava 4 i 5<br />
koi glasat:<br />
(4) Upravata za javni prihodi go upravuva i izvr{uvaweto zaradi<br />
naplata na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre~eni<br />
vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo korist<br />
na Republika Makedonija.<br />
(5) Odlukata so koja se utvrduva pari~nata kazna odnosno globa<br />
i tro{ocite izre~eni vo korist na Republika Makedonija od stavot<br />
(4) na ovoj ~len, se dostavuva do Upravata za javni prihodi od strana na<br />
sudot ili od nadle`niot organ koj ja donel.<br />
Odredbite od ~lenot 4 stavovite 3, 4 i 5 od Zakonot za Upravata<br />
za javni prihodi, bea predmet na osporuvawe pred ovoj sud i so Re{enie<br />
U. br. 218/2010 od 2 i 23 mart 2011 godina, Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta na tie odredbi bidej}i oceni deka ne se vo<br />
sprotivnost so odredbite od Ustavot. Vo navedenoto re{enie, Sudot<br />
go iznel sledniot stav po odnos odredbite so koi e pro{iren delokrugot<br />
na rabota na ovoj organ:<br />
Odredbata od stavot 3 od ~lenot 4 od Zakonot, vo ostanatiot<br />
del koj ureduva pravo, so zakon, na Upravata da i se propi{e zakonsko<br />
ovlastuvawe da vr{i i raboti {to se odnesuvaat na utvrduvawe i<br />
naplata na drugi javni dava~ki, ima ustaven osnov vo ~lenot 33 od Ustavot<br />
od koj decidno proizleguva deka so zakon se utvrduva na~inot na<br />
pla}aweto na danocite i drugite javni dava~ki i u~estvoto vo namiruvaweto<br />
na javnite rashodi. Ottuka, ovaa osporena zakonska odredba<br />
spored svojata op{tost vo opredelbata da se ureduvaat zakonski ovlastuvawa<br />
na Upravata, za utvrduvawe i naplata na drugi javni dava~ki, ne<br />
mo`e od toj aspekt ustavno da se problematizira.<br />
Stavovite 4 i 5 od ~lenot 4 od Zakonot, vsu{nost se dodadeni so<br />
poslednite zakonski izmeni, i spored niv: "(4) Upravata za javni prihodi<br />
go upravuva i izvr{uvaweto zaradi naplata na pari~nite kazni,<br />
odnosno globite i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite,<br />
krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika Makedonija.<br />
(5) Odlukata so koja se utvrduva pari~na kazna odnosno globa i tro-<br />
{ocite izre~eni vo korist na Republika Makedonija od stavot 4 na<br />
ovoj ~len, se dostavuva do Upravata za javni prihodi od strana na sudot<br />
ili od nadle`niot organ koj ja donel."<br />
So osporeniot ~len 4 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za Upravata za javni prihodi so koj e uredeno pra{aweto za<br />
izvr{uvawe na tekovnite predmeti na toj na~in {to Upravata gi prezema<br />
site onie predmeti koi se ve}e podneseni od Dr`avnoto pravobranitelstvo<br />
i dadeni na izvr{uvawe kaj izvr{itel, a za koi seu{te ne<br />
bile prezemeni izvr{ni dejstvija pri {to Dr`avnoto pravobranitelstvo<br />
na Republika Makedonija e dol`no prezemaweto od izvr{itelot<br />
i prosleduvaweto do Upravata na predmetite tehni~ki, prakti~no da<br />
go sprovede. Voedno i predmetite koi se nao|aat vo Dr`avnoto pravo-<br />
1031
anitelstvo zaradi zapo~nuvawe na postapka za izvr{uvawe, a ne se<br />
podneseni kaj izvr{itel, Dr`avniot pravobranitel gi podnesuva vo<br />
nadle`nost i rabota na Upravata.<br />
Zakonodavecot so ovoj zakon predvidel novo zakonsko re{enie,<br />
a toa e deka izvr{uvaweto vo odnos na "naplata na pari~nite kazni,<br />
odnosno globite i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite,<br />
krivi~nite i upravnite postapki vo korist na Republika Makedonija,"<br />
ne se sproveduva preku izvr{iteli soglasno Zakonot za izvr{uvawe.<br />
Pari~nite iznosi po tie osnovi utvrdeni so izvr{nite akti na sudskite<br />
i upravnite organi, koi se vo korist na Republika Makedonija,<br />
dr`avata }e si gi naplatuva preku Upravata za javni prihodi.<br />
Od druga strana, pari~nite iznosi po site pravni osnovi utvrdeni<br />
so izvr{nite akti na sudskite i upravnite organi, koi se vo korist,<br />
ne na Republika Makedonija, tuku na drugite subjekti vo pravoto<br />
(fizi~ki i pravni lica), tie lica gi naplatuvaat preku izvr{iteli<br />
soglasno Zakonot za izvr{uvawe.<br />
So odredbite od Zakonot za izvr{uvawe se uredni pravilata<br />
spored koi samo izvr{itelite (a ne drugi lica) postapuvaat zaradi<br />
prisilno izvr{uvawe na izvr{ni odluki na nadle`ni organi navedeni<br />
vo Zakonot. Pravilata od Zakonot za izvr{uvawe gi sproveduvaat izvr{itelite,<br />
a ne Upravata za javni prihodi.<br />
Upravata za javni prihodi e dano~en organ na dr`avata, koj postapuva<br />
soglasno Zakonot za dano~nata postapka i Zakonot za uprvata<br />
za javni prihodi. Vo tie ramki zakonodavecot go opredelil delokrugot<br />
i nadle`nostite na Upravata, me|u koi i naplatata na danok i drugite<br />
javni dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za<br />
javni prihodi. So Zakonot za dano~nata postapka detalno i kompletno<br />
e regulirana postapkata na prisilnata naplata po dano~nite upravni<br />
akti i prisilnata naplata e vo nadle`nost na Upravata za javni prihodi.<br />
Vo pravniot poredok, prisilnata naplata na danokot, drugite javni<br />
dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za<br />
javni prihodi e posebna zakonska materija, uredena so poseben zakon.<br />
Nesporno e deka pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite<br />
izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki,<br />
vo korist na Republika Makedonija, se vo odnos na prisilnata<br />
naplata, novo zakonsko ovlastuvawe na Upravata za javni prihodi, da<br />
go upravuva i sproveduva, preku odredbite od Zakonot za dano~nata postapka,<br />
koi se odnesuvaat za prisilnata naplata, taka {to ne stanuva<br />
zbor za otsustvo na zakonska regulativa za izvr{uvawe na ovie sredstva<br />
vo korist na Republika Makedonija, nadvor od Zakonot za izvr{uvawe.<br />
Me|utoa, i pokraj faktot {to statusot na dol`nik kon dr`avata,<br />
za isplata na pari~nite iznosi od navedenite postapki vo korist<br />
na Republika Makedonija, ne se menuva i ostanuva ist bez ogled<br />
kako prisilnata naplata odnosno prisilno izvr{uvawe }e se sprovede,<br />
ne mo`e a da ne se navede vo analizava deka so navedenite zakonski<br />
1032
izmeni, toa preminuva da bide predmet na drugi zakonski pravila i<br />
drug organ, nadvor od Zakonot za izvr{uvawe i licata izvr{iteli.<br />
Nesporna e intencijata na zakonodavecot, prisilnata naplata<br />
vo opredelenite dimenzii, odnosno za pari~nite kazni, odnosno globi<br />
i tro{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i<br />
upravnite postapki, koi se vo korist na Republika Makedonija, da dobie<br />
ekonomi~en i efikasen karakter so doveruvawe na upravuvawe i<br />
izvr{uvawe na prisilnata naplata od strana na Upravata za javni<br />
prihodi, koja ve}e ima zakonski mehanizam na prisilna naplata na danocite<br />
i drugi javni dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki.<br />
Poa|aj}i od toa deka so dosega{noto paralelno postoewe na<br />
zakonskite re{enija na ureduvawe na prisilnata naplata preku izvr-<br />
{iteli i preku Upravata za javni prihodi ne se naru{uval sistemot na<br />
izvr{uvawe i naplata na pari~nite iznosi od dol`nicite, Sudot oceni<br />
deka i vo slu~ajov so pro{iruvawe na ovlastuvawata na Upravata za<br />
javni prihodi, ne mo`e ustavno da se problematiziraat osporenite zakonski<br />
odredbi, osven vo delot od ~lenot 4 stav 3 "ili vrz osnova na<br />
sklu~en dogovor so nadomestok koj e prihod na Buxetot na Republika<br />
Makedonija“ od Zakonot za Upravata za javni prihodi i ~lenot 5 stav 2<br />
od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za javni prihodi,<br />
kako {to e izneseno vo pogorenavedenata analiza na odredbite. Imeno<br />
so prenesuvaweto na ovlastuvaweto, od izvr{itelite kon Upravata za<br />
javni prihodi, za prisilna naplata na opredelenite pari~ni dolgovi<br />
kon Republika Makedonija, kako {to e opredeleno vo osporenite zakonski<br />
re{enija, soglasno so zakon ureden na~in i postapka, ne se povredeni<br />
normite na Ustavot na koi se povikuva podnositelot vo inicijativata,<br />
nitu stanuva zbor za neustavno zakonsko re{enie bidej}i zakonodavecot<br />
ja ceni celishodnosta na zakonskite re{enija."<br />
So ~lenot 1 od Zakonot za dano~nata postapka e opredeleno<br />
deka so ovoj zakon se ureduva op{toto dano~no pravo, postapkata na<br />
utvrduvawe na danok, postapkata na kontrola na danok, postapkata na<br />
naplata na danok, pravata i obvrskite na dano~niot obvrznik i drugi<br />
pra{awa od dano~nata postapka i ovoj zakon e edinstvena osnova na<br />
op{toto dano~no pravo i dano~nata postapka.<br />
So ~lenot 2 od Zakonot e uredena primenata na Zakonot za dano~nata<br />
postapka.<br />
Spored stavot 1 od ~lenot 2 od Zakonot, ovoj zakon se primenuva<br />
na danocite i drugite javni prihodi kako i na sporednite dano~ni dava~ki<br />
koi gi upravuva Upravata za javni prihodi.<br />
Spored stavot 2 od ~lenot 2 od Zakonot, ovoj zakon se primenuva<br />
i na drugi javni dava~ki dokolku istite so zakon se dovereni da gi<br />
upravuva Upravata za javni prihodi.<br />
Spored stavot 3 od ~lenot 2 i negoviot osporen del od Zakonot<br />
ovoj zakon se primenuva i na pari~nite kazni, odnosno globite i tro-<br />
1033
{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite<br />
postapki vo korist na Republika Makedonija.<br />
Spored osporeniot ~len 2 stav 4 od Zakonot odlukata so koja se<br />
utvrduva pari~nata kazna, odnosno globata i tro{ocite izre~eni vo<br />
korist na Republika Makedonija od stavot 3 na ovoj ~len, se dostavuva<br />
do Upravata za javni prihodi od strana na sudot ili od nadle`niot<br />
organ koj ja donel.<br />
Odredbite sodr`ani vo stavot 2 od ~lenot 2 i osporenite stavovi<br />
3 i 4 od istiot ~len od Zakonot, se kako novina predvideni so<br />
izmenite i dopolnuvawata na Zakonot za dano~nata postapka vo "Slu-<br />
`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 145/2010. Intencijata na<br />
zakonodavecot za izmenuvawe i dopolnuvawe na ~lenot 2 od Zakonot so<br />
ovie tri stava, bila propi{uvawe na osnov za postapuvawe na Upravata<br />
za javni prihodi vo postapkata za naplata na radiodifuznata taksa<br />
i naplata na pari~nite kazni odnosno globite i tro{ocite izre~eni<br />
vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki vo korist<br />
na Republika Makedonija, vo soglasnost so odredbite od Zakonot<br />
za dano~nata postapka.<br />
So Zakonot za Upravata za javni prihodi pome|u drugoto se<br />
uredeni nadle`nostite na ovoj organ, a so Zakonot za dano~nata postapka<br />
e uredena postapkata vo koja se sproveduvaat tie nadle`nosti.<br />
Upravata za javni prihodi e dano~en organ na dr`avata, koj postapuva<br />
soglasno Zakonot za dano~nata postapka i Zakonot za upravata za javni<br />
prihodi. Vo tie ramki zakonodavecot go opredelil delokrugot i nadle`nostite<br />
na Upravata, me|u koi i naplatata na danok i drugite javni<br />
dava~ki i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za javni<br />
prihodi. So Zakonot za dano~nata postapka detalno i kompletno e regulirana<br />
postapkata na prisilnata naplata po dano~nite upravni akti<br />
i prisilnata naplata e vo nadle`nost na Upravata za javni prihodi.<br />
Vo pravniot poredok, prisilnata naplata na danokot, drugite javni dava~ki<br />
i sporedni dano~ni dava~ki koi gi upravuva Upravata za javni<br />
prihodi e posebna zakonska materija, uredena so poseben zakon. Ottuka,<br />
sodr`inata na odredbite od ~len 4 stavovite 4 i 5 od Zakonot za<br />
Upravata na javni prihodi so koi e dopolnet delokrugot na rabota na<br />
ovoj organ, sledstveno e propi{ana i vo osporenite odredbi od Zakonot<br />
za dano~nata postapka, so koj zakon e uredeno postapuvaweto na<br />
Upravata za javni prihodi vo sproveduvawe na svoite nadle`nosti<br />
propi{ani so zakon. Imeno, Zakonot za Upravata za javni prihodi i<br />
Zakonot za dano~nata postapka se vzaemno povrzani zakoni i pretstavuvaat<br />
edna kokmpleksna celina, taka {to pro{iruvaweto na delokrugot<br />
na rabota na Upravata za javni prihodi, neophodno vlijae i na opfatot<br />
na pra{awata koi se predmet na postapuvawe na ovoj organ, sledstveno<br />
na toa zakonodavecot gi uredil osporenite odredbi od Zakonot<br />
za dano~nata postapka. Ottuka, zakonodavecot pro{iruvaj}i ja nadle`nosta<br />
na Upravata za javni prihodi da go upravuva i izvr{uvaweto<br />
1034
zaradi naplata na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre-<br />
~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki<br />
vo korist na Republika Makedonija, paralelno, so osporenite zakonski<br />
odredbi go dopolnil ~lenot 2 od Zakonot za dano~nata postapka so<br />
koj e uredena primenata na ovoj zakon.<br />
Imaj}i go predvid stavot na Sudot zazemen po navedeniot predmet,<br />
iznesenata ustavno-pravna analiza vo koja Sudot iscrpno go opserviral<br />
i Zakonot za dano~nata postapka, vklu~itelno i odredbite od<br />
ovoj zakon koi se predmet na osporuvawe so ovaa inicijativa, kako i<br />
toa deka vo slu~ajov se osporuvaat odredbi od Zakonot za dano~nata postapka,<br />
so koi vsu{nost se ureduva opfatot na priemnata na Zakonot<br />
za dano~nata postapka, odnosno deka toj se primenuva i na pra{awata<br />
od novo uredenata nadle`nost na Upravata za javni prihodi, Sudot<br />
oceni deka vo slu~ajov ne mo`e da se postavi pra{aweto za opstojuvawe<br />
na osporenite zakonski odredbi vo pravniot poredok, bidej}i<br />
zakonodavecot so ureduvaweto na novite nadle`nosti na Upravata za<br />
javni prihodi, paralelno gi uredil i osporenite odredbi od Zakonot<br />
za dano~nata postapka, vo funkcija na ureduvawe na osnov za postapuvawe<br />
na ovoj organ.<br />
Ceneti bea navodite od inicijativata deka so osporenite zakonski<br />
re{enija ne mo`elo da dojde do primena na odredeni odredbi od<br />
zakoni i deka so vaka uredenite zakonski re{enija se o{tetuvala dr`avata<br />
kako doveritel, me|utoa ovie navodi se neprifatlivi od pri~ini<br />
{to propisite vo pravniot poredok se odnesuvaat podednakvo za<br />
site koi se nao|aat vo ista pravna polo`ba. Od druga strana ne e vo nadle`nost<br />
na ovoj sud da ja ceni primenata i celishodnosta na zakonite,<br />
tuku zakonodavecot, koj gi uredil osporenite zakonski odredbi so cel<br />
na poednostavuvawe na postapkata za naplata na izvr{nite ispravi zaradi<br />
naplata na pari~nite kazni, odnosno globite i tro{ocite izre-<br />
~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite postapki,<br />
a i zaradi pogolema efikasnost i ekonomi~nost vo naplatata na ovie<br />
tro{oci. Pritoa se imalo predvid deka pred ureduvaweto na osporenite<br />
zakonski odredbi, organot koj ja donel izvr{nata isprava ja dostavuval<br />
do Dr`avniot pravobranitel na Republika Makedonija koj podnesuval<br />
barawe za izvr{uvawe na izvr{nata isprava do izvr{itelot,<br />
so avansirawe na cena za administrirawe zaradi zemawe na predmetot<br />
vo rabota, kako i tro{oci za izvr{ni dejstvija, na koj na~in se doveduva<br />
i do pogolemo odlevawe na sredstvata od Buxetot na Republika<br />
Makedonija, a so toa i doveduvawe vo pra{awe na na~eloto na ekonomi~nost<br />
na tro{ewe na buxetskite sredstva koi voedno se i sredstva<br />
na gra|anite. So ogled na toa zakonodavecot izvr{uvaweto go trasiral<br />
vo predmetnata materija so poseben zakon i vo posebna postapka, za<br />
{to Sudot oceni deka toa ne e vo sprotivnost so Ustavot.<br />
Ceneti bea i navodite od inicijativata deka so propi{anite<br />
osporeni zakonski re{enija se povreduvala na~eloto na vladeeweto na<br />
1035
pravoto, na~eloto na nepristrasnost na sudovite i na~eloto na ednakvost<br />
na site pred zakonite bidej}i sudot koj gi dosudil tro{ocite vo<br />
korist na ednata stranka, bez razlika {to toa bila dr`avata, da bara<br />
nivno prisilno izvr{uvawe, stavaj}i se vo toj slu~aj na strana na<br />
ednata strana, a drugite subjekti koi ne se dr`avata, trebalo da baraat<br />
najprvo pravosilnost, potoa izvr{nost na odlukite za da na kraj baraat<br />
i prisilno izvr{uvawe bez razlika kaj koj nadle`en organ, no i<br />
ovie navodi spored Sudot se neosnovani. Ova od pri~ini {to vo konkretniot<br />
slu~aj, sudovite i organite na dr`avnata uprava ne se stranki<br />
vo postapkata za prisilno izvr{uvawe pred Upravata za javni prihodi,<br />
odnosno ne podnesuvaat barawe za izvr{uvawe, tuku istite<br />
vr{at samo dostava na pravosilnite i izvr{ni odluki do Upravata za<br />
javni prihodi (a ne kako {to se naveduva vo inicijativata deka pravosilnosta<br />
i izvr{nosta na odlukite se barala samo od subjektite koi ne<br />
se dr`avata), a so ogled deka pari~nite kazni, odnosno globite i tro-<br />
{ocite izre~eni vo parni~nite, prekr{o~nite, krivi~nite i upravnite<br />
postapki, se prihodi na Buxetot na Republika Makedonija, dostavuvaweto<br />
na odlukite od strana na sudovite e so cel da se obezbedi<br />
efikasnost i ekonomi~nost pri naplatata na ovie sredstva. Po odnos<br />
navodite od inicijativata deka so osporenite zakonski re{enija se navleguvalo<br />
vo nadle`nosta na Dr`avnoto pravobranitelstvo koj kako<br />
organ prezemal merki i pravni sredstva zaradi pravna za{tita na<br />
imotnite prava i interesi na Republikata, spored Sudot, tie navodi se<br />
isto taka neosnovani, bidej}i mehanizmot za za{tita na pravata i<br />
interesite na Republikata so osporenite zakonski re{enija ne se zagrozuva,<br />
no naprotiv se poednostavuva i obezbeduva pogolema efikasnost<br />
i ekonomi~nost vo za{tita na pravata i interesite na Republikata,<br />
{to bilo cel na zakonodavecot.<br />
5. Imaj}i go predvid navedenoto, Sudot oceni deka vo konkretniot<br />
slu~aj ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta na osporeniot<br />
del od ~lenot 2 stav 3 i stavot 4 od Zakonot so odredbite od<br />
Ustavot, a so toa, ne se postavi pra{aweto za izrekuvawe na vremena<br />
merka.<br />
6. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
7. Ova re{enie Sudot go donese, so mnozinstvo glasovi vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski<br />
i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1036
81. U. br. 188/2011 (01. 02. 2012)<br />
Osporen akt<br />
^len 27 od Izmeni i dopolnuvawe na Kolektiven dogovor na JP<br />
"Makedonski {umi" PO - Skopje, br. 02-1126/4 od 13. 07. 2009 godina.<br />
Sodr`ina na osporeniot ~len<br />
^len 27<br />
^lenot 117 se menuva i glasi:<br />
Kriteriumot vozrast se vrednuva spored slednite merila:<br />
1. vozrast do 25 godini 40<br />
2. vozrast od 25 do 35 godini 30<br />
3. vozrast od 35 do 40 godini 20<br />
4. vozrast nad 40 godini 10<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicijativata, so osporeniot ~len od Kolektivniot<br />
dogovor se povreduvalo na~eloto na ednakvost od pri~ina<br />
{to za vozrast od 25-35 godini se zemal raspon od 10 godini, a za vozrast<br />
od 35-40 godini se zemal raspon od 5 godini. Imeno, na~eloto<br />
Raspon na godini moralo i trebalo da se primenuva ednakvoza site<br />
vozrasti.<br />
Site gra|ani od 40-45 godini se nao|ale vo ponepovolna polo`ba<br />
kako ostanatite gra|ani i ne bile ednakvi pred kriteriumot vozrast<br />
so {to se povreduvalo na~eloto na ednakvost pred Ustavot, zakonite<br />
i kolektivnite dogovori. Spored inicijativata, ako za edna vozrast<br />
na gra|ani se primenuva raspon na godini i za vozrast od 35 do 40<br />
godini. Samo pod t. 3 od ~l. 27 od Kolektivniot dogovor se primenuvalo<br />
na~elo - raspon od 5 godini.<br />
Osporeniot kriterium, spored navodite vo inicijativata, (vozrast<br />
od 35-40 godini) ne propi{uval ednakva pravna polo`ba na gra-<br />
|anite po odnos na primena na ist raspon na godini, isto na~elo.<br />
Vo kriteriumot vozrast dogovara~ite na izmeni i dopolnuvawa<br />
na KD na JP se dol`ni obligatorno da predvidat i normiraat prava so<br />
koi }e se sankcionira posebnata za{tita na povozrasnite rabotnici,<br />
{to spored ZRO e predvideno. Posebnata za{tita na povozrasni rabotnici<br />
vo kriteriumot vozrast se realizira niz prizma na predvidu-<br />
1037
vawe na pove}e bodovi na postarite rabotnici, a osobeno na povozrasnite<br />
rabotnici, kako {to e vpro~em sankcionirano i vo ZRO.<br />
Soglasno na ovaa odredba od ZRO dogovara~ite na KD na JP -<br />
Makedonski {umi PO - Skopje se dol`ni da predvidat - 40 boda za povozrasni<br />
rabotnici, odnosno najmnogu bodovi za najvozrasni rabotnici<br />
vo kriteriumot vozrast. So predviduvawe na pove}e bodovi na pomladi<br />
rabotnici na {teta na postari i povozrasni rabotnici rabotodava~ot<br />
te{ko go povredil ~l. 179 od ZRO i predvidel na~elo - bodovi<br />
sprotivno na zakonot {to e predmet na osporuvawe pred Ustaven sud.<br />
1038<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto, e temelna vrednost na ustavniot poredok na<br />
Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 9 st. 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Spored ~l. 32 st. 2 od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi, mu e<br />
dostapno sekoe rabotno mesto. Soglasno st. 3 od istiot ~len, sekoj ima<br />
pravo na soodvetna zarabotuva~ka, a soglasno st. 5, ostavruvawata na<br />
pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so zakon i so<br />
kolektivni dogovori.<br />
Soglasno ~l. 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so Ustavot<br />
i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~l. 54 st. 1 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot<br />
i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so Ustavot.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka pravata i<br />
polo`bata na vrabotenite se ureduva so zakon i so kolektivni dogovori,<br />
deka so kolektivnite dogovori se doureduvaat pravata i obvrskite<br />
na rabotnicite i rabotodava~ite i deka tie mora da bidat vo soglasnost<br />
so Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~l. 1 od Zakonot za rabotnite odnosi ("SV RM," br.<br />
62/2005), so ovoj zakon se ureduvaat rabotnite odnosi me|u rabotnicite<br />
i rabotodava~ite koi se vospostavuvaat so sklu~uvawe na dogovor za<br />
vrabotuvawe. Rabotniot odnos se ureduva so ovoj i so drug zakon, kolektiven<br />
dogovor i dogovor za vrabotuvawe.<br />
Soglasno ~l. 13 st. 1 od Zakonot za rabotnite odnosi, rabotniot<br />
odnos me|u rabotnikot i rabotodava~ot se zasnova so potpi{uvawe na<br />
dogovor za vrabotuvawe.<br />
Spored ~l. 19 st. 1 i 2 od istiot zakon, rabotnikot koj sklu~uva<br />
dogovor za vrabotuvawe, mora da gi ispolnuva uslovite za vr{ewe na<br />
rabotata, opredeleni so zakon, aktot na rabotodava~ot, odnosno uslovite<br />
barani od strana na rabotodava~ot. Rabotodava~ot e dol`en so
akt da gi opredeli posebnite uslovi za vr{ewe na rabotata na sekoe<br />
poedine~no rabotno mesto.<br />
Soglasno ~l. 21 od Zakonot, rabotodava~ot ima pravo na slobodno<br />
odlu~uvawe, so koj kandidat koj gi ispolnuva propi{anite dogovoreni,<br />
odnosno od rabotodava~ot barani uslovi za vr{ewe na rabotata,<br />
po~ituvaj}i gi zakonskite zabrani, }e sklu~i dogovor za vrabotuvawe.<br />
Sodr`inata na dogovorot za vrabotuvawe e utvrdena vo ~l. 28<br />
na Zakonot, pri {to nazivot na rabotnoto mesto, odnosno podatoci za<br />
vidot na rabotata za koja{to rabotnikot sklu~uva dogovor za vrabotuvawe,<br />
so kratok opis na rabotata {to }e ja vr{i spored dogovorot za<br />
vrabotuvawe, kako i odredba za visinata na osnovnata plata koja mu<br />
pripa|a na rabotnikot za vr{ewe na rabotata spored zakon, kolektiven<br />
dogovor i dogovorot za vrabotuvawe, pretstavuvaat elementi na<br />
dogovorot za vrabotuvawe, utvrdeni vo st. 1 t. 3 i 8 od ovoj ~len.<br />
Soglasno ~l. 30 st. 1 od ovoj zakon, rabotnikot e dol`en sovesno<br />
da ja izvr{uva rabotata na rabotnoto mesto za koe {to sklu~il dogovor<br />
za vrabotuvawe, vo vreme i na mesto, koi {to se opredeleni za<br />
izvr{uvawe na rabotata, po~ituvaj}i ja organizacijata na rabota i<br />
delovnata aktivnost na rabotodava~ot. Spored st. 2 na istiot ~len, vo<br />
slu~aite opredeleni so zakon i kolektiven dogovor, rabotnikot e<br />
dol`en da vr{i i druga rabota koja ne e predvidena so dogovorot za<br />
vrabotuvawe, ako e vo ramkite na stepenot na negovata stru~na podgotovka.<br />
Spored ~l. 105 st. 1 od Zakonot, rabotnikot ima pravo na zarabotuva~ka<br />
- plata, soglasno so zakon, kolektiven dogovor i dogovorot<br />
za vrabotuvawe. Soglasno st. 3 na istiot ~len, platata e sostavena od<br />
osnovnata plata, del od platata za rabotnata uspe{nost i dodatocite,<br />
ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Osnovnata plata, soglasno ~l. 106 st. 1 od ovoj zakon, se opredeluva<br />
zemaj}i gi predvid barawata na rabotnoto mesto, za koe rabotnikot<br />
go sklu~il dogovorot za vrabotuvawe.<br />
Vo preodnite i zavr{nite odredbi na Zakonot (~l. 269 st. 4) se<br />
utvrduva deka postojnite dogovori za rabota sklu~eni do vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon se smetaat za dogovori za vrabotuvawe.<br />
Od navedenite zakonski odredbi proizleguva deka zakonodavecot<br />
go utvrduva dogovorot za vrabotuvawe kako osnova za sozdavawe<br />
na rabotniot odnos. So dogovorot za vrabotuvawe se opredeluva rabotnoto<br />
mesto za koe se zasnova raboten odnos, kako i platata {to se<br />
ostavruva za izvr{uvawe na rabotite na rabotnoto mesto. Zakonot<br />
propi{uva deka rabotnikot e dol`en, sovesno da ja izvr{uva rabotata<br />
na rabotnoto mesto za koe{to sklu~il dogovor za vrabotuvawe, a vo<br />
slu~ai opredeleni so zakon i kolektiven dogovor, da vr{i i druga rabota<br />
koja ne e predvidena so dogovorot za vrabotuvawe, ako e vo<br />
ramkite na stepenot na negovata stru~na podgotovka.<br />
1039
Vakvata zakonska regulativa go definira rabotniot odnos kako<br />
dvostran odnos me|u dve dogovorni strani, pri {to, nesporno proizleguva<br />
deka pravata i obvrskite na rabotnikot i rabotodava~ot gi povrzuva<br />
i uslovuva rabotnoto mesto za koe e sklu~en dogovorot za vrabotuvawe.<br />
So preodnite i zavr{nite odredbi na Zakonot, zakonodavecot,<br />
so cel da gi za{titi rabotnicite koi bile vo raboten odnos vo vreme<br />
na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon, propi{al deka postojnite dogovori<br />
za rabota sklu~eni do vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se smetaat<br />
za dogovori za vrabotuvawe, {to zna~i deka rabotnicite i rabotodava~ite<br />
koi gi sklu~ile tie dogovori, se obvrzani da gi implementiraat<br />
na na~in kako da stanuva zbor za dogovori za vrabotuvawe vo<br />
smisla na ovoj zakon.<br />
Spored ~l. 12 st. 2 od Zakonot za rabotnite odnosi, so dogovorot<br />
za vrabotuvawe, odnosno so kolektiven dogovor ne mo`e da se opredelat<br />
pomali prava od pravata utvrdeni so zakon, a ako sodr`at takvi<br />
odredbi, se smetaat za ni{tovni i se primenuvaat soodvetni odredbi<br />
od zakon. Soglasno st. 3 na ovoj ~len, so dogovorot za vrabotuvawe,<br />
odnosno so kolektiven dogovor mo`e da se odredat pravata, koi za rabotnicite<br />
se popovolni, otkolku {to gi opredeluva ovoj zakon.<br />
Soglasno ~l. 203 od istiot zakon, kolektiven dogovor se sklu-<br />
~uva kako op{t na nivo na Republika, poseben na nivo na granka i poedine~en<br />
na nivo na rabotodava~.<br />
Soglasno ~l. 204 od Zakonot, na nivo na Republika Makedonija<br />
se sklu~uvaat op{t kolektiven dogovor za stopanstvoto i op{t kolektiven<br />
dogovor za javniot sektor.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor, soglasno ~l. 205 od ovoj zakon, se<br />
primenuva neposredno i e zadol`itelen za rabotodava~ite koi se ~lenovi<br />
na zdru`enieto na rabotodava~ite potpisnici na kolektivniot<br />
dogovor ili koi dopolnitelno mu pristapile na zdru`enieto. Kolektivniot<br />
dogovor na nivo na granka se primenuva neposredno i e zadol`itelen<br />
za rabotodava~ite koi se ~lenovi na zdru`enieto na rabotodava~ite<br />
potpisnici na kolektivniot dogovor ili koi dopolnitelno<br />
mu pristapile na zdru`enieto.<br />
Spored ~l. 206 od istiot zakon, so kolektivnite dogovori se<br />
ureduvaat pravata i obvrskite na dogovornite strani koi go sklu~ile<br />
toj dogovor, a mo`e da sodr`i i pravni pravila so koi se ureduva sklu-<br />
~uvaweto, sodr`inata i prestanokot na rabotnite odnosi i drugi pra-<br />
{awa od rabotnite odnosi ili vo vrska so rabotnite odnosi. Pravnite<br />
normi sodr`ani vo kolektivniot dogovor se primenuvaat neposredno i<br />
se zadol`itelni za site lica na koi, vo soglasnost so odredbite na<br />
ovoj dogovor, se primenuva kolektivniot dogovor.<br />
Soglasno ~l. 207 od istiot zakon, licata koi spored ovoj zakon<br />
mo`at da bidat strana na kolektivniot dogovor, se dol`ni so dobra<br />
volja da pregovaraat za sklu~uvawe na kolektiven dogovor vo vrska so<br />
1040
pra{awata koi spored ovoj zakon mo`at da bidat predmet na kolektivniot<br />
dogovor.<br />
Spored ~l. 208 od Zakonot, kolektivniot dogovor gi obvrzuva<br />
site lica koi go sklu~ile i site lica koi vo vremeto na sklu~uvaweto<br />
na kolektivniot dogovor bile ili dopolnitelno stanale ~lenovi na<br />
zdru`enijata koi go sklu~ile kolektivniot dogovor. Kolektivniot<br />
dogovor gi obvrzuva i site lica koi mu pristapile na kolektivniot<br />
dogovor i site lica koi dopolnitelno stanale ~lenovi na zdru`enijata<br />
koi pristapile na kolektivniot dogovor. Poedine~niot kolektiven<br />
dogovor gi obvrzuva - va`i i za rabotnicite kaj rabotodava~ot<br />
koi ne se ~lenovi na sindikat ili na sindikatot - potpisnik na kolektivniot<br />
dogovor.<br />
Spored ~l. 210 st. 1 od Zakonot, kolektiven dogovor sklu~uvaat<br />
rabotodava~ot ili reprezentativnoto zdru`enie na rabotodava~ite i<br />
reprezentativniot sindikat.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor, soglasno ~l. 216 od Zakonot, go<br />
sklu~uvaat reprezentativnoto zdru`enie na rabotodava~ite i reprezentativniot<br />
sindikat za teritorijata na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~l. 223 st. 1 od Zakonot, strankite na kolektivniot<br />
dogovor i licata na koi toj se primenuva, se dol`ni da gi izvr{uvaat<br />
negovite odredbi.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka so Zakonot<br />
za rabotnite odnosi se utvrduvaat vidot na kolektivnite dogovori,<br />
predmetot na kolektivnoto dogovarawe, primenata i va`nosta na<br />
kolektivnite dogovori, u~esnicite vo sklu~uvaweto na kolektivnite<br />
dogovori.<br />
Zakonot utvrduva deka postojat tri nivoa na kolektivni dogovori:<br />
op{t kolektiven dogovor, poseben kolektiven dogovor na nivo<br />
na granka i poedine~en kolektiven dogovor na nivo na rabotodava~. Vo<br />
odnos na op{tiot kolektiven dogovor, zakonodavecot utvrduva deka<br />
ovoj kolektiven dogovor se primenuva neposredno i e zadol`itelen za<br />
rabotodava~ite koi se ~lenovi na zdru`enieto na rabotodava~ite potpisnici<br />
na kolektivniot dogovor ili koi dopolnitelno mu pristapile<br />
na zdru`enieto.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor za stopanstvoto na Republika<br />
Makedonija e sklu~en na 14 juni 2006 godina, pome|u Organizacija na<br />
rabotodava~ite na Makedonija i Sojuzot na sindikatite na Makedonija.<br />
So ovoj dogovor se ureduvaat i doureduvaat, vo soglasnost so zakon<br />
i drugi propisi, pravata, obvrskite i odgovornostite na dogovornite<br />
strani koi go sklu~ile ovoj dogovor, a osobeno sklu~uvaweto,<br />
sodr`inata i prestanokot na dogovorot za vrabotuvawe i drugi pra-<br />
{awa od rabotnite odnosi ili vo vrska so rabotnite odnosi vo stopanstvoto<br />
na RM, kako i na~inot i postapkata za re{avawe na me|usebnite<br />
sporovi.<br />
1041
Spored ~l. 2 na ovoj op{t kolektiven dogovor, istiot se primenuva<br />
neposredno i e zadol`itelen za site rabotnici i rabotodava~i<br />
vo ~ie ime e sklu~en.<br />
Vo ~l. 3 od istiot dogovor e predvideno deka so kolektiven dogovor<br />
na nivo na dejnost, odnosno na nivo na rabotodava~, mo`at da se<br />
utvrdat i drugi prava i obvrski, pokmraj utvrdenite so zakon i ovoj kolektivendogovor.<br />
So kolektiven dogovor na nivo na dejnost, odnosno<br />
na nivo na rabotodava~ mo`at da se utvrdat i pogolemi prava na<br />
rabotnicite od onie utvrdeni so zakon ili so ovoj kolektiven dogovor.<br />
Od analizata na navedenite odredbi proizleguva deka so kolektiven<br />
dogovor na nivo na dejnost mo`e da se utvrdat pogolemi<br />
prava od pravata utvrdeni so zakon i so op{t kolektiven dogovor, dokolku<br />
toa ne e vo sprotivnost so zakon i ovoj kolektiven dogovor, a<br />
dokolku se utvrdat pomali prava ili ponepovolni uslovi za rabota od<br />
pravata, odnosno uslovite za rabota utvrdeni so op{t kolektiven dogovor<br />
se primenuvaat odredbite od op{tiot kolektiven dogovor. Toa<br />
zna~i deka so ovoj kolektiven dogovor kako op{t za stopanstvoto na<br />
Republika Makedonija se utvrduvaat prava koi se zadol`itelni za<br />
site rabotnici i rabotodava~i na koi se odnesuva ovoj dogovor, a deka<br />
dogovornite strani mo`at da utvrdat i pogolemi prava od ovde utvrdenite,<br />
no samo dokolku toa ne e vo sprotivnost so zakon i ovoj kolektiven<br />
dogovor.<br />
Pri vakva regulativa, so inicijativata se pokrenuva pra{aweto<br />
dali utvrdeniot kriterium vozrast vo ~l. 27 st. 3 od Izmenite i<br />
dopolnuvawata na Kolektivniot dogovor za rabotnicite vo JP<br />
"Makedonski {umi" PO - Skopje, go povreduva na~eloto na ednakvost,<br />
kade e predviden raspon od 5 godini, odnosno e predvideno boduvawe na<br />
vozrasna ggrupa od 35 - 40 godini.<br />
Vo davaweto na odgovor na ova pra{awe, go imavme vo predvid<br />
Ustavot na Republika Makedonija kade se opredeluva deka ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba da se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Od analizata na celinata na Zakonot za rabotnite odnosi, kako<br />
i od Op{tiot kolektiven dogovor za stopanstvoto na Republika Makedonija,<br />
so sigurnost utvrdivme deka vo nitu eden od navedenite akti<br />
ne e utvrdeno zadol`itelno opredeluvawe na vozrasni grupi od 10<br />
godini, kako {to se tvrdi vo inicijativata, pri utvrduvaweto na kriteriumot<br />
vozrast na rabotnikot. Ottuka, smetame deka pravo e na rabotodavecot<br />
da gi utvrdi kriteriumite, a dokolku pove}e {to istite se vo<br />
interes na posebnata za{tita na povozrasnite rabotnici.<br />
Soglasno napravenata ustavno-sudska analiza, smetame deka<br />
osporeniot ~l. 27 st. 3 od osporeniot akt e vo soglasnost so Ustavot i<br />
Zakonot za rabotnite odnosi, poradi {to p r e d l a g a m e<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe, i<br />
1042
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na ~l. 27 st. 3 od Izmenite i dopolnuvawata na Kolektivniot<br />
dogovor za rabotnicite vo JP "Makedonski {umi" PO - Skopje br. 02-<br />
1126/4 od 13. 07. 2009 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br.70/1992) na sednicata odr`ana na 1 fevruari 2012 godina,<br />
donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na ~len 27 stav 3 od Izmenite i dopolnuvawata na Kolektivniot<br />
dogovor za rabotnicite vo JP „Makedonski {umi“ PO - Skopje<br />
br. 02-1126/4 od 13 juli 2009 godina.<br />
2. Lazo Denkovski od Kumanovo na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu dostavi inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na ~lenot od aktot ozna~en vo to~kata<br />
1 od ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, so osporeniot ~len od Kolektivniot<br />
dogovor se povreduvalo na~eloto na ednakvost od pri~ina<br />
{to za vozrast od 25-35 godini se zemal raspon od 10 godini, a za vozrast<br />
od 35-40 godini se zemal raspon od 5 godini. Imeno, na~eloto Raspon<br />
na godini moralo i trebalo da se primenuva ednakvoza site vozrasti.<br />
Site gra|ani od 40-45 godini se nao|ale vo ponepovolna polo`ba<br />
kako ostanatite gra|ani i ne bile ednakvi sopred kriteriumot vozrast<br />
so {to se povreduvalo na~eloto na ednakvost pred Ustavot, zakonite<br />
i kolektivnite dogovori. Spored inicijativata, ako za edna vozrast<br />
na gra|ani se primenuva raspon na godini i za vozrast od 35 do 40<br />
godini. Samo pod to~kata 3 od ~lenot 27 od Kolektivniot dogovor se<br />
primenuvalo na~elo - raspon od 5 godini.<br />
Osporeniot kriterium, spored navodite vo inicijativata, (vozrast<br />
od 35-40 godini) ne propi{uval ednakva pravna polo`ba na gra|anite<br />
po odnos na primena na ist raspon na godini i isto na~elo.<br />
Vo kriteriumot vozrast dogovara~ite na izmeni i dopolnuvawa<br />
na KD na JP se dol`ni obligatorno da predvidat i normiraat prava so<br />
koi }e se sankcionira posebnata za{tita na povozrasnite rabotnici,<br />
{to spored ZRO e predvideno. Posebnata za{tita na povozrasni rabotnici<br />
vo kriteriumot vozrast se realizira niz prizma na predviduvawe<br />
na pove}e bodovi na postarite rabotnici, a osobeno na povozrasnite<br />
rabotnici, kako {to e vpro~em sankcionirano i vo ZRO.<br />
1043
Soglasno na ovaa odredba od ZRO dogovara~ite na KD na JP -<br />
Makedonski {umi PO - Skopje se dol`ni da predvidat - 40 boda za povozrasni<br />
rabotnici, odnosno najmnogu bodovi za najvozrasni rabotnici<br />
vo kriteriumot vozrast. So predviduvawe na pove}e bodovi na pomladi<br />
rabotnici na {teta na postari i povozrasni rabotnici rabotodava~ot<br />
te{ko go povredil ~len 179 od ZRO i predvidel na~elo - bodovi sprotivno<br />
na zakonot {to e predmet na osporuvawe pred Ustaven sud.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 27 od osporeniot<br />
akt kriteriumot vozrast se vrednuva spored slednite merila:<br />
1. vozrast do 25 godini 40<br />
2. vozrast od 25 do 35 godini 30<br />
3. vozrast od 35 do 40 godini 20<br />
4. vozrast nad 40 godini 10<br />
4. Spored ~len 8 stav 1 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
vladeeweto na pravoto, e temelna vrednost na ustavniot poredok<br />
na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 9 stav 2 od Ustavot, gra|anite pred Ustavot i zakonite<br />
se ednakvi.<br />
Spored ~len 32 stav 2 od Ustavot, sekomu, pod ednakvi uslovi,<br />
mu e dostapno sekoe rabotno mesto. Soglasno stav 3 od istiot ~len, sekoj<br />
ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka, a soglasno stav 5, ostvaruvawata<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba se ureduvaat so<br />
zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Soglasno ~len 51 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
moraat da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon. Sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite.<br />
Soglasno ~len 54 stav 1 od Ustavot, slobodite i pravata na ~ovekot<br />
i gra|aninot mo`at da se ograni~at samo vo slu~ai utvrdeni so<br />
Ustavot.<br />
Od navedenite ustavni odredbi proizleguva deka pravata i polo`bata<br />
na vrabotenite se ureduva so zakon i so kolektivni dogovori,<br />
deka so kolektivnite dogovori se doureduvaat pravata i obvrskite na<br />
rabotnicite i rabotodava~ite i deka tie mora da bidat vo soglasnost<br />
so Ustavot i zakonite.<br />
Spored ~len 1 od Zakonot za rabotnite odnosi ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija, br. 62/2005), so ovoj zakon se ureduvaat<br />
rabotnite odnosi me|u rabotnicite i rabotodava~ite koi se vospostavuvaat<br />
so sklu~uvawe na dogovor za vrabotuvawe. Rabotniot<br />
odnos se ureduva so ovoj i so drug zakon, kolektiven dogovor i dogovor<br />
za vrabotuvawe.<br />
Soglasno ~len 13 stav 1 od Zakonot za rabotnite odnosi, rabotniot<br />
odnos me|u rabotnikot i rabotodava~ot se zasnova so potpi{uvawe<br />
na dogovor za vrabotuvawe.<br />
Spored ~len 19 stav 1 i 2 od istiot zakon, rabotnikot koj sklu~uva<br />
dogovor za vrabotuvawe, mora da gi ispolnuva uslovite za vr{-<br />
1044
ewe na rabotata, opredeleni so zakon, aktot na rabotodava~ot, odnosno<br />
uslovite barani od strana na rabotodava~ot. Rabotodava~ot e dol`en<br />
so akt da gi opredeli posebnite uslovi za vr{ewe na rabotata na sekoe<br />
poedine~no rabotno mesto.<br />
Soglasno ~len 21 od Zakonot, rabotodava~ot ima pravo na slobodno<br />
odlu~uvawe, so koj kandidat koj gi ispolnuva propi{anite dogovoreni,<br />
odnosno od rabotodava~ot barani uslovi za vr{ewe na rabotata,<br />
po~ituvaj}i gi zakonskite zabrani, }e sklu~i dogovor za vrabotuvawe.<br />
Sodr`inata na dogovorot za vrabotuvawe e utvrdena vo ~len 28<br />
na Zakonot, pri {to nazivot na rabotnoto mesto, odnosno podatoci za<br />
vidot na rabotata za koja{to rabotnikot sklu~uva dogovor za vrabotuvawe,<br />
so kratok opis na rabotata {to }e ja vr{i spored dogovorot<br />
za vrabotuvawe, kako i odredba za visinata na osnovnata plata koja mu<br />
pripa|a na rabotnikot za vr{ewe na rabotata spored zakon, kolektiven<br />
dogovor i dogovorot za vrabotuvawe, pretstavuvaat elementi na<br />
dogovorot za vrabotuvawe, utvrdeni vo stav 1 to~kite 3 i 8 od ovoj<br />
~len.<br />
Soglasno ~len 30 stav 1 od ovoj zakon, rabotnikot e dol`en sovesno<br />
da ja izvr{uva rabotata na rabotnoto mesto za koe {to sklu~il<br />
dogovor za vrabotuvawe, vo vreme i na mesto, koi {to se opredeleni za<br />
izvr{uvawe na rabotata, po~ituvaj}i ja organizacijata na rabota i<br />
delovnata aktivnost na rabotodava~ot. Spored stav 2 na istiot ~len,<br />
vo slu~aite opredeleni so zakon i kolektiven dogovor, rabotnikot e<br />
dol`en da vr{i i druga rabota koja ne e predvidena so dogovorot za<br />
vrabotuvawe, ako e vo ramkite na stepenot na negovata stru~na podgotovka.<br />
Spored ~len 105 stav 1 od Zakonot, rabotnikot ima pravo na<br />
zarabotuva~ka - plata, soglasno so zakon, kolektiven dogovor i dogovorot<br />
za vrabotuvawe. Soglasno stav 3 na istiot ~len, platata e sostavena<br />
od osnovnata plata, del od platata za rabotnata uspe{nost i dodatocite,<br />
ako so drug zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Osnovnata plata, soglasno ~len 106 stav 1 od ovoj zakon, se<br />
opredeluva zemaj}i gi predvid barawata na rabotnoto mesto, za koe rabotnikot<br />
go sklu~il dogovorot za vrabotuvawe.<br />
Vo preodnite i zavr{nite odredbi na Zakonot (~len 269 stav 4)<br />
se utvrduva deka postojnite dogovori za rabota sklu~eni do vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon se smetaat za dogovori za vrabotuvawe.<br />
Od navedenite zakonski odredbi proizleguva deka zakonodavecot<br />
go utvrduva dogovorot za vrabotuvawe kako osnova za sozdavawe<br />
na rabotniot odnos. So dogovorot za vrabotuvawe se opredeluva rabotnoto<br />
mesto za koe se zasnova raboten odnos, kako i platata {to se<br />
ostavruva za izvr{uvawe na rabotite na rabotnoto mesto. Zakonot<br />
propi{uva deka rabotnikot e dol`en, sovesno da ja izvr{uva rabotata<br />
na rabotnoto mesto za koe{to sklu~il dogovor za vrabotuvawe, a vo<br />
1045
slu~ai opredeleni so zakon i kolektiven dogovor, da vr{i i druga rabota<br />
koja ne e predvidena so dogovorot za vrabotuvawe, ako e vo ramkite<br />
na stepenot na negovata stru~na podgotovka.<br />
Vakvata zakonska regulativa go definira rabotniot odnos kako<br />
dvostran odnos me|u dve dogovorni strani, pri {to, nesporno proizleguva<br />
deka pravata i obvrskite na rabotnikot i rabotodava~ot gi povrzuva<br />
i uslovuva rabotnoto mesto za koe e sklu~en dogovorot za vrabotuvawe.<br />
So preodnite i zavr{nite odredbi na Zakonot, zakonodavecot,<br />
so cel da gi za{titi rabotnicite koi bile vo raboten odnos vo vreme<br />
na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon, propi{al deka postojnite dogovori<br />
za rabota sklu~eni do vleguvaweto vo sila na ovoj zakon se<br />
smetaat za dogovori za vrabotuvawe, {to zna~i deka rabotnicite i rabotodava~ite<br />
koi gi sklu~ile tie dogovori, se obvrzani da gi implementiraat<br />
na na~in kako da stanuva zbor za dogovori za vrabotuvawe<br />
vo smisla na ovoj zakon.<br />
Spored ~len 12 stav 2 od Zakonot za rabotnite odnosi, so dogovorot<br />
za vrabotuvawe, odnosno so kolektiven dogovor ne mo`e da se<br />
opredelat pomali prava od pravata utvrdeni so zakon, a ako sodr`at<br />
takvi odredbi, se smetaat za ni{tovni i se primenuvaat soodvetni<br />
odredbi od zakon. Soglasno stavot 3 na ovoj ~len, so dogovorot za vrabotuvawe,<br />
odnosno so kolektiven dogovor mo`e da se odredat pravata,<br />
koi za rabotnicite se popovolni, otkolku {to gi opredeluva ovoj zakon.<br />
Soglasno ~len 203 od istiot zakon, kolektiven dogovor se sklu~uva<br />
kako op{t na nivo na Republika, poseben na nivo na granka i poedine~en<br />
na nivo na rabotodava~.<br />
Soglasno ~len 204 od Zakonot, na nivo na Republika Makedonija<br />
se sklu~uvaat op{t kolektiven dogovor za stopanstvoto i op{t<br />
kolektiven dogovor za javniot sektor.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor, soglasno ~len 205 od ovoj zakon,<br />
se primenuva neposredno i e zadol`itelen za rabotodava~ite koi se<br />
~lenovi na zdru`enieto na rabotodava~ite potpisnici na kolektivniot<br />
dogovor ili koi dopolnitelno mu pristapile na zdru`enieto.<br />
Kolektivniot dogovor na nivo na granka se primenuva neposredno i e<br />
zadol`itelen za rabotodava~ite koi se ~lenovi na zdru`enieto na rabotodava~ite<br />
potpisnici na kolektivniot dogovor ili koi dopolnitelno<br />
mu pristapile na zdru`enieto.<br />
Spored ~len 206 od istiot zakon, so kolektivnite dogovori se<br />
ureduvaat pravata i obvrskite na dogovornite strani koi go sklu~ile<br />
toj dogovor, a mo`e da sodr`i i pravni pravila so koi se ureduva sklu-<br />
~uvaweto, sodr`inata i prestanokot na rabotnite odnosi i drugi pra-<br />
{awa od rabotnite odnosi ili vo vrska so rabotnite odnosi. Pravnite<br />
normi sodr`ani vo kolektivniot dogovor se primenuvaat neposredno i<br />
1046
se zadol`itelni za site lica na koi, vo soglasnost so odredbite na<br />
ovoj dogovor, se primenuva kolektivniot dogovor.<br />
Soglasno ~len 207 od istiot zakon, licata koi spored ovoj zakon<br />
mo`at da bidat strana na kolektivniot dogovor, se dol`ni so dobra<br />
volja da pregovaraat za sklu~uvawe na kolektiven dogovor vo vrska<br />
so pra{awata koi spored ovoj zakon mo`at da bidat predmet na kolektivniot<br />
dogovor.<br />
Spored ~len 208 od Zakonot, kolektivniot dogovor gi obvrzuva<br />
site lica koi go sklu~ile i site lica koi vo vremeto na sklu~uvaweto<br />
na kolektivniot dogovor bile ili dopolnitelno stanale ~lenovi na<br />
zdru`enijata koi go sklu~ile kolektivniot dogovor. Kolektivniot dogovor<br />
gi obvrzuva i site lica koi mu pristapile na kolektivniot dogovor<br />
i site lica koi dopolnitelno stanale ~lenovi na zdru`enijata<br />
koi pristapile na kolektivniot dogovor. Poedine~niot kolektiven<br />
dogovor gi obvrzuva - va`i i za rabotnicite kaj rabotodava~ot koi ne<br />
se ~lenovi na sindikat ili na sindikatot - potpisnik na kolektivniot<br />
dogovor.<br />
Spored ~len 210 stav 1 od Zakonot, kolektiven dogovor sklu~uvaat<br />
rabotodava~ot ili reprezentativnoto zdru`enie na rabotodava-<br />
~ite i reprezentativniot sindikat.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor, soglasno ~len 216 od Zakonot, go<br />
sklu~uvaat reprezentativnoto zdru`enie na rabotodava~ite i reprezentativniot<br />
sindikat za teritorijata na Republika Makedonija.<br />
Soglasno ~len 223 stav 1 od Zakonot, strankite na kolektivniot<br />
dogovor i licata na koi toj se primenuva, se dol`ni da gi izvr{-<br />
uvaat negovite odredbi.<br />
Od navedenata zakonska regulativa proizleguva deka so Zakonot<br />
za rabotnite odnosi se utvrduvaat vidot na kolektivnite dogovori,<br />
predmetot na kolektivnoto dogovarawe, primenata i va`nosta na<br />
kolektivnite dogovori, u~esnicite vo sklu~uvaweto na kolektivnite<br />
dogovori.<br />
Zakonot utvrduva deka postojat tri nivoa na kolektivni dogovori:<br />
op{t kolektiven dogovor, poseben kolektiven dogovor na nivo<br />
na granka i poedine~en kolektiven dogovor na nivo na rabotodava~. Vo<br />
odnos na op{tiot kolektiven dogovor, zakonodavecot utvrduva deka<br />
ovoj kolektiven dogovor se primenuva neposredno i e zadol`itelen za<br />
rabotodava~ite koi se ~lenovi na zdru`enieto na rabotodava~ite<br />
potpisnici na kolektivniot dogovor ili koi dopolnitelno mu pristapile<br />
na zdru`enieto.<br />
Op{tiot kolektiven dogovor za stopanstvoto na Republika Makedonija<br />
e sklu~en na 14 juni 2006 godina, pome|u Organizacija na rabotodava~ite<br />
na Makedonija i Sojuzot na sindikatite na Makedonija.<br />
So ovoj dogovor se ureduvaat i doureduvaat, vo soglasnost so zakon i<br />
drugi propisi, pravata, obvrskite i odgovornostite na dogovornite<br />
strani koi go sklu~ile ovoj dogovor, a osobeno sklu~uvaweto, sodr-<br />
1047
`inata i prestanokot na dogovorot za vrabotuvawe i drugi pra{awa<br />
od rabotnite odnosi ili vo vrska so rabotnite odnosi vo stopanstvoto<br />
na RM, kako i na~inot i postapkata za re{avawe na me|usebnite sporovi.<br />
Spored ~len 2 na ovoj op{t kolektiven dogovor, istiot se primenuva<br />
neposredno i e zadol`itelen za site rabotnici i rabotodava~i<br />
vo ~ie ime e sklu~en.<br />
Vo ~len 3 od istiot dogovor e predvideno deka so kolektiven<br />
dogovor na nivo na dejnost, odnosno na nivo na rabotodava~, mo`at da<br />
se utvrdat i drugi prava i obvrski, pokmraj utvrdenite so zakon i ovoj<br />
kolektivendogovor. So kolektiven dogovor na nivo na dejnost, odnosno<br />
na nivo na rabotodava~ mo`at da se utvrdat i pogolemi prava na rabotnicite<br />
od onie utvrdeni so zakon ili so ovoj kolektiven dogovor.<br />
Od analizata na navedenite odredbi proizleguva deka so kolektiven<br />
dogovor na nivo na dejnost mo`e da se utvrdat pogolemi prava od<br />
pravata utvrdeni so zakon i so op{t kolektiven dogovor, dokolku toa<br />
ne e vo sprotivnost so zakon i ovoj kolektiven dogovor, a dokolku se<br />
utvrdat pomali prava ili ponepovolni uslovi za rabota od pravata,<br />
odnosno uslovite za rabota utvrdeni so op{t kolektiven dogovor se<br />
primenuvaat odredbite od op{tiot kolektiven dogovor. Toa zna~i<br />
deka so ovoj kolektiven dogovor kako op{t za stopanstvoto na Republika<br />
Makedonija se utvrduvaat prava koi se zadol`itelni za site rabotnici<br />
i rabotodava~i na koi se odnesuva ovoj dogovor, a deka dogovornite<br />
strani mo`at da utvrdat i pogolemi prava od ovde utvrdenite,<br />
no samo dokolku toa ne e vo sprotivnost so zakon i ovoj kolektiven dogovor.<br />
Pri vakva regulativa, so inicijativata se pokrenuva pra{aweto<br />
dali utvrdeniot kriterium vozrast vo ~lenot 27 stav 3 od Izmenite<br />
i dopolnuvawata na Kolektivniot dogovor za rabotnicite vo JP<br />
"Makedonski {umi" PO - Skopje, go povreduva na~eloto na ednakvost,<br />
kade e predviden raspon od 5 godini, odnosno e predvideno boduvawe na<br />
vozrasna ggrupa od 35 - 40 godini.<br />
Vo davaweto na odgovor na ova pra{awe, Sudot go ima{e vo<br />
predvid Ustavot na Republika Makedonija kade se opredeluva deka ostvaruvaweto<br />
na pravata na vrabotenite i nivnata polo`ba da se ureduvaat<br />
so zakon i so kolektivni dogovori.<br />
Od analizata na celinata na Zakonot za rabotnite odnosi, kako<br />
i od Op{tiot kolektiven dogovor za stopanstvoto na Republika Makedonija,<br />
so sigurnost se utvrdi deka vo nitu eden od navedenite akti<br />
ne e utvrdeno zadol`itelno opredeluvawe na vozrasni grupi od 10 godini,<br />
kako {to se tvrdi vo inicijativata, pri utvrduvaweto na kriteriumot<br />
vozrast na rabotnikot. Ottuka, Sudot oceni deka pravo e na rabotodavecot<br />
da gi utvrdi kriteriumite, a dokolku pove}e {to istite<br />
se vo interes na posebnata za{tita na povozrasnite rabotnici.<br />
1048
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong><br />
<strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1049
1050
82. U. br. 228/2011 (08. 03. 2012)<br />
Predmet na baraweto<br />
Za{tita na slobodite i pravata po osnov na socijalna polo`ba<br />
- spre~uvawe na profesionalen razvoj i usovr{uvawe na fizioterapevtskata<br />
dejnost vo Republika Makedonija, od strana na Medicinskiot<br />
fakultet pri Univerzitetot "Kiril i Metodij," storeno so<br />
Izvestuvawe od Sovetot na studiskata programa za tret ciklus studii<br />
po medicina, br. 09-4960/10 od 17. 10. 2011 godina<br />
Podnositel na baraweto<br />
m-r. sci. Sne`ana Lazarevska, od Skopje.<br />
Osporen akt<br />
Izvestuvawe od Sovetot na studiskata programa za tret ciklus<br />
studii po medicina, br. 09-4960/10 od 17. 10. 2011 godina<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo baraweto, diskriminacijata vo konkretniot<br />
slu~aj bila storena na na~in {to Sovetot na studiskata programa<br />
za tret ciklus studii po medicina, namesto da donese kone~en akt - re-<br />
{enie, so pismo - Izvestuvawe ja izvestil imenuvanata, koja e diplomiran<br />
fizioterapevt i magistar na nauki po javno zdravstvo, deka ne gi<br />
ispolnuva uslovite spored Konkursot i Pravilnikot za uslovite i<br />
kriteriumite za zapi{uvawe na doktorski studii po medicina na Medicinskiot<br />
fakultet vo Skopje, zatoa {to ne bila lekar, poradi {to<br />
bila napravena povreda na nejzinoto pravo za mo`nost za ponatamo{-<br />
no barawe na nejzinite prava po praven pat.<br />
So nepravedniot i diskriminira~ki stav od strana na lekarite<br />
kon site ostanati zdravstveni profesii me|u koi spa|aat i fizioterapevtite<br />
(iako se educiraat na istiot medicinski fakultet), zloupotrebuvaj}i<br />
ja avtonomijata na fakultetot i grubo kr{ej}i gi odredbite<br />
na Zakonot za visokoto obrazovanie, na imenuvanata i bilo onevozmo`eno<br />
mo`ebi da bide prvata studentka na doktorski studii od<br />
nejzinata profesija vo Republika Makedonija.<br />
So vakviot stav na Medicinskiot fakultet vo Skopje, ne samo<br />
{to ne se po~ituvale odredbite na Zakonot za visokoto obrazovanie,<br />
1051
tuku i grubo se kr{ele pravata na sekoj zdravstven profesionalec koj<br />
gi ispolnuval uslovite da prodol`i so svojata kontinuirana edukacija<br />
za podigawe na nivoto na svoeto profesionalno usovr{uvawe, {to<br />
pretstavuvalo osnovno na~elo kako vo medicinata, taka i vo op{testvoto<br />
vo celina, so cel podobruvawe na profesionalnite standardi.<br />
Poradi toa imenuvanata bara od Ustavniot sud da ja ispravi<br />
ovaa neregularnost i da i ovozmo`i ne samo nejze, tuku i na site nejzini<br />
kolegi da go podignat svoeto nivo na obrazovanie i da bidat na ist<br />
rang so nivnite kolegi vo Evropskata unija, bidej}i Republika Makedonija<br />
bila zemja potpisni~ka na Bolowskata deklaracija koja trebalo<br />
i dosledno da se sproveduva kaj site profesii.<br />
1052<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Podnositelot na baraweto, Sne`ana Lazarevska, e diplomiran<br />
fizioterapevt, koj so visoko obrazovanie se steknal na Medicinskiot<br />
fakultet na Univerzitetot vo Pri{tina - Kosovo. So Odluka na Ministerot<br />
za obrazovanie, br. 09-7910/7 od 30. 05. 2006 godina, diplomata<br />
izdadena na ime Sne`ana Lazarevska na 05. 12. 2005 godina, pod reden<br />
br. 3 od Medicinskiot fakultet na Univerzitetot vo Pri{tina - Kosovo,<br />
vo Republika Makedonija se priznava kako dokument za zavr{eno<br />
visoko obrazovanie i zvawe Diplomiran fizioterapevt.<br />
Imenuvanata se steknala so nau~en stepen magister na nauki od<br />
oblasta na javnoto zdravstvo na Medicinskiot fakultet vo Skopje<br />
(Univerzitetska diploma izdadena od Univerzitetot "Sv. Kiril i Metodij"<br />
Skopje - Medicinski fakultet, br. 21 od 12. 02. 2010 godina).<br />
Imenuvanata konkurirala za zapi{uvawe na doktorski studii<br />
po klini~ka medicina na Univerzitetot "Sv. Kiril i Metodij" Skopje<br />
vo u~ebnata 2011/2012 godina (Konkurs br. 0802-2973/1 od 15. 07. 2011<br />
godina).<br />
Sovetot na studiskata programa za doktorski studii po medicina,<br />
so svoj akt - Izvestuvawe, br. 09-4960/10 od 17. 10. 2011 godina, ja izvestil<br />
imenuvanata deka go razgledal nejziniot prigovor podnesen vo<br />
utvrdeniot rok na preliminarnata lista na kandidati koi ne gi ispolnuvaat<br />
uslovite za upis na doktorski studii i konstatiral deka prigovorot<br />
e neosnovan poradi neispolnuvawe na konkursnite uslovite,<br />
odnosno neadekvaten stepen na dodiplomski studii (zavr{eni trigodi{ni<br />
stru~ni studii, a nema zavr{eno medicinski fakultet), poradi<br />
{to nema nitu pravo da zapi{e specijalizacija po fizikalna medicina<br />
{to e eden od uslovite vo konkursot (vtora polovina od specijalizacija<br />
ili specijalist fizijatar).<br />
Po pismena pretstavka od imenuvanata, Dr`avniot prosveten<br />
inspektorat izvr{il vonreden inspekciski nadzor vo Univerzitetot<br />
"Sv. Kiril i Metodij," Skopje - Medicinski fakultet, na den 15. 12.<br />
2011 godina, za {to e so~inet Zapisnik br. 21-1188/2 od 19. 02. 2011 god-
ina. Vidno od Zapisnikot, po konstatiranata sostojba, Dr`avniot prosveten<br />
inspektor zaklu~il deka liceto Sne`ana Lazarevska ne gi ispolnuvala<br />
uslovite soglasno ~l. 15 st. 2 od Pravilnikot za uslovite,<br />
kriteriumite i pravilata za zapi{uvawe i studirawe na tret ciklus<br />
studii na UKIM (Univerzitetski glasnik br. 150/2010), kako i posebnite<br />
uslovi od objaveniot konkurs za zapi{uvawe studenti na tret<br />
ciklus - doktorski studii na studiskite programi na UKIM - Skopje<br />
vo akademskata 2011/2012 godina, poradi {to se konstatira deka podnesenata<br />
pretstavka e neosnovana.<br />
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
116/2011, go otfrli baraweto na Cvitko Zoltan od Kumanovo, za za{tita<br />
na slobodite i pravata od ~l. 110 al. 3 od Ustavot, povredeni so<br />
Re{enie P. br. 146851 od 28. 04. 2011 godina na Fondot za penzisko i<br />
invalidsko osiguruvawe na Makedonija - Stru~na slu`ba - Filijala<br />
Skopje.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Spored Sudot, od navodite<br />
vo baraweto za za{tita na slobodite i pravata na Cvitko Zoltan,<br />
povredeni so Re{enie P. br. 146851 od 28. 04. 2011 godina na Fondot za<br />
penzisko i invalidsko osiguruvawe na Makedonija - Stru~na slu`ba -<br />
Filijala Skopje, proizleguva deka su{tinata poradi koja se bara za{-<br />
tita na pravoto e nezadovolstvoto na podnositelot na baraweto od<br />
primenata na ~l. 221 od noviot Zakon za slu`ba vo Armijata na Republika<br />
Makedonija, povrzano so izvr{uvaweto na Re{enieto na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, U. br. 71/2010, odnosno neprifa}aweto<br />
na negovoto barawe za usoglasuvawe, odnosno zgolemuvawe na negovata<br />
penzija soglasno navedenata zakonska odredba, {to, kako {to se<br />
naveduva vo baraweto, vodelo do negova diskriminacija po osnov na socijalna<br />
pripadnost, poradi {to se bara od Ustavniot sud da go poni-<br />
{ti re{enieto i da opredeli na~in na utvrduvawe na penzijata.<br />
Pritoa, Sudot utvrdi deka podnositelot na baraweto ne go<br />
ob`alil osporenoto re{enie do vtorostepeniot organ, vo koja smisla<br />
imal i soodvetna pravna pouka, {to bi mu ovozmo`ilo i pravo na sudska<br />
za{tita pred Upravniot sud, tuku po kone~nosta na re{enieto se<br />
obratil do Ustavniot sud so barawe ovoj sud da go poni{ti osporenoto<br />
re{enie i da donese odluka i da opredeli na~in na zgolemuvawe na penzijata<br />
na baratelot soglasno ~l. 221 od Zakonot za slu`ba vo Armijata<br />
na Republika Makedonija.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, Sudot oceni deka vo su{tina baraweto<br />
ne se odnesuva na za{tita na slobodite i pravata povredeni so<br />
diskriminacija po osnov na socijalna pripadnost, kako {to podnositelot<br />
samo deklarativno se povikuva, tuku pretstavuva barawe Ustavniot<br />
sud da obezbedi izvr{uvawe na svoe re{enie i da odlu~uva za pra-<br />
1053
va i interesi na strankata vo konkreten predmet, za {to Ustavniot sud<br />
ne e nadle`en.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
197/2002, go otfrli baraweto na Pece Ristevski, Stefan Ristevski,<br />
<strong>Zoran</strong> Ristevski, site od Bitola i PP "Roteks"-Bitola, za za{tita na<br />
slobodite i pravata utvrdeni vo ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Imaj}i ja vo predvid fakti~kata<br />
i pravnata sostojba po predmetot, Sudot utvrdi deka vo konkretniov<br />
slu~aj ne postojat elementi vrz osnova na koi mo`e da se utvrdi<br />
povreda na zabranata na diskriminacija po osnov na socijalna pripadnost,<br />
zatoa {to i samite podnositeli na baraweto ne naveduvaat<br />
odnosno ne se povikuvaat na nitu eden element i podatok od koi mo`e<br />
da se utvrdi nivnata socijalna pripadnost, a koi eventualno bi bile<br />
pri~ina za nivna diskriminacija po navedenite osnovi od strana na sudovite<br />
i drugite organi koi postapuvale po nivnite barawa.<br />
So ogled na toa Sudot oceni deka vo konkretniot slu~aj baraweto<br />
na podnositelite vo su{tina ne se odnesuva za za{tita od diskriminacija<br />
po osnov na nivnata socijalna pripadnost, tuku baraweto<br />
se odnesuva za ispituvawe na zakonitosta na aktite (re{enija i odluki)<br />
na sudovite i drugite pravosudni organi koi {to postapuvale po<br />
nivnite barawa, a za koe Ustavniot sud na Republika Makedonija ne e<br />
nadle`en da odlu~uva.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 al. 3 od Ustavot,Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to<br />
se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabrana<br />
na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol, rasa, verska,<br />
nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Spored ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo<br />
mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni so ~l. 110 al. 3 od Ustavot<br />
na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud<br />
vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili pravosilen<br />
poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini od denot<br />
na negovoto prezemawe. Vo baraweto, spored ~l. 52 od Delovnikot, potrebno<br />
e da se navedat pri~inite poradi koi se bara za{tita, aktite<br />
ili dejstvata so koi tie se povredeni, faktite i dokazite na koi se zasnova<br />
baraweto, kako i drugi podatoci potrebni za odlu~uvaweto na<br />
Ustavniot sud.<br />
1054
Spored ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle`en<br />
da odlu~uva za baraweto.<br />
Spored navodite vo baraweto za za{tita na slobodite i pravata<br />
na Sne`ana Lazarevska, proizleguva deka su{tinata poradi koja se<br />
bara za{tita na pravoto e nezadovolstvoto na podnositelot na baraweto<br />
od izvestuvaweto na Sovetot na studiskata programa za tret ciklus<br />
studii po medicina pri Medicinskiot fakultet - Skopje, so koe<br />
imenuvanata e izvestena deka ne gi ispolnuva uslovite za upis na doktorski<br />
studii po klini~ka medicina, zatoa {to ima neadekvaten stepen<br />
na dodipolomski studii (trigodi{ni stru~ni studii), a nema zavr{eno<br />
medicinski fakultet, {to e uslov za upisot. Kako {to se naveduva<br />
vo baraweto, podnositelkata smeta deka gi ispolnuva uslovite za<br />
upis na navedenite doktorski studii, poradi {to so navedenoto izvestuvawe<br />
ne se po~ituvaat odredbite na Zakonot za visokoto obrazovanie<br />
i grubo se kr{at pravata na sekoj zdravstven profesionalec koj gi<br />
ispolnuval uslovite da prodol`i so svojata kontinuirana edukacija za<br />
podigawe na nivoto na svoeto profesionalno usovr{uvawe, {to pretstavuvalo<br />
osnovno na~elo kako vo medicinata taka i vo op{testvoto<br />
vo celina, so cel podobruvawe na profesionalnite standardi.<br />
Poradi navedenoto, imenuvanata smeta deka e predmet na diskriminacija<br />
po socijalna osnova - spre~uvawe na profesionalen razvoj<br />
i usovr{uvawe na fizioterapevtskata dejnost vo Republika Makedonija<br />
od strana na Medicinskiot fakultet pri Univerzitetot "Sv.<br />
Kiril i Metodij" Skopje, poradi {to bara od Ustavniot sud da ja<br />
ispravi navedenata neregularnost i da i ovozmo`i ne samo na imenuvanata,<br />
tuku i na site nejzini kolegi, da go podignat svoeto nivo na<br />
obrazovanie i da bidat vo ist rang so nivnite kolegi vo Evropskata<br />
unija, so {to }e se ovozmo`i li~en i profesionalen razvoj na fizioterapevtskata<br />
dejnost vo Republika Makedonija.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, smetame deka baraweto na imenuvanata<br />
ne se odnesuva na za{tita na slobodite i pravata koi Ustavniot<br />
sud e nadle`en da gi {titi soglasno ~l. 110 al. 3 od Ustavot,<br />
tuku pretstavuva barawe Ustavniot sud, kako instanciono najvisok<br />
organ, da odlu~uva za prava i interesi na strankata vo konkreten predmet,<br />
za {to Ustavniot sud ne e nadle`en. Imeno, Ustavniot sud nema<br />
nadle`nost da gi utvrduva i preispituva uslovite za upis na doktorski<br />
studii po klini~ka medicina, nitu da se vpu{ta vo ocena na toa dali<br />
konkreten kandidat gi ispolnuva uslovite za upis na ovie studii, {to<br />
se pra{awa od nadle`nost na univerzitetot i negovite stru~ni tela.<br />
Vo odnos na navodot deka na imenuvanata i e dostaveno izvestuvawe<br />
po prigovorot podnesen vo utvrdeniot rok na preliminarnata lista<br />
na kandidati koi ne gi ispolnuvaat uslovite za upis na doktorski<br />
studii, a ne re{enie i deka so toa i e povredeno pravoto za ponatamo-<br />
{no barawe na nejzinite prava po praven pat, za odbele`uvawe e deka<br />
1055
podnositelot na baraweto, vo vrska so slu~ajot, pobarala pravna za{-<br />
tita od Dr`avniot prosveten inspektorat, koj izvr{il vonreden inspekciski<br />
nadzor vo Univerzitetot "Sv. Kiril i Metodij" Skopje - Medicinski<br />
fakultet, pri {to e konstatirano deka liceto Sne`ana<br />
Lazarevska ne gi ispolnuvala uslovite soglasno ~l. 15 st. 2 od Pravilnikot<br />
za uslovite, kriteriumite i pravilata za zapi{uvawe i studirawe<br />
na tret ciklus studii na UKIM (Univerzitetski glasnik br. 150/<br />
2010), kako i posebnite uslovi od objaveniot konkurs za zapi{uvawe<br />
studenti na tret ciklus - doktorski studii na studiskite programi na<br />
UKIM - Skopje vo akademskata 2011/2012 godina. Ottuka, proizleguva<br />
deka imenuvanata, vo vrska so ovoj slu~aj, go koristi pravoto na natamo{na<br />
pravna za{tita pred nadle`nite institucii i deka formata na<br />
aktot so koj i bilo odgovoreno po prigovorot, ne e pre~ka za ostvaruvawe<br />
na takva pravna za{tita.<br />
Poradi navedenoto, smetame deka se ispolneti uslovite od ~l.<br />
28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija za<br />
otfrlawe na baraweto.<br />
Trgnuvaj}i od utvrdenata fakti~ka i pravna sostojba po predmetot,<br />
se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Ustavniot sud za razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da go otfrli baraweto na Sne`ana Lazarevska od Skopje,<br />
za za{tita na slobodite i pravata po osnov na socijalna osnova -<br />
spre~uvawe na profesionalen razvoj i usovr{uvawe na fizioterapevtskata<br />
dejnost vo Republika Makedonija, od strana na Medicinskiot<br />
fakultet pri Univerzitetot "Kiril i Metodij," storeno so Izvestuvawe<br />
od Sovetot na studiskata programa za tret ciklus studii po medicina,<br />
br. 09-4960/10 od 17. 10. 2011 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br. 70/1992) na sednicata odr`ana na 8<br />
fevruari 2012 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto na Sne`ana Lazarevska od Skopje, za<br />
za{tita na slobodite i pravata po osnov na socijalna osnova - spre~uvawe<br />
na profesionalen razvoj i usovr{uvawe na fizioterapevtskata<br />
dejnost vo Republika Makedonija, povredeni od strana na Medicinskiot<br />
fakultet pri Univerzitetot "Kiril i Metodij" Skopje, so<br />
Izvestuvawe od Sovetot na studiskata programa za tret ciklus studii<br />
po medicina, br. 09-4960/10 od 17. 10. 2011 godina.<br />
1056
2. M-r. sci. Sne`ana Lazarevska od Skopje, na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija mu podnese barawe za za{tita na slobodite i<br />
pravata po osnov na socijalna osnova, povredeni so Izvestuvawe od Sovetot<br />
na studiskata programa za tret ciklus studii po medicina, br.<br />
09-4960/10 od 17.10.2011 godina.<br />
Spored navodite vo baraweto, diskriminacijata vo konkretniot<br />
slu~aj bila storena na na~in {to Sovetot na studiskata programa<br />
za tret ciklus studii po medicina, namesto da donese kone~en akt - re-<br />
{enie, so pismo - Izvestuvawe ja izvestil imenuvanata, koja e diplomiran<br />
fizioterapevt i magistar na nauki po javno zdravstvo, deka ne gi<br />
ispolnuva uslovite spored Konkursot i Pravilnikot za uslovite i<br />
kriteriumite za zapi{uvawe na doktorski studii po medicina na Medicinskiot<br />
fakultet vo Skopje, zatoa {to ne bila lekar, poradi {to<br />
bila napravena povreda na nejzinoto pravo za mo`nost za natamo{no<br />
barawe na nejzinite prava po praven pat.<br />
So nepravedniot i diskriminira~ki stav od strana na lekarite<br />
kon site ostanati zdravstveni profesii, me|u koi spa|aat i fizioterapevtite<br />
(iako se educiraat na istiot medicinski fakultet), zloupotrebuvaj}i<br />
ja avtonomijata na fakultetot i grubo kr{ej}i gi odredbite<br />
na Zakonot za visokoto obrazovanie, na imenuvanata i bilo onevozmo`eno<br />
mo`ebi da bide prvata studentka na doktorski studii od nejzinata<br />
profesija vo Republika Makedonija.<br />
So vakviot stav na Medicinskiot fakultet vo Skopje, ne samo<br />
{to ne se po~ituvale odredbite na Zakonot za visokoto obrazovanie,<br />
tuku i grubo se kr{ele pravata na sekoj zdravstven profesionalec koj<br />
gi ispolnuval uslovite da prodol`i so svojata kontinuirana edukacija<br />
za podigawe na nivoto na svoeto profesionalno usovr{uvawe, {to<br />
pretstavuvalo osnovno na~elo kako vo medicinata, taka i vo op{testvoto<br />
vo celina, so cel podobruvawe na profesionalnite standardi.<br />
Poradi toa imenuvanata bara od Ustavniot sud da ja ispravi<br />
ovaa neregularnost i da i ovozmo`i ne samo nejze, tuku i na site nejzini<br />
kolegi da go podignat svoeto nivo na obrazovanie i da bidat na<br />
ist rang so nivnite kolegi vo Evropskata unija, bidej}i Republika<br />
Makedonija bila zemja potpisni~ka na Bolowskata deklaracija koja<br />
trebalo i dosledno da se sproveduva kaj site profesii.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka podnositelot na baraweto,<br />
Sne`ana Lazarevska, e diplomiran fizioterapevt, koj so visoko obrazovanie<br />
se steknal na Medicinskiot fakultet na Univerzitetot vo<br />
Pri{tina - Kosovo. So Odluka na Ministerot za obrazovanie, br. 09-<br />
7910/7 od 30. 05. 2006 godina, diplomata izdadena na ime Sne`ana Lazarevska<br />
na 05. 12. 2005 godina, pod reden br. 3 od Medicinskiot fakultet<br />
na Univerzitetot vo Pri{tina - Kosovo, vo Republika Makedonija<br />
se priznava kako dokument za zavr{eno visoko obrazovanie i zvawe<br />
Diplomiran fizioterapevt.<br />
1057
Imenuvanata se steknala so nau~en stepen magister na nauki od<br />
oblasta na javnoto zdravstvo na Medicinskiot fakultet vo Skopje<br />
(Univerzitetska diploma izdadena od Univerzitetot "Sv. Kiril i<br />
Metodij" Skopje - Medicinski fakultet, br. 21 od 12. 02. 2010 godina).<br />
Imenuvanata konkurirala za zapi{uvawe na doktorski studii<br />
po klini~ka medicina na Univerzitetot "Sv. Kiril i Metodij" Skopje<br />
vo u~ebnata 2011/2012 godina (Konkurs br. 0802-2973/1 od 15. 07. 2011<br />
godina).<br />
Sovetot na studiskata programa za doktorski studii po medicina,<br />
so svoj akt-Izvestuvawe, br. 09-4960/10 od 17. 10. 2011 godina, ja<br />
izvestil imenuvanata deka go razgledal nejziniot prigovor podnesen<br />
vo utvrdeniot rok na preliminarnata lista na kandidati koi ne gi<br />
ispolnuvaat uslovite za upis na doktorski studii i konstatiral deka<br />
prigovorot e neosnovan poradi neispolnuvawe na konkursnite uslovi,<br />
odnosno neadekvaten stepen na dodiplomski studii (zavr{eni trigodi{ni<br />
stru~ni studii, a nema zavr{eno medicinski fakultet), poradi<br />
{to nema nitu pravo da zapi{e specijalizacija po fizikalna medicina<br />
{to e eden od uslovite vo konkursot (vtora polovina od specijalizacija<br />
ili specijalist fizijatar).<br />
Po pismena pretstavka od imenuvanata, Dr`avniot prosveten<br />
inspektorat izvr{il vonreden inspekciski nadzor vo Univerzitetot<br />
"Sv. Kiril i Metodij" Skopje - Medicinski fakultet, na den 15. 12.<br />
2011 godina, za {to e so~inet Zapisnik br. 21-1188/2 od 19. 02. 2011 godina.<br />
Vidno od Zapisnikot, po konstatiranata sostojba, Dr`avniot prosveten<br />
inspektor zaklu~il deka liceto Sne`ana Lazarevska ne gi ispolnuvala<br />
uslovite soglasno ~len 15 stav 2 od Pravilnikot za uslovite,<br />
kriteriumite i pravilata za zapi{uvawe i studirawe na tret ciklus<br />
studii na UKIM (Univerzitetski glasnik br. 150/2010), kako i posebnite<br />
uslovi od objaveniot konkurs za zapi{uvawe studenti na tret<br />
ciklus - doktorski studii na studiskite programi na UKIM - Skopje<br />
vo akademskata 2011/2012 godina, poradi {to se konstatira deka podnesenata<br />
pretstavka e neosnovana.<br />
4. Soglasno ~lenot 110 alineja 3 od Ustavot,Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra-<br />
|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata<br />
i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe<br />
i zabrana na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol,<br />
rasa, verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Spored ~len 51 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo<br />
mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni so ~len 110 alineja 3<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot<br />
sud vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~en ili<br />
pravosilen poedine~en akt, odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe<br />
dejstvo so koe e storena povredata, no ne podocna od 5 godini od<br />
1058
denot na negovoto prezemawe. Vo baraweto, spored ~len 52 od Delovnikot,<br />
potrebno e da se navedat pri~inite poradi koi se bara za{tita,<br />
aktite ili dejstvata so koi tie se povredeni, faktite i dokazite<br />
na koi se zasnova baraweto, kako i drugi podatoci potrebni za odlu~uvaweto<br />
na Ustavniot sud.<br />
Spored ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na<br />
Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako<br />
ne e nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Spored navodite vo baraweto za za{tita na slobodite i pravata<br />
na Sne`ana Lazarevska, proizleguva deka su{tinata poradi koja<br />
se bara za{tita na pravoto e nezadovolstvoto na podnositelot na baraweto<br />
od izvestuvaweto na Sovetot na studiskata programa za tret<br />
ciklus studii po medicina pri Medicinskiot fakultet - Skopje, so<br />
koe imenuvanata e izvestena deka ne gi ispolnuva uslovite za upis na<br />
doktorski studii po klini~ka medicina, zatoa {to ima neadekvaten<br />
stepen na dodipolomski studii ( trigodi{ni stru~ni studii), a nema<br />
zavr{eno medicinski fakultet, {to e uslov za upisot. Kako {to se naveduva<br />
vo baraweto, podnositelkata smeta deka gi ispolnuva uslovite<br />
za upis na navedenite doktorski studii, poradi {to so navedenoto<br />
izvestuvawe ne se po~ituvaat odredbite na Zakonot za visokoto obrazovanie<br />
i grubo se kr{at pravata na sekoj zdravstven profesionalec<br />
koj gi ispolnuval uslovite da prodol`i so svojata kontinuirana edukacija<br />
za podigawe na nivoto na svoeto profesionalno usovr{uvawe,<br />
{to pretstavuvalo osnovno na~elo kako vo medicinata taka i vo op{testvoto<br />
vo celina, so cel podobruvawe na profesionalnite standardi.<br />
Poradi navedenoto, imenuvanata smeta deka e predmet na diskriminacija<br />
po socijalna osnova - spre~uvawe na profesionalen razvoj<br />
i usovr{uvawe na fizioterapevtskata dejnost vo Republika Makedonija<br />
od strana na Medicinskiot fakultet pri Univerzitetot "Sv.<br />
Kiril i Metodij" Skopje, poradi {to bara od Ustavniot sud da ja ispravi<br />
navedenata neregularnost i da i ovozmo`i ne samo na imenuvanata,<br />
tuku i na site nejzini kolegi, da go podignat svoeto nivo na obrazovanie<br />
i da bidat vo ist rang so nivnite kolegi vo Evropskata unija,<br />
so {to }e se ovozmo`i li~en i profesionalen razvoj na fizioterapevtskata<br />
dejnost vo Republika Makedonija.<br />
Imaj}i go predvid navedenoto, Sudot oceni deka baraweto na<br />
imenuvanata ne se odnesuva na za{tita na slobodite i pravata koi Ustavniot<br />
sud e nadle`en da gi {titi soglasno ~len 110 alineja 3 od Ustavot,<br />
tuku pretstavuva barawe Ustavniot sud, kako instanciono najvisok<br />
organ, da odlu~uva za prava i interesi na strankata vo konkreten<br />
predmet, za {to Ustavniot sud ne e nadle`en. Imeno, Ustavniot sud<br />
nema nadle`nost da gi utvrduva i preispituva uslovite za upis na doktorski<br />
studii po klini~ka medicina, nitu da se vpu{ta vo ocena na toa<br />
dali konkreten kandidat gi ispolnuva uslovite za upis na ovie studii,<br />
1059
{to se pra{awa od nadle`nost na univerzitetot i negovite stru~ni<br />
tela.<br />
Vo odnos na navodot deka na imenuvanata i e dostaveno izvestuvawe<br />
po prigovorot podnesen vo utvrdeniot rok na preliminarnata<br />
lista na kandidati koi ne gi ispolnuvaat uslovite za upis na doktorski<br />
studii, a ne re{enie i deka so toa i e povredeno pravoto za ponatamo{no<br />
barawe na nejzinite prava po praven pat, Sudot ima{e predvid<br />
deka podnositelot na baraweto, vo vrska so slu~ajot, pobarala<br />
pravna za{tita od Dr`avniot prosveten inspektorat, koj postapil po<br />
pretstavkata i izvr{il vonreden inspekciski nadzor vo Univerzitetot<br />
"Sv. Kiril i Metodij" Skopje - Medicinski fakultet, od kade<br />
proizleguva deka imenuvanata, vo vrska so ovoj slu~aj, go koristi pravoto<br />
na natamo{na pravna za{tita pred nadle`nite institucii i deka<br />
formata na aktot so koj i bilo odgovoreno po prigovorot, ne e pre~ka<br />
za ostvaruvawe na takva pravna za{tita.<br />
Poradi navedenoto, Sudot oceni deka se ispolneti uslovite od<br />
~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
za otfrlawe na baraweto.<br />
5. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir<br />
Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1060
83. U. br. 204/2011 (08. 02. 2012)<br />
Akt {to se osporuva<br />
^len 1 st. 1 i 2 i ~l. 2 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
na Zakonot za denacionalizacija ("SV RM," br. 44/2007).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite vo inicija tivata odredbite od ~l. 1 st. 1, 2, 3 i<br />
4 i ~l. 2 od Zakonot bile vo sprotivnost so ~l. 8 st. 1 al. 1, 3, 6 i 11, ~l.<br />
30 i ~l. 51 od Ustavot na Republika Makedonija i so Evropskata<br />
Konvencija za ~ovekovi prava posebno i Protokolite kon ovaa Konvencija<br />
koi se odnesuvale za za{tita na sopstvenosta. Podnositelot<br />
naveduva deka so ovoj zakon se ograni~uvala sopstvenosta i pravoto na<br />
sopstvenost so odreduvaweto na rokovi i uslovuvawa koi bile povrzani<br />
so prikrienata namera na izvr{nata vlast da raspolaga so imotite<br />
ili da obezbedi zakonitost na dosega{noto protivzakonito raspolagawe<br />
so takviot imot. Isto taka smeta deka so ovoj Zakon se ograni~uvale<br />
pravata na baratelite na denacionalizacijata svoite prava<br />
da gi ostvaruvaat isklu~ivo vo upravnata postapka koja bila neefikasna<br />
i se vodela so decenii.<br />
Podnositelot na inicijativata smeta deka so izmenite na Zakonot<br />
se ograni~uvale ednakvite ustavni prava na gra|anite koi uspeale<br />
da podnesat barawe vo rok od prvite 5 godini od stapuvaweto vo sila<br />
na osnovniot zakon i onie koi toa go storile podocna, odnosno ednite<br />
bile priviligirani na smetka na drugite, koi morale da pokrenat parni~na<br />
postapka pred nadle`nite sudovi koja bila vodena pobrzo od<br />
upravnata postapka. Imeno, na toj na~in se onevozmo`uvala ednakva<br />
za{tita na temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija kako i osnovnite ~ovekovi prava i slobodi po osnov na za-<br />
{tita na sopstvenosta i sopstveni~kite prava odnosno pravoto na nepre~eno<br />
u`ivawe na svojata sopstvenost.<br />
Po ovaa inicijativa, Sudot go oformil predmetot R. br. 80/11<br />
od 27 oktomvri 2011 godina i go izvestil podnositelot na inicijativata<br />
deka so Re{enie U. br. 143/2007 od 22 fevruari 2011 godina<br />
Sudot odlu~il da ne povede postapka za ocenuvawe na nivnata ustavnost.<br />
Podnositelot na inicijativata dostavil izvestuvawe do sudot<br />
vo predvideniot rok i insistira Sudot povtorno da odlu~uva za istata<br />
1061
abota, bidej}i spored nego postoela odredena razlika vo sogleduvawata<br />
na protivustavnosta na osporenite ~lenovi od zakonot i pokraj<br />
toa {to motivite i predmetot na ocenuvawe na ustavnosta bil ist.<br />
1062<br />
Sodr`ina na osporenite ~lenovi<br />
Barawata za denacionalizacija se ostvaruvaat samo vo upravna<br />
postapka. (stav 1)<br />
Barawata za denacionalizacija vo upravna postapka mo`at da<br />
se podnesat do 31 dekemvri 2007 godina. (stav 2)<br />
Po istekot na rokot od pet godini od denot na vleguvaweto vo<br />
sila na Zakonot za denacionalizacija, mo`e da se bara davawe na nadomestok,<br />
a vra}awe na imot samo ako nema pravni i fakti~ki pre~ki.<br />
(stav 3)<br />
Po istekot na rokot od stavot 2 na ovoj ~len, pravoto da se podnese<br />
barawe za denacionalizacija prestanuva“.(stav 4)<br />
Spored ~len 2 od osporeniot Zakon, povedenite parni~ni postapki<br />
do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon po barawe za vra}-<br />
awe na imot ili za pla}awe na nadomestok, }e prodol`at spored odredbite<br />
koi va`ele do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon.<br />
Spored ~l. 3 od osporeniot Zakon, vo ~l. 64 st. 2 po zborot "ni-<br />
{tovni" to~kata se bri{e i se dodavaat zborovite: "ako baraweto za<br />
denacionalizacija e podneseno vo rokot od pet godini od denot na<br />
vleguvaweto vo sila na Zakonot za denacionalizacija, a zaklu~no do 7<br />
maj 2003 godina“.<br />
Spored ~l. 4 od osporeniot Zakon, ovoj zakon vleguva vo sila<br />
osmiot den od denot na objavuvaweto vo "SV RM."<br />
Ustavno sudskapraktika<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija so Re{enie U. br. 143/<br />
2007 od 27. 02. 14. 05. 2008 godina ne povel postapka za ocenuvawe na<br />
ustavnosta na Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za denacionalizacija<br />
("SV RM," br. 44/2007) koj sodr`el 4 ~lena.<br />
Spored podnositelite na inicijativata vo navedeniot predmet<br />
so izmenite na Zakonot se povreduval principot na pravna za{tita na<br />
sopstvenost i se ukinuvalo pravoto na vodewe na postapka za denacionalizacija<br />
vo parni~na postapka. So predvideniot na~in eden del od<br />
gra|anite se stavale vo neramnopravna polo`ba vo odnos na drugi do<br />
donesuvawe na izmenite, a koi mo`ele da povedat upravna i parni~na<br />
postapka.<br />
Vo navedeniot predmet U. br. 143/2007 Sudot utvrdil deka spored<br />
~l. 1 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
denacionalizacija, vo Zakonot za denacionalizacija ("SV RM," br. 20/<br />
1998, 31/2000 i 42/2003), ~lenot 49 se menuva i glasi:
"Barawata za denacionalizacija se ostvaruvaat samo vo upravna<br />
postapka.<br />
Barawata za denacionalizacija vo upravna postapka mo`at da<br />
se podnesat do 31 dekemvri 2007 godina.<br />
Po istekot na rokot od pet godini od denot na vleguvaweto vo<br />
sila na Zakonot za denacionalizacija, mo`e da se bara davawe na nadomestok,<br />
a vra}awe na imot samo ako nema pravni i fakti~ki pre~ki.<br />
Po istekot na rokot od stavot 2 na ovoj ~len, pravoto da se podnese<br />
barawe za denacionalizacija prestanuva."<br />
Spored ~l. 2 od osporeniot Zakon, povedenite parni~ni postapki<br />
do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon po barawe za vra-<br />
}awe na imot ili za pla}awe na nadomestok, }e prodol`at spored<br />
odredbite koi va`ele do denot na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon.<br />
Spored ~l. 3 od osporeniot Zakon, vo ~l. 64 st. 2 po zborot "ni-<br />
{tovni" to~kata se bri{e i se dodavaat zborovite: "ako baraweto za<br />
denacionalizacija e podneseno vo rokot od pet godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na Zakonot za denacionalizacija, a zaklu~no do 7 maj<br />
2003 godina."<br />
Spored ~l. 4 od osporeniot Zakon, ovoj zakon vleguva vo sila<br />
osmiot den od denot na objavuvaweto vo "SV RM."<br />
Sudot, isto taka, konstatiral deka Zakonot za denacionalizacija<br />
e vlezen vo sila na 7 maj 1998 godina po objavuvaweto vo "SV RM"<br />
br. 20/1998. Zakonot imal tri izmeni i dopolnuvawa ("SV RM," br. 31/<br />
2000, 42/2003 i 44/2007).<br />
^lenot 49 od Zakonot, pred poslednite izmeni vo 2007 godina,<br />
imal tri stava. Stavot 1 na ovoj ~len od Zakonot predvidel deka baraweto<br />
mo`elo da se podnese vo rok od pet godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon (od 7 maj 1998 do 7 maj 2003 godina).<br />
Toa bil rokot za podnesuvawe na barawa za denacionalizacija<br />
vo upravna postapka, koj spored konceptot zna~elo i vra}awe na imotot<br />
i obe{tetuvawe dokolku ne mo`elo vra}awe (nadomest).<br />
Stavot 2 od ~l. 49 od Zakonot predviduva{e deka po istekot na<br />
rokot od st. 1 na ovoj ~len, baraweto za vra}awe na imot mo`elo da se<br />
podnese samo dokolku vo me|uvreme ne nastapile pravni i fakti~ki<br />
promeni, a najdocna vo rok od sedum godini od denot na vleguvaweto vo<br />
sila na ovoj zakon (po 7 maj 2003 do 7 maj 2005 godina, vo upravnata<br />
postapka seu{te mo`ele gra|anite da podnesuvaat barawa). No bitna e<br />
formulacijata deka za barawata od ovoj period, ve}e ja nema obezbedno<br />
opcijata vra}awe na imotot, tuku samo i dokolku za toj imot ne e promeneta<br />
pravnata i fakti~kata sostojba.<br />
Ova zna~i vrskata isklu~ivo so st. 1 od ~l. 49 od Zakonot e neodvoiva<br />
so odredbite na ~lenot 64 od Zakonot koi se za{titni. ^lenot<br />
64 ne dozvoluval raspolagawe so imotot {to e predmet na denacionalizacijata,<br />
kako i iskoristuvawe na takov imot so koe se sozdavaat<br />
1063
obvrski za baratelot, a pravnite dela i ednostranite izjavi na volja<br />
{to se vo sprotivnost so stavot 1 na ovoj ~len se ni{tavni.<br />
Promenetata pravna i fakti~ka sostojba na imotot zna~elo<br />
deka dr`avata ve}e mo`ela po 7 maj 2003 godina da raspolaga so imotot,<br />
dokolku do ovoj datum ne bilo podneseno barawe za denacionalizacija.<br />
Imotot sepak mo`el da bide predmet na obes{tetuvawe (davawe<br />
na nadomest) ili vraten, no samo ako nemal promeneta pravna i<br />
fakti~ka sostojba.<br />
Za{titniot ~l. 64 od Zakonot ja imal svojata funkcija samo vo<br />
vrska so st. 1 na ~l. 49 od Zakonot, i se odnesuval za barawa podneseni<br />
do 7 maj 2003 godina. Stavot 2 na ~l. 49 od Zakonot go liberaliziral<br />
raspolagaweto na dr`avata so imotot.<br />
Vo stavot 3 od ~l. 49 od Zakonot be{e predvideno deka po istekot<br />
na rokot od sedum godini od denot na vleguvaweto vo sila na ovoj<br />
zakon mo`e so tu`ba, vo parni~na postapka da se bara pla}awe na nadomest,<br />
a vra}awe na imot samo ako nema pravni i fakti~ki pre~ki.<br />
Toa e periodot po 7 maj 2005 godina i bez nikakov vremenski limit,<br />
gra|anite mo`ele pred nadle`nite sudovi, (a ne vo upravna postapka)<br />
da podnesuvaat tu`beni barawa za obe{tetuvawe (so nadomestok vo<br />
pari) ili za vra}awe na porane{niot imot. A Republika Makedonija<br />
so toa trebala da bide sekoja godina podgotvena da gi izvr{uva sudskite<br />
odluki za obe{tetuvawe ili vra}awe na imotot. Ovaa odredba rezultirala<br />
predmeti pred sudovite vo Republika Makedonija po koi se<br />
re{ava, no ovaa mo`nost na sudsko odlu~uvawe po barawa za denacionalizacija,<br />
e zaprena so poslednata izmena na Zakonot, odnosno po 14<br />
april 2007 godina nema zakonska mo`nost za novi tu`beni barawa taka<br />
{to nadle`nite sudovi }e gi re{avaat tu`bite podneseni od 7 maj<br />
2005 do 14 april 2007 godina.<br />
So poslednite izmenuvawa i dopolnuvawa na Zakonot zakonodavecot<br />
vsu{nost reguliral deka od vleguvaweto vo sila na zakonot (14<br />
april 2007 godina) barawata za denacionalizacija mo`e da se ostvaruvaat<br />
samo vo upravna postapka - toa e vsu{nost prodol`en rok vo<br />
upravna postapka i toa do 31 dekemvri 2007 godina. Istovetno, kako i<br />
vo prethodnoto zakonsko re{enie so stavot 3 na ~lenot 1 od Zakonot e<br />
uredeno deka po istekot na rokot od pet godini od denot na vleguvaweto<br />
vo sila na Zakonot za denacionalizacija (7 maj 2003 godina)<br />
mo`e da se bara davawe na nadomestok, a vra}awe na imot samo ako<br />
nema pravni i fakti~ki pre~ki, st. 4 na ~l. 1 od Zakonot utvrduva deka<br />
po istekot na rokot od st. 2 na ovoj ~len, pravoto da se podnese barawe<br />
za denacionalizacija prestanuva, a toa zna~i nitu vo upravna nitu vo<br />
sudska postapka.<br />
Dodeka pak, so ~l. 3 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za denacionalizacija ~l. 64 st. 2 od Zakonot e samo preciziran,<br />
a su{tinski po svojata sodr`ina e istoveten na prethodnoto re-<br />
{enie - pred izmenite na Zakonot.<br />
1064
Od iznesenoto proizleguva deka so vleguvaweto vo sila na<br />
izmenite na Zakonot od 2007 godina ne se zadira vo pravata steknati<br />
prethodno za ve}e podnesenite barawa za denacionalizacija. Izmenite,<br />
svojot akcent go imaat vo delot na prodol`uvawe na rokot vo upravna<br />
postapka da se podnesuvaat novi barawa (31 dekemvri 2007 godina),<br />
i zapirawe na pravoto za podnesuvawe na tu`beni barawa za<br />
denacionalizacija vo sudska postapka.<br />
Sudot trgnuvaj}i od ~l. 8 st. 1 al. 3 i 7, ~l. 9, ~l. 30, ~l. 52 st. 4<br />
od Ustavot, utvrdil deka so donesuvaweto na Ustavot i negovata operacionalizacija<br />
so zakonite so koi zapo~na i se ostvaruva procesot na<br />
transformacija (privatizacija) na op{testvenata sopstvenost, a osobeno<br />
so donesuvaweto na Zakonot za denacionalizacija, na porane{nite<br />
sopstvenici i nivnite naslednici im e priznaeno pravoto na vra}awe<br />
vo sopstvenosta i pravoto na nadomest na odzemeniot imot.<br />
So Zakonot za denacionalizacija se opredeluvaat uslovite i<br />
postapkata za vra}awe na imotot i vidot, uslovite i postapkata za davawe<br />
na nadomestot za imot odzemen vo korist na dr`avata.<br />
Spored ~l. 11 od Zakonot, pravo da podnese barawe za denacionalizacija<br />
ima porane{niot sopstvenik, odnosno licata koi se negovi<br />
naslednici, spored propisite za nasleduvawe (baratel).<br />
Spored ~l. 13 od Zakonot, vo postapkata za denacionalizacija<br />
se primenuvaat odredbite na Zakonot za op{ta upravna postapka, dokolku<br />
so ovoj zakon poinaku ne e opredeleno.<br />
Osporeniot Zakon za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za<br />
denacionalizacija e donesen na 30 mart 2007 godina i e objaven vo "SV<br />
RM," br.44/2007 godina i e vlezen vo sila na 14 april 2007 godina.<br />
Za ustavnosudskata analiza na osporenite odredbi od Zakonot,<br />
bitno e deka denacionalizacijata prestavuva merka na dr`avata, izrazena<br />
preku zakonski akt so koja se vra}a vo sopstvenost nekoj prethodno<br />
odzemen imot, odnosno se vra}a pravoto na sopstvenost, pri {to<br />
dokolku vra}aweto e nevozmo`no (poradi toa {to na toj imot vo me-<br />
|uvreme bil utvrden javen interes ili toj voop{to ne mo`e da se vrati<br />
poradi toa {to prestanal da postoi), dr`avata obezbeduva nadomest.<br />
Ottuka i Zakonot e sistematiziran taka {to vo posebna Glava<br />
II "Vra}awe vo sopstvenost“ gi ureduva pra{awata za toa koj imot e<br />
predmet na vra}awe i pod koi uslovi. Pra{aweto za nadomestokot vo<br />
slu~aj koga ne e mo`no vra}awe e regulirano vo posebna Glava <strong>III</strong> od<br />
Zakonot so naslov "Nadomest".<br />
Poa|aj}i od samiot koncept na Zakonot za denacionalizacija i<br />
negovata osnovna cel - vra}awe na imotot na porane{nite sopstvenici<br />
odnosno obes{tetuvawe, na koi so prisilni propisi im bil odzemen<br />
toj imot, jasno proizleguva deka Zakonot za denacionalizacija vsu{-<br />
nost e donesen vo korist na porane{nite sopstvenici i nivnite naslednici.<br />
Zakonot kako stranki vo postapkata gi opredelil samo baratelot<br />
na imotot (porane{en sopstvenik odnosno, negov naslednik) i ja-<br />
1065
vniot pravobranitel koj gi {titi interesite na dr`avata, a ne i drugi<br />
zainteresirani lica.<br />
Po odnos na navodite vo inicijativata deka osporenite ~lenovi<br />
od Zakonot ne bile vo soglasnost so ~l. 30 od Ustavot, Sudot smeta<br />
deka ~l. 30 od Ustavot na Republika Makedonija gi regulira situaciite<br />
na odzemawe (eksproprijacija), odnosno ograni~uvawe na sopstvenosta<br />
i nametnuva obvrska na dr`avata vakvoto ograni~uvawe da go<br />
kompenzira so praveden nadomest koj ne mo`e da bide ponizok od pazarnata<br />
vrednost na predmetniot imot, a vo slu~ajov kaj denacionalizacijata<br />
se raboti za obraten proces vo koj dr`avata ne odzema, nitu<br />
ograni~uva imot tuku predmet na denacionalizacijata e vra}awe vo sopstvenost.<br />
Ottamu, odredbata od ~l. 30 od Ustavot ne mo`e da se dovede vo<br />
korelacija so pra{aweto na denacionalizacija bidej}i vo denacionalizacija<br />
ne stanuva zbor za odzemawe ili ograni~uvawe na sopstvenosta,<br />
tuku naprotiv, za vra}awe na sopstvenosta vo postapka i na na~in<br />
regulirani so zakon. Denacionalizacijata e regulirawe na specifi~ni<br />
imotno pravni odnosi vrz odreden praven re`im utvrden so zakon.<br />
Vo toj kontekst i opredeluvaweto nadomest za imot koj ne mo`e<br />
fizi~ki da se vrati spored negovata vrednost vo vremeto na odzemaweto,<br />
duri i koga toj ne bi soodvetstvuval na pretpostavenata pazarna<br />
vrednost na toj imot, ne mo`e da se smeta za arbitrerno, tuku e izraz<br />
na voljata na zakonodavecot da gi obe{teti porane{nite sopstvenici,<br />
duri i vo slu~aj koga nivniot imot prestanal da postoi.<br />
Vo inicijativata, isto taka se naveduva deka so ograni~uvaweto<br />
na pravoto na porane{nite sopstvenici ili nivnite naslednici, da im<br />
bide vraten ili platen imotot po pat na upravna odnosno sudska postapka,<br />
dr`avata povtorno go nacionalizirala edna{ ve}e nacionaliziraniot<br />
imot i toa bilo sprotivno na ~l. 30 od Ustavot. Po odnos na<br />
ovie navodi vo inicijativata Sudot smeta deka donesuvaweto na Zakonot<br />
za denacionalizacija ima za cel da gi namali posledicite od<br />
prisilnite propisi, so koi imotot bil vo minatoto nacionaliziran,<br />
sekako na na~in i vo postapka utvrdeni so zakon.<br />
Soglasno so vakvata cel na Zakonot bile opredeleni i rokovite<br />
za podnesuvawe na barawe za vra}awe na imotot i davawe nadomest<br />
koi iznesuvaat pet godini od denot na vleguvaweto vo sila na zakonot,<br />
odnosno sedum godini ako vo me|uvreme ne nastapile pravni i<br />
fakti~ki promeni na imotot.<br />
Zakonot za denacionalizacija pred poslednite izmeni daval<br />
mo`nost za vra}awe i davawe nadomest i po istekot na rokot od sedum<br />
godini vo parni~na postapka ako vo toj rok ne e podneseno barawe vo<br />
upravna postapka.<br />
Rokovite za podnesuvawe na barawe za denacionalizacija pred<br />
donesuvaweto na izmenite na Zakonot za denacionalizacija, rokot od<br />
pet godini od vleguvawe vo sila na zakonot, po toa sedum godini za ba-<br />
1066
awe za vra}awe na imot, dokolku vo me|uvreme ne nastapile pravni i<br />
fakti~ki promeni i se so prodol`uvawe na rokot do 31 dekemvri 2007<br />
godina (so izmenite na Zakonot), spored misleweto na Sudot se sosema<br />
dovolni porane{nite sopstvenici, odnosno nivnite naslednici da gi<br />
ostvarat svoite prava od denacionalizacija i deka procesot na denacionalizacija<br />
ne bi trebalo da se odviva vo nedogled i beskone~no. Vo<br />
ovaa nasoka, zna~i se napraveni i izmenite i dopolnuvawe na osporeniot<br />
zakon so koj bi trebalo da se nadminat iska`anite sostojbi<br />
preku ostvaruvawe na barawata za denacionalizacija samo vo upravna<br />
postapka i istovremeno da se zaokru`i procesot na denacionalizacija.<br />
Pravo na zakonodavecot e da go propi{uva so zakon ovoj re`im.<br />
Vo ovoj kontekst ne postoi ustavna pre~ka denacionalizacija<br />
kako proces da mo`e da bide ograni~ena so rokovi, pa od tuka i pravoto<br />
na dr`avta kako sopstvenik na imotite da gi opredeluva i rokovite<br />
vo koi porane{nite sopstvenici, odnosno nivnite naslednici }e<br />
gi ostvarat svoite prava od denacionalizacijata.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 od Ustavot Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~l. 28 al. 2 od Delovnikot na Ustavniot sud, Sudot }e<br />
ja otfrli inicijativata ako za istata rabota ve}e odlu~uval, a nema<br />
osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Trgnuvaj}i od faktot {to Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
po predmetot U. br. 143/2007 i U. br. 35/2011 ja ocenuval ustavnosta<br />
na Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za denacionalizacija<br />
vo celina ({to zna~i ~l. 1, 2, 3 i 4), pri {to ne povel postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta, a navodite vo predmetnata inicijativa<br />
ne sodr`at osnovi za poinakvo odlu~uvawe, smetame deka se ispolneti<br />
uslovite za otfrlawe na inicijativata, i p r e d l a g a m e<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe,<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta<br />
na ~l. 1 st. 1 i 2 i ~l. 2 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot<br />
za denacionalizacija ("SV RM," br. 44/2007).<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~lenovite 28 stav 2 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija („Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija“ br.70/1992), na sednicata odr`ana na 8<br />
fevruari 2012 godina, donese<br />
1067
1068<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za ocenuvawe na ustavnosta na<br />
~len 1 stav 1 i 2 i ~len 2 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na<br />
Zakonot za denacionalizacija („Slu`ben vesnik na Republika Makedonija,"<br />
br. 44/2007).<br />
2. Vefki Hasan Ozgun od Skopje na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese inicijativa za ocenuvawe na ustavnosta na ~lenot<br />
od Zakonot naveden vo to~kata 1 na ova re{enie.<br />
Spored navodite vo inicijativata, odredbite od ~lenot 1<br />
stavovi 1, 2, 3 i 4 i ~lenot 2 od Zakonot bile vo sprotivnost so ~lenot<br />
8 stav 1 alineite 1,3,6 i 11, ~len 30 i ~len 51 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija i so Evropskata Konvencija za ~ovekovi prava posebno i<br />
Protokolite kon ovaa Konvencija koi se odnesuvale za za{tita na<br />
sopstvenosta. Podnositelot naveduva deka so ovoj zakon se ograni~uvala<br />
sopstvenosta i pravoto na sopstvenost so odreduvaweto na rokovi<br />
i uslovuvawa koi bile povrzani so prikrienata namera na izvr{nata<br />
vlast da raspolaga so imotite ili da obezbedi zakonitost na dosega{-<br />
noto protivzakonito raspolagawe so takviot imot. Toj isto taka, smeta<br />
deka so ovoj Zakon se ograni~uvale pravata na baratelite na denacionalizacijata<br />
svoite prava da gi ostvaruvaat isklu~ivo vo upravnata<br />
postapka koja bila neefikasna i se vodela so decenii.<br />
Vo inicijativata ponatamu se naveduva deka so izmenite na Zakonot<br />
se ograni~uvale ednakvite ustavni prava na gra|anite koi uspeale<br />
da podnesat barawe vo prvite 5 godini od stapuvaweto vo sila na<br />
osnovniot zakon i onie koi toa go storile podocna, odnosno ednite<br />
bile priviligirani na smetka na drugite, koi morale da pokrenat parni~na<br />
postapka pred nadle`nite sudovi koja bila vodena pobrzo od<br />
upravnata postapka. Imeno, na toj na~in se onevozmo`uvala ednakva<br />
za{tita na temelnite vrednosti na ustavniot poredok na Republika<br />
Makedonija kako i osnovnite ~ovekovi prava i slobodi po osnov na<br />
za{tita na sopstvenosta i sopstveni~kite prava, odnosno pravoto na<br />
nepre~eno u`ivawe na svojata sopstvenost.<br />
Po ovaa inicijativa, Sudot go oformil predmetot R.br. 80/11 od<br />
27 oktomvri 2011 godina i go izvestil podnositelot na inicijativata<br />
deka so Re{enie U.br. 143/2007 od 22 fevruari 2011 godina Sudot odlu-<br />
~il da ne povede postapka za ocenuvawe na nivnata ustavnost.<br />
Podnositelot na inicijativata dostavil izvestuvawe do sudot<br />
vo predvideniot rok vo koe insistira Sudot povtorno da odlu~uva za<br />
istata rabota, bidej}i spored nego postoela odredena razlika vo sogleduvawata<br />
na protivustavnosta na osporenite ~lenovi od Zakonot i<br />
pokraj toa {to motivite i predmetot na ocenuvawe na ustavnosta bil<br />
ist.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka spored ~len 1 od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za denacionalizacija ("Slu`-
en vesnik na Republika Makedonija“ br. 44/2007), barawata za denacionalizacija<br />
se ostvaruvaat samo vo upravna postapka (stav 1).<br />
Barawata za denacionalizacija vo upravna postapka mo`at da se<br />
podnesat do 31 dekemvri 2007 godina (stav 2). Po istekot na rokot od<br />
pet godini od denot na vleguvaweto vo sila na Zakonot za denacionalizacija,<br />
mo`e da se bara davawe na nadomestok, a vra}awe na imot<br />
samo ako nema pravni i fakti~ki pre~ki (stav 3). Po istekot na rokot<br />
od stavot 2 na ovoj ~len, pravoto da se podnese barawe za denacionalizacija<br />
prestanuva (stav 4).<br />
Sudot na sednicata, isto taka, utvrdi deka spored ~len 2 od<br />
osporeniot Zakon, povedenite parni~ni postapki do denot na vleguvaweto<br />
vo sila na ovoj zakon po barawe za vra}awe na imot ili za pla-<br />
}awe na nadomestok, }e prodol`at spored odredbite koi va`ele do denot<br />
na vleguvaweto vo sila na ovoj zakon.<br />
4. Soglasno ~len 110 od Ustavot Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot.<br />
Soglasno ~len 28 alineja 2 od Delovnikot na Ustavniot sud, Sudot<br />
}e ja otfrli inicijativata ako za istata rabota ve}e odlu~uval, a<br />
nema osnovi za poinakvo odlu~uvawe.<br />
Odredbite osporeni so predmetnata inicijativa ve}e bile<br />
predmet na ocenuvawe na ustavnosta pred Ustavniot sud, koj so Re-<br />
{enie U. br. 143/2007 od 27 fevruari i 14 maj 2008 godina ja ocenuval<br />
ustavnosta na Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za denacionalizacija<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 44/<br />
2007) vo celina i ne povel postapka za ocenuvawe na negovata ustavnost.<br />
Vo navedenoto Re{enie Sudot izrazil stav deka ne postoi ustavna<br />
pre~ka denacionalizacija kako proces da mo`e da bide ograni~ena<br />
so rokovi, pa od tuka i pravoto na dr`avata kako sopstvenik na imotite<br />
da gi opredeluva i rokovite vo koi porane{nite sopstvenici,<br />
odnosno nivnite naslednici }e gi ostvarat svoite prava od denacionalizacijata.<br />
Vrz osnova na navedenoto re{enie, Ustavniot sud so Re{enie<br />
U. br. 35/2011 od 13 april 2011 godina ja otfrlil inicijativata za poveduvawe<br />
na postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~len 1 stav 2 i<br />
~len 2 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za denacionalizacija<br />
(„Slu`ben vesnik na Republika Makedonija“ br.44/2007).<br />
Trgnuvaj}i od toa {to Ustavniot sud ve}e ja ocenuval ustavnosta<br />
na Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe na Zakonot za denacionalizacija<br />
vo celina ({to zna~i ~lenovite 1, 2, 3 i 4), pri {to ne povel<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta, a navodite vo predmetnata<br />
inicijativa ne sodr`at osnovi za poinakvo odlu~uvawe, Sudot oceni<br />
deka se ispolneti uslovite za otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
1069
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1070
84. U. br. 16/2012 (15. 02. 2012)<br />
Podnositel na baraweto<br />
<strong>Zoran</strong> Nikolov od Gevgelija, na 13 i 27 januari 2012 godina<br />
Predmet na baraweto<br />
Za{tita na slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se<br />
odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
izrazuvawe na mislata, {to gi {titi Ustavniot sud vrz osnova na ~len<br />
110 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija.<br />
Osporen akt<br />
Presuda RO@ br.676/10, donesena od Apelacioniot sud vo Skopje<br />
na 10 noemvri 2010 godina.<br />
NAPOMENA: Vo (1) podnesenoto barawe za za{tita i vo (2)<br />
dopolnitelniot dopis, podnositelot na baraweto ne e precizen vo naveduvaweto<br />
na presudata za koja smeta deka mu ja povreduva slobodata na<br />
uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata. Edna{<br />
naveduva deka povredata nastanuva so Presudata RO@ br.656, donesena<br />
od Apelacioniot sud vo Skopje na 21 noemvri 2010 godina, drugpat deka<br />
e vo pra{awe Presudata RO@ br.676/10, donesena od Apelacioniot sud<br />
vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina. Sepak, od sodr`inata na Baraweto<br />
i od dopisot, kako i od prilo`enite akti, nedvosmisleno mo`e<br />
da se utvrdi deka predmet na osporuvawe e Presudata RO@ br. 676/10,<br />
donesena od Apelacioniot sud vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina.<br />
Pri~ini za osporuva we na presudata<br />
Vo Baraweto se naveduva deka pri~ini poradi koi se bara za{-<br />
tita na navedenite slobodi se: nesoglasnosta na presudata so zakonite,<br />
Ustavot i so praktikata na redovnite sudovi. Vo taa smisla, se naveduva<br />
deka ~l. 105 st. 1 od Zakonot za rabotnite odnosi opredeluval rabotnikot<br />
da ima pravo na zarabotuva~ka-plata soglasno so, pokraj drugoto,<br />
dogovorot za vrabotuvawe, ~l. 5 od Zakonot za isplata na platite<br />
vo Republika Makedonija propi{uval prose~nata mese~na neto plata<br />
po rabotnik da ne mo`e da bide poniska od 65% od prose~nata mese~na<br />
neto plata po rabotnik vo grankata na koja i pripa|a dejnosta na rabo-<br />
1071
todava~ot, ~l. 32 st. 3 od Ustavot garantiral deka sekoj vraboten ima<br />
pravo na soodvetna zarabotuva~ka, a ~l. 51 st. 2 od Ustavot opredeluval<br />
deka sekoj e dol`en da gi po~ituva Ustavot i zakonite. Vo odnos na<br />
praktikata na redovnite sudovi, se naveduva deka postoele presudi od<br />
istiot sud i sudii (Apelacioniot sud vo Skopje vo ist sudski sovet-<br />
Presuda RO@ br. 1493/10 od 4 januari 2011 godina), doneseni po istiot<br />
osnov (nadomestoci od raboten odnos i neisplateni plati) me|u istite<br />
stranki (podnositelot na Baraweto i DTPP "Solun 2001" AD Gevgelija)<br />
i istite polnomo{nici-advokati, a koi presudile poinaku otkolku<br />
{to toa se pravelo so osporenata presuda. Se bara Ustavniot sud da<br />
ja za{titi ustavnosta i zakonitosta povredeni so navedenata presuda.<br />
Vo dopisot dostaven do Sudot zaradi precizirawe i pojasnuvawe<br />
na Baraweto, podnositelot na Baraweto naveduva deka osporenata<br />
presuda, pokraj toa {to bila sprotivna so zakonite, bila sprotivna i<br />
na slobodata na uveruvaweto i sovesta bidej}i za istata materija kako<br />
vo predmetot RO@ br.1493/10 bila donesena poinakva presuda RO@ br.<br />
676/10, a so toa bila povredena slobodata na uveruvaweto, sovesta,<br />
mislata i javnoto iznesuvawe na mislata na podnositelot na baraweto<br />
taka {to edna{ imal pravo na plata za {est meseci i za eden mesec, a<br />
drugpat nemal pravo na plata za deset meseci.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
So Presuda P br. 325/05, donesena od Osnovniot sud vo Gevgelija<br />
na 11 januari 2010 godina, usvoeno e tu`benoto barawe na tu`itelot<br />
<strong>Zoran</strong> Nikolov i tu`eniot DTPP "Solun 2001" AD Gevgelija e zadol`en<br />
da mu plati na tu`itelot nadomest za izvr{ena rabota kako<br />
~len na Upravniot odbor za opredelen period, neisplatena plata isto<br />
taka za opredelen period, seto toa so zakonska zatezna kamata od podnesuvaweto<br />
na tu`bata do kone~nata isplata, kako i da gi nadomesti<br />
tro{ocite vo postapkata.<br />
Po `alba od tu`eniot DTPP "Solun 2001" AD Gevgelija, Apelacioniot<br />
sud vo Skopje donese Presuda RO@ br. 676/10 od 10 noemvri<br />
2010 godina i so nea ja usvoi `albata, a Presudata na Osnovniot sud vo<br />
Gevgelija P br. 325/05 od 11 januari 2010 godina ja preina~i i presudi<br />
tu`benoto barawe na tu`itelot <strong>Zoran</strong> Nikolov, za isplata na nadomest<br />
za izvr{ena rabota kako ~len na Upravniot odbor i na ime neisplateni<br />
plati, da se odbie kako neosnovano i tu`itelot e zadol`en da<br />
gi plati tro{ocite na tu`eniot.<br />
Spored navodite vo Baraweto za za{tita na slobodite i pravata<br />
(str.2), dostaveno do Ustavniot sud, podnositelot na baraweto naveduva<br />
deka protiv Presudata RO@ br.676/10 donesena od Apelacioniot<br />
sud vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina, podnel `alba na 11 januari<br />
2011 godina do Vrhovniot sud na Republika Makedonija poradi<br />
1072
nepravi~no sudewe odnosno poradi povreda na pravoto na sudewe vo razumen<br />
rok.<br />
Vo Re{enieto PSRRG br. 763/2011, doneseno od Vrhovniot sud<br />
na Republika Makedonija na 26 oktomvri 2011 godina po baraweto na<br />
<strong>Zoran</strong> Nikolov za za{tita na pravoto na sudewe vo razumen rok, utvrdeno<br />
e, pokraj drugoto, deka Presudata RO@ br.676/10 donesena od<br />
Apelacioniot sud vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina bila primela<br />
od tu`itelot <strong>Zoran</strong> Nikolov na 15 dekemvri 2010 godina.<br />
Spored toa, osporenata presuda e primena od podnositelot na<br />
baraweto na 15 dekemvri 2010 godina, a Baraweto za za{tita na slobodite<br />
i pravata do Ustavniot sud e podneseno na 13 i 27 januari 2012<br />
godina odnosno pove}e od edna godina od priemot na osporenata presuda.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali ima procesni pretpostavki za postapuvawe na Baraweto<br />
imaj}i go predvid faktot deka pominalo pove}e od edna godina od priemot<br />
na osporeniot pravosilen poedine~en akt?<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 110 al. 3 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se<br />
odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto<br />
iznesuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe i zabranata<br />
na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol, rasa, verska,<br />
nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Spored ~l. 51 od Delovnikot na Ustavniot sud, sekoj gra|anin<br />
{to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo mu e povredeno pravo ili<br />
sloboda utvrdeni vo ~l. 110 al. 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud vo rok od 2 meseci od denot na<br />
dostavuvaweto na kone~en ili pravosilen poedine~en akt, odnosno od<br />
denot na doznavaweto za prezemawe dejstvo so koe e storena povredata,<br />
no ne podocna od 5 godini od denot na negovoto prezemawe.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Ustavniot sud<br />
gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat,<br />
pokraj drugoto, na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i<br />
javnoto izrazuvawe na mislata. Od iznesenata odredba od Delovnikot<br />
na Sudot proizleguva deka sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine-<br />
~en akt mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni vo ~l. 110 al. 3 od<br />
Ustavot na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot<br />
sud, no vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~niot ili<br />
pravosilniot poedine~en akt.<br />
1073
So ogled na toa {to vo konkretniot slu~aj baraweto za za{tita<br />
na slobodite i pravata e podneseno po istekot na periodot od 2 meseci,<br />
proizleguva deka postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe po baraweto,<br />
poradi {to baraweto treba da se otfrli soglasno ~l. 28 al. 3 od<br />
Delovnikot na Sudot.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, se predlaga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica zaradi razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe;<br />
2. Sudot da go otfrli baraweto na <strong>Zoran</strong> Nikolov za za{tita<br />
na slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na<br />
slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na<br />
mislata.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 3 i ~len 71 od<br />
Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana<br />
na 15 fevruari 2012 godina, donese<br />
1074<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA baraweto na <strong>Zoran</strong> Nikolov od Gevgelija, za<br />
za{tita na slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat<br />
na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe<br />
na mislata, povredeni so Presudata RO@ br. 676/10, donesena od<br />
Apelacioniot sud vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina.<br />
2. <strong>Zoran</strong> Nikolov od Gevgelija, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnese barawe za za{tita na slobodite i pravata na<br />
~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto,<br />
sovesta, mislata i javnoto izrazuvawe na mislata, {to gi {titi Ustavniot<br />
sud vrz osnova na ~len 110 alineja 3 od Ustavot na Republika<br />
Makedonija.<br />
Spored navodite vo baraweto, pri~ini poradi koi se bara za{-<br />
tita na navedenite slobodi se: nesoglasnosta na navedenata presuda so<br />
zakonite, Ustavot i so praktikata na redovnite sudovi. Vo taa smisla,<br />
se naveduva deka ~lenot 105 stav 1 od Zakonot za rabotnite odnosi opredeluval<br />
rabotnikot da ima pravo na zarabotuva~ka-plata soglasno so,<br />
pokraj drugoto, dogovorot za vrabotuvawe, ~lenot 5 od Zakonot za isplata<br />
na platite vo Republika Makedonija propi{uval prose~nata mese~na<br />
neto plata po rabotnik da ne mo`e da bide poniska od 65% od<br />
prose~nata mese~na neto plata po rabotnik vo grankata na koja i<br />
pripa|a dejnosta na rabotodava~ot, ~lenot 32 stav 3 od Ustavot garantiral<br />
deka sekoj vraboten ima pravo na soodvetna zarabotuva~ka, a<br />
~lenot 51 stav 2 od Ustavot opredeluval deka sekoj e dol`en da gi po~ituva<br />
Ustavot i zakonite. Vo odnos na praktikata na redovnite sudovi,
se naveduva deka postoele presudi od istiot sud i sudii doneseni po<br />
istiot osnov i me|u istite stranki odnosno me|u istite polnomo{nici-advokati,<br />
a koi presudile poinaku otkolku {to toa se pravelo<br />
so osporenata presuda. Se bara Ustavniot sud da ja za{titi ustavnosta<br />
i zakonitosta povredeni so navedenata presuda.<br />
Vo dopisot dostaven do Sudot zaradi precizirawe i pojasnuvawe<br />
na Baraweto, podnositelot na Baraweto naveduva deka osporenata<br />
presuda, pokraj toa {to bila sprotivna so zakonite, bila sprotivna<br />
i na slobodata na uveruvaweto i sovesta bidej}i za istata materija<br />
kako vo predmetot RO@ br. 1493/10 bila donesena poinakva presuda<br />
RO@ br.676/10, a so toa bila povredena slobodata na uveruvaweto, sovesta,<br />
mislata i javnoto iznesuvawe na mislata na podnositelot na baraweto<br />
taka {to edna{ imal pravo na plata za {est meseci i za eden<br />
mesec, a drugpat nemal pravo na plata za deset meseci.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka so Presuda P br. 325/05,<br />
donesena od Osnovniot sud vo Gevgelija na 11 januari 2010 godina, usvoeno<br />
e tu`benoto barawe na tu`itelot <strong>Zoran</strong> Nikolov i tu`eniot<br />
DTPP "Solun 2001" AD Gevgelija e zadol`en da mu plati na tu`itelot<br />
nadomest za izvr{ena rabota kako ~len na Upravniot odbor za<br />
opredelen period i neisplatena plata isto taka za opredelen period, a<br />
seto toa so zakonska zatezna kamata od podnesuvaweto na tu`bata do<br />
kone~nata isplata, kako i da gi nadomesti tro{ocite vo postapkata.<br />
Po `alba od tu`eniot DTPP „Solun 2001“ AD Gevgelija, Apelacioniot<br />
sud vo Skopje donese Presuda RO@ br. 676/10 od 10 noemvri<br />
2010 godina i so nea ja usvoi `albata, a Presudata na Osnovniot sud vo<br />
Gevgelija P br. 325/05 od 11 januari 2010 godina ja preina~i i presudi<br />
tu`benoto barawe na tu`itelot <strong>Zoran</strong> Nikolov, za isplata na nadomest<br />
za izvr{ena rabota kako ~len na Upravniot odbor i na ime neisplateni<br />
plati, da se odbie kako neosnovano i tu`itelot e zadol`en<br />
da gi plati tro{ocite na tu`eniot.<br />
Spored navodite vo Baraweto za za{tita na slobodite i pravata,<br />
dostaveno do Ustavniot sud, podnositelot na baraweto naveduva<br />
deka protiv Presudata RO@ br.676/10 donesena od Apelacioniot sud<br />
vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina, podnel `alba na 11 januari 2011<br />
godina do Vrhovniot sud na Republika Makedonija poradi nepravi~no<br />
sudewe odnosno poradi povreda na pravoto na sudewe vo razumen rok.<br />
Vo Re{enieto PSRRG br.763/2011, doneseno od Vrhovniot sud na<br />
Republika Makedonija na 26 oktomvri 2011 godina po baraweto na Z-<br />
oran Nikolov za za{tita na pravoto na sudewe vo razumen rok, utvrdeno<br />
e, pokraj drugoto, deka Presudata RO@ br.676/10 donesena od Apelacioniot<br />
sud vo Skopje na 10 noemvri 2010 godina bila primela od tu-<br />
`itelot <strong>Zoran</strong> Nikolov na 15 dekemvri 2010 godina.<br />
Spored toa, osporenata presuda e primena od podnositelot na<br />
baraweto na 15 dekemvri 2010 godina, a Baraweto za za{tita na slobodite<br />
i pravata do Ustavniot sud e podneseno na 13 i 27 januari 2012<br />
1075
godina.<br />
4. Spored ~len 110 alineja 3 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot<br />
{to se odnesuvaat na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata<br />
i javnoto izrazuvawe na mislata, politi~koto zdru`uvawe i dejstvuvawe<br />
i zabranata na diskriminacija na gra|anite po osnov na pol, rasa,<br />
verska, nacionalna, socijalna i politi~ka pripadnost.<br />
Spored ~len 51 od Delovnikot na Ustavniot sud, sekoj gra|anin<br />
{to smeta deka so poedine~en akt ili dejstvo mu e povredeno pravo ili<br />
sloboda utvrdeni vo ~len 110 alineja 3 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
mo`e da bara za{tita od Ustavniot sud vo rok od 2 meseci od<br />
denot na dostavuvaweto na kone~en ili pravosilen poedine~en akt,<br />
odnosno od denot na doznavaweto za prezemawe dejstvo so koe e storena<br />
povredata, no ne podocna od 5 godini od denot na negovoto prezemawe.<br />
Od iznesenata ustavna odredba proizleguva deka Ustavniot sud<br />
gi {titi slobodite i pravata na ~ovekot i gra|aninot {to se odnesuvaat,<br />
pokraj drugoto, na slobodata na uveruvaweto, sovesta, mislata i<br />
javnoto izrazuvawe na mislata. Od iznesenata odredba od Delovnikot<br />
na Sudot proizleguva deka sekoj gra|anin {to smeta deka so poedine-<br />
~en akt mu e povredeno pravo ili sloboda utvrdeni vo ~len 110 alineja<br />
3 od Ustavot na Republika Makedonija, mo`e da bara za{tita od Ustavniot<br />
sud, no vo rok od 2 meseci od denot na dostavuvaweto na kone~niot<br />
ili pravosilniot poedine~en akt.<br />
So ogled na toa {to vo konkretniot slu~aj baraweto za za{tita<br />
na slobodite i pravata e podneseno po istekot na periodot od 2 meseci,<br />
Sudot utvrdi deka postojat procesni pre~ki za odlu~uvawe po baraweto,<br />
poradi {to odlu~i kako vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6.Ova re{enie Sudot go donese vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska, Liljana<br />
Ingilizova-Ristova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir<br />
Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1076
85. U. br. 180/2011 (22. 02. 2011)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki plan za Urbana<br />
zaednica 2 del od urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015, br.<br />
07-1764/12 od 26. 05. 2011 godina, donesena od Sovetot na Op{tina<br />
Ohrid ("Slu`ben glasnik na Op{tina Ohrid," br. 5 od 30. 05. 2011 godina).<br />
Navodi vo inicijativite<br />
Spored podnositelot na inicijativata, so osporenata odluka i<br />
doneseniot DUP, predvidena bila markica za gradba na kolektivna<br />
stanbena zgrada na dvornoto mesto na postojna izgradena zgrada, na rastojanie<br />
koe bilo pomalo od rastojanieto predvideno so Pravilnikot<br />
za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe, so {to celosno<br />
se zatvaral slobodniot prostor i pome|u dve ve}e izgradeni zgradi se<br />
predviduvala treta zgrada koja dvete zgradi gi zatvara, a i samata novo<br />
predvidena zgrada u{te od start bila so blokirani perspektivi i vizuri.<br />
Postojniot objekt imal erkeri so dimenzii od 1,50 metri {to<br />
u{te pove}e go stesnuvalo dozvolenoto rastojanie. So toa se naru{uval<br />
kvalitetot na `iveeweto, pogledot i privatnosta, kako na stanarite<br />
na postoe~kata zgrada, taka i na stanarite na idnata zgrada dokolku<br />
se izgradi. Koga podnositelite na inicijativata gi kupuvale stanovite<br />
postoe~kata zgrada imala dvorno mesto na koe bilo predvideno<br />
da se gradi detsko igrali{te, a so noviot DUP i so novata marki~ka<br />
celosno se namaluvala vrednosta na postoe~kite stanovi. Noviot DUP<br />
trebalo da bide pohuman i da obezbedi pokvalitetna urbanizacija otkolku<br />
stariot, da ja zgolemi vrednosta na nedvi`nostite, a na postoe~kite<br />
objekti da ne im ja namali vrednosta.<br />
Postapkata za donesuvawe na osporenata odluka isto taka ne<br />
bila po~ituvana. Zakonot za urbanisti~ko planirawe go afirmiral<br />
na~eloto na javnost. Toa na~elo ne zna~elo samo pravo da se izlo`i<br />
planot na javen uvid, tuku izgotvuva~ot bil dol`en da odgovori na site<br />
pismeni prigovori dokolku ne gi prifati. Vo konkretniot slu~aj, stanarite<br />
podnele najmalku 4 prigovori vo tekot na postapkata, no nitu<br />
eden od niv ne dobil odgovor.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, pri donesuvaweto na<br />
osporenata odluka, organite koi ja zapo~nale i vodele postapkata ne<br />
1077
gi po~ituvale ~l. 8 st. 1 al. 3, 6 i 10 od Ustavot, ~l. 4 st. 2 od Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe i ~l. 3, ~l. 9 i ~l. 40 st. 3 od Pravilnikot<br />
za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenata odluka i da<br />
donese re{enie za zapirawe na izvr{uvaweto na poedine~ni akti ili<br />
dejstvija {to se prezemeni vrz osnova na Odlukata, do donesuvawe na<br />
kone~na odluka od Sudot so koja osporenata odluka }e bide poni{tena<br />
ili ukinata.<br />
Sodr`ina na osporenata odluka<br />
Odlukata za donesuvawe Detalen urbanisti~ki plan za Urbana<br />
zaednica 2, del od Urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015 e<br />
donesena vrz osnova na ~lenovite 11, 22 i 25 od Zakonot za prostorno i<br />
urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 18/2011) i ~l. 18 od Statutot na<br />
Op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na Op{tina Ohrid," br. 8/2007), na<br />
sednicata na Sovetot na Op{tina Ohrid, odr`ana na 26. 05. 2011 god.<br />
Spored ~l. 1 od Odlukata, so ovaa odluka se donesuva Detalen<br />
urbanisti~ki plan za Urbana zaednica 2, del od Urban blok 2.1 opfat 2<br />
Op{tina Ohrid 2010-2015.<br />
Spored ~lenot 2 od Odlukata, so ovoj urbanisti~ki plan se<br />
opfa}a prostor so povr{ina od 3,45 ha. Prostorot na planskiot opfat<br />
po Detalniot urbanisti~ki plan za Urbana zaednica 2, del od Urban<br />
blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015 e opfat na granicite:<br />
ul.Kej Mar{al Tito, ul. Partizanska i ul. Prvi maj.<br />
Soglasno ~len 3 od Odlukata, Detalniot urbanisti~ki plan e<br />
izraboten od "POLOGPROEKT-PRO" DOO Gostivar so tehni~ki br.<br />
48/09 i sodr`i: planiran razvoj - tekstualen del i grafi~ki prilog;<br />
dokumentaciona osnova so tekstualen del i grafi~ki prilozi.<br />
Spored ~l. 4 od ovaa odluka Detalniot urbanisti~ki plan se zaveruva<br />
so potpis i pe~at na pretsedatelot na Sovetot na Op{tina<br />
Ohrid.<br />
Soglasno ~l. 5 od Odlukata, Detalniot urbanisti~ki plan se<br />
~uva, sledi i realizira vo Sektorot za urbanizam i za{tita na `ivotnata<br />
sredina.<br />
^lenot 6 od Odlukata predviduva deka ovaa odluka vleguva vo<br />
sila so denot na donesuvaweto, a }e se objavi vo "Slu`ben glasnik na<br />
Op{tina Ohrid."<br />
Odlukata e zaverena vo arhivata na Op{tina Ohrid pod br. 07-<br />
1764/12 od 26. 05. 2011 godina i e objavena vo "Slu`ben glasnik na<br />
Op{tina Ohrid" br. 5 od 30 maj 2011 godina.<br />
1078
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
201/2011 ne povede postapka za ocenuvawe na zakonitosta na Odlukata<br />
za donesuvawe na DUP za del od blok 8.1 opfat 2 op{tina Ohrid 2010-<br />
2015 godina, broj 07-1764/14 od 26 maj 2011 godina, donesena od Sovetot<br />
na op{tina Ohrid, objavena vo "Slu`ben glasnik na op{tina Ohrid"<br />
br.5/2011.<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: "Trgnuvaj}i od navedenite<br />
zakonski odredbi vo kontekst na dostavenata dokumentacija i utvrdenata<br />
fakti~ka sostojba, se utvrdi deka vo tekot na donesuvaweto na osporeniot<br />
detalen urbanisti~ki plan bile ispo~ituvani site fazi na<br />
postapkata predvideni vo va`e~kiot Zakon za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe. Od ovie pri~ini Sudot oceni deka ne mo`e da se<br />
postavi pra{aweto za soglasnosta na osporenata odluka so odredbite<br />
na Ustavot na Republika Makedonija i Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe.<br />
Vo vrska so konkretnite navodi vo inicijativata deka Odlukata<br />
bila sprotivna na ~l. 24 st. 10 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe, odnosno deka pri donesuvawe na planot ne bila vo<br />
celost zapazena postapkata za informirawe na gra|anite, od dostavenata<br />
dokumentacija i utvrdenata fakti~ka sostojba, se konstatira<br />
deka Soop{tenieto za odr`uvawe na javna prezentacija i javna anketa<br />
za osporeniot detalen urbanisti~ki plan bilo objaveno vo dnevniot<br />
vesnik "Nova Makedonija" od 20 noemvri 2009 godina, koj vesnik izleguva<br />
na teritorijata na celata Republika, kako i od objavata vo Radio<br />
Ohrid, taka {to gra|anite imale mo`nost da se informiraat za toa<br />
kade i koga mo`at da izvr{at uvid i da dobijat informacii za planot,<br />
kako i da dostavat predlozi i zabele{ki na istiot. Ottuka neosnovani<br />
se navodite na podnositelot na inicijativata deka licata koi `iveat<br />
na teritorijata na op{tina Ohrid ne bile zapoznaeni deka se vr{i<br />
izmena na detalniot urbanisti~ki plan, so {to spored Sudot ne se storeni<br />
povredi na Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
Ponatamu, spored Sudot, irelevantni se navodite vo inicijativata<br />
za namaluvawe na kvalitetot i vrednosta na stanovite, namaluvaweto<br />
na parking prostorot, kako i drugite pri~ini navedeni vo<br />
inicijativata, odnosno namenata na objektite predvideni vo osporeniot<br />
plan, od pri~ina {to ovie zabele{ki se odnesuvaat na sodr`inata<br />
na detalniot urbanisti~ki plan, koe {to pra{awe e od tehni~ki<br />
karakter i ne se odnesuva na pravnite aspekti na postapkata za donesuvawe<br />
na planot. Ocenkata na stru~no-tehni~kite pra{awa i aspekti<br />
na planot izleguva od granicite na nadle`nosta na Ustavniot sud koj<br />
ja ceni samo postapkata za donesuvawe na urbanisti~kiot plan, a ne negovata<br />
sodr`ina.<br />
1079
Od iznesenata pravna i fakti~ka sostojba proizleguva deka<br />
osporenata Odluka e donesena vo celost vo postapka kako {to e predvideno<br />
so odredbite od Zakonot za prostornoto i urbanisti~koto planirawe,<br />
odnosno deka istata ne mo`e da se dovede pod somnenie po<br />
odnos na nejzinata soglasnost Ustavot i so ~lenot 24 stav 10 od Zakonot<br />
za prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
Sporno pravno pra{awe<br />
- Dali osporenata odluka e donesena vo postapka propi{ana so<br />
Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
Fakti~ka sostojba<br />
Sovetot na Op{tina Ohrid ima doneseno Programa za izrabotka<br />
na urbanisti~ki planovi za Op{tina Ohrid vo 2010 godina, br. 07-<br />
3458/6-1 od 29.12.2009 godina, kade vo delot II. Planovi koi se vo faza<br />
na izrabotka, a }e se finansiraat od fizi~ki i pravni lica, vo to~kata<br />
2. stoi: DUP za UZ 2 del od urban blok 2.1 opfat 2 - katoli~ka<br />
crkva, granici: Kej Mar{al Tito, Jane Sandanski, Partizanska i ul.<br />
Prvi maj, povr{ina 3,45 ha.<br />
Planska programa za Detalniot urbanisti~ki plan UZ 2 del od<br />
urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid, izrabotena od strana na<br />
DPUP „POLOGPROEKT-PRO“ Gostivar, e zavedena vo Op{tina<br />
Ohrid - Urbanizam i za{tita na `ivotna srednina, pod br. 09-3487/3 od<br />
27. 10. 2009 godina.<br />
Nacrt-planot izraboten vo dekemvri 2009 godina od strana na<br />
"POLOGPROEKT-PRO", nosi teh. br. 48/09.<br />
Na Nacrt-planot e izrabotena Stru~na revizija od Trgovskoto<br />
dru{tvo za prostorni i urbanisti~ki planovi, proektirawe, in`enering<br />
i dr. "Urbanplan" -Tetovo od juli 2009 godina, za {to e so~inet<br />
izve{taj, br. 03-03/10 od 11.03.2010 godinavo koja ima zabele{ki i sugestii<br />
koi treba da se vgradat vo planot.<br />
Izgotvuva~ot na planot vo odgovorot na revizijata od mart 2010<br />
godina gi prifatil zabele{kite.<br />
So Odluka br. 07-999/26 od 29.04.2010 godina, Sovetot na op{tina<br />
Ohrid go utvrdil nacrt-planot i opredelil gradona~alnikot da<br />
organizira javna prezentacija i javna anketa po nacrt-planot, koja }e<br />
trae najmalku 10 rabotni dena.<br />
Za organizirawe na javnata anketa i javnata prezentacija na<br />
Nacrt-planot, gradona~alnikot na Op{tina Ohrid donel Re{enie br.<br />
09-188/6 od 03 .05. 2010 godina, so koe opredelil javnata anketa da trae<br />
od 04. 05. 2010 do 18. 05. 2010 godina, a javnata prezentacija da se odr`i<br />
vo golemata sala na Op{tina Ohrid na den 10. 05. 2010 godina, so po~e-<br />
1080
tok vo 11,00 ~asot, za {to e izgotveno i dostaveno soodvetno soop-<br />
{tenie.<br />
Za odr`anata javna prezentacija na Nacrt-planot izgotven e<br />
zapisnik, br. 09-188/8 od 10. 05. 2010 godina.<br />
Od izve{tajot za sprovedenata javna anketa i javna prezentacija<br />
br. 09-188/9 od 11. 06. 2010 godina se konstatira deka bile dostaveni 40<br />
anketni listovi so zabele{ki na planot, koi se razgledani od Komisija<br />
za ocenuvawe i izrabotka na izve{taj po sprovedenata javna anketa<br />
i javna prezentacija po Nacrt-planot, formirana so re{enie na<br />
gradona~alnikot na Op{tina Ohrid, pri {to zabele{kite vo 24 anketni<br />
listovi se prifateni, zabele{kite vo 4 anketni listovi se delumno<br />
prifateni, so daden odgovor za toa, a zabele{kite vo 12 anketni<br />
listovi ne se prifateni, so daden odgovor za neprifa}aweto.<br />
Spored Izvestuvawe na Op{tina Ohrid - Sektor za urbanizam,<br />
za{tita na `ivotnata sredina i komunalen razvoj, br. 09-21/6 od 28. 02.<br />
2011 godina, vo Predlog- planot e postapeno spored obrazlo`enieto vo<br />
izve{tajot za sprovedenata javna anketa i javna prezentacija, odnosno<br />
prifatenite i delumno prifatenite zabele{ki se vgradeni vo planot.<br />
Vo tekot na postapkata, Op{tina Ohrid pobara i dobila mislewa<br />
po Nacrt planot od slednite organi:<br />
- Ministerstvoto za `ivotna sredina i prostorno planirawe,<br />
br. 08-6127/2 od 18. 08. 2010 godina i Ministerstvoto za `ivotna sredina<br />
i prostorno planirawe - Uprava za `ivotna sredina br. 11-8126/2<br />
od 27. 10. 2010 godina,<br />
- Ministerstvoto za odbrana, br. 17/6-50/46 od 11.08.2010 godina,<br />
- Direkcijata za za{tita i spasuvawe, Podra~no oddelenie<br />
Ohrid, br. 10-339/2 od 26.11.2010 godina,<br />
- EVN Makedonija KEC Ohrid, br. 24-1848/2 od 29. 12. 2010 godina,<br />
- JZU Institut za javno zdravje na Republika Makedonija, br.<br />
09-3523 od 23. 08. 2010 godina,<br />
- Ministerstvoto za kultura – Upravaa kulturnoto nasledstvo,<br />
br. 08-2160/4 od 13. 12. 2010 godina,<br />
- Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
br. 12-8095/2 od 18. 08. 2010 godina.<br />
Baraweto za davawe soglasnost na Predlog-planot e upateno do<br />
Ministerstvoto za transport i vrski na 08. 03. 2011 godina pod br.09-<br />
301/8.<br />
Ministerstvoto za transport i vrski so akt br.16-3737/2 od 04.<br />
05. 2011 godina, dalo soglasnost na Predlog Detalniot urbanisti~ki<br />
plan.<br />
Na 26 maj 2011 godina Sovetot na Op{tina Ohrid, ja donel osporenata<br />
Odluka za donesuvawe na DUP za Urbana zaednica 2 del od<br />
urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015, br. 07-1764/12 od 26.<br />
1081
05. 2011 godina, koja e objavena vo "Slu`ben glasnik na op{tina<br />
Ohrid" br. 5/2011.<br />
Vo dostavenata dokumentacija do Ustavniot sud za donesuvawe<br />
na osporenata odluka, prilo`eno e pismeno izvestuvawe od Op{tina<br />
Ohrid - Sektor za urbanizam, za{tita na `ivotnata sredina i komunalen<br />
razvoj - Oddelenie za urbanizam i za{tita na `ivotnata sredina,<br />
br. 09-1153/3 od 01. 03. 2011 godina, so koe se izvestuvaat stanarite<br />
na zgrada na ul. Partizanska P+7 kata i drugi, ulica "Partizanska" bb<br />
Ohrid, deka nivniot podnesen anketen list br. 09-1153/3 od 12. 05. 2010<br />
godina ne e prifaten, so odgovor - GP 2, 1, 3 e isplanirana soglasno<br />
postojnite zakonski propisi. Dostavena e i kopija od plikot so koj<br />
kako prepora~ana pratka, e dostaveno navedenoto izvestuvawe, na adresa<br />
- stanari na zgrada na ul. Partizanska P+7 i drugi, ul Partizanska<br />
bb Ohrid, so naznaka od po{tata Ohrid deka na 02. 04. 2011 godina pismoto<br />
e vrateno poradi nepoznata adresa.<br />
Isto taka, dostaven e akt na Op{tina Ohrid - Sektor za urbanizam<br />
i za{tita na `ivotnata sredina, br. 09-863/1, 10/863/1 od 20. 04.<br />
2011 godina, nasloven kako Odgovor na barawe br. 09-863 od 13. 04. 2011<br />
i br. 10-863 od 18. 04. 2011 godina, podnesen do Zaednicata na stanari na<br />
stanbena zgrada ul. "Partizanska" bb Ohrid, vo koj, pome|u drugoto, se<br />
izvestuvaat stanarite deka izgotvenoto izvestuvawe od komisijata za<br />
neprifa}awe na zabele{kite i predlozite vo nivniot anketen list<br />
br. 09-1153/3 od 07. 05. 2010 godina, na 01. 03. 2011 godina bilo isprateno<br />
na nivnata adresa (ul. "Partizanska" bb) i vrateno nazad kako<br />
nepoznata adresa.<br />
Istiot akt na Op{tina Ohrid (br. 09-863/1, 10/863/1 od 20. 04.<br />
2011 godina) dostaven e i na adresa: Angelina Kiprijanovska, ul. "D.<br />
Obradovi}" br. 15/18 Skopje (adresata e napi{ana na raka). Ne e dostaven<br />
dokaz dali pismenoto e primeno.<br />
Pravno mislewe<br />
Spored ~l. 8 st. 1 al. 10 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{titata i unapreduvaweto<br />
na `ivotnata sredina i na prirodata se temelni vrednosti na<br />
ustavniot poredok na Republikata.<br />
Soglasno ~l. 43 st. 1 od Ustavot, sekoj ~ovek ima pravo na zdrava<br />
`ivotna sredina. Soglasno st. 2 na ovoj ~len, sekoj e dol`en da ja unapreduva<br />
i {titi `ivotnata sredina i prirodata. Spored st. 3 na istiot<br />
~len, Republikata obezbeduva uslovi za ostvaruvawe na pravoto na<br />
gra|anite na zdrava `ivotna sredina.<br />
Spored ~l. 51 st. 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
1082
Sistemot na prostornoto i urbanisti~koto planirawe, vidovite<br />
i sodr`inata na planovite, izrabotuvaweto i postapkata za donesuvaweto<br />
na planovite, kako i drugite pra{awa od oblasta na prostornoto<br />
i urbanisti~koto planirawe se uredeni so Zakonot za prostorno<br />
i urbanisti~ko planirawe ("SV RM," br. 51/2005, 137/2007,<br />
151/2007, 91/2009, 124/2010, 18/2011 i 53/2011).<br />
Vo ~l. 3 od navedeniot zakon e utvrdeno deka izrabotuvaweto,<br />
donesuvaweto i sproveduvaweto na Prostorniot plan na Republika<br />
Makedonija i na urbanisti~kite planovi se raboti od javen interes.<br />
Vidovite i sodr`inata na planovite, kako i postapkata za nivno<br />
izrabotuvawe i donesuvawe se uredeni vo poseben del od Zakonot<br />
ozna~en i nasloven so "II. Planirawe na prostorot", koj gi opfa}a ~l.<br />
od 7 do 48.<br />
Soglasno ~l. 7 od Zakonot, vo zavisnost od prostorot koj e predmet<br />
na planiraweto, se donesuvaat slednive planovi:<br />
1) Prostoren plan na Republika Makedonija i<br />
2) urbanisti~ki planovi:<br />
- generalen urbanisti~ki plan,<br />
- detalen urbanisti~ki plan,<br />
- urbanisti~ki plan za selo i<br />
- urbanisti~ki plan von naseleno mesto.<br />
Soglasno ~l. 11 st. 1 i 2 od Zakonot, detalen urbanisti~ki plan,<br />
se donesuva za planski opfat za koj e donesen generalen urbanisti~ki<br />
plan. Detalniot urbanisti~ki plan sodr`i tekstualen del i grafi~ki<br />
prikaz na planskite re{enija na opfatot, kako i numeri~ki del so bilansni<br />
pokazateli za planskiot opfat i za infra-strukturata.<br />
Spored ~l. 15-a st. 1 od Zakonot, urbanisti~kite planovi od ~l.<br />
7 t. 2 na ovoj zakon, dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija i<br />
lokalnata urbanisti~ka planska dokumentacija se izrabotuvaat vrz<br />
osnova na planska programa so koja se utvrduva granicata i sodr`inata<br />
na planskiot opfat. Planskata programa se sostoi od tekstualen i<br />
grafi~ki del.<br />
Spored ~l. 17 st. 1 od Zakonot, za izrabotuvawe na planovite od<br />
~l. 7 t. 2 na ovoj zakon, op{tinite i gradot Skopje donesuvaat godi{na<br />
Programa. Spored st. 2 od istiot ~len od Zakonot, programata od st. 1<br />
na ovoj ~len op{tinite i gradot Skopje ja dostavuvaat do organot na<br />
dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite od oblasta na ureduvaweto<br />
na prostorot i zadol`itelno ja objavuvaat vo javnite glasila.<br />
Spored odredbata od ~l. 21 st. 1 od Zakonot, na nacrtot na planovite<br />
od ~l. 7 na ovoj zakon se vr{i stru~na revizija so koja se utvrduva<br />
deka planovite se izraboteni vo soglasnost so odredbite na ovoj<br />
zakon i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon. Soglasno st. 5 na<br />
istiot ~len, zabele{kite od stru~nata revizija se vgraduvaat vo nacrtot<br />
na planot, a izrabotuva~ot na planot zadol`itelno dava izve{taj<br />
za postapuvaweto po zabele{kite na stru~nata revizija, do organot na-<br />
1083
dle`en za donesuvawe na planot. Stru~nata revizija i izve{tajot za<br />
postapuvaweto po zabele{kite od stru~nata revizija se sostaven del<br />
na planot.<br />
Soglasno ~l. 22 st. 1 od Zakonot, planovite od ~l. 7 na ovoj zakon<br />
se izrabotuvaat vo dve fazi, odnosno kako nacrt na plan i predlog<br />
na plan.<br />
Vo ~l. 24 od Zakonot, se utvrduva deka po nacrtot na detalniot<br />
urbanisti~ki plan, urbanisti~kiot plan za selo i urbanisti~kiot<br />
plan von naseleno mesto, op{tinata sproveduva javna prezentacija i<br />
javna anketa (st. 1). Organiziraweto na javnata prezentacija i javnata<br />
anketa na planovite od stav 1 na ovoj ~len go vr{i gradona~alnikot na<br />
op{tinata, po utvrduvawe na nacrtot na planot od strana na sovetot za<br />
koj prethodno e dobieno mislewe od organot na dr`avnata uprava nadle`en<br />
za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot (st. 2). Za<br />
sprovedenata javna prezentacija i javna anketa se izrabotuva izve{taj<br />
(st. 3). Javnata prezentacija i javnata anketa od stavot 1 na ovoj ~len se<br />
sproveduva so izlagawe na planot na javno mesto koe se nao|a vo krugot<br />
na mesnata samouprava. Javnata anketa trae najmalku deset rabotni<br />
dena, vo koj rok zainteresiranite gra|ani i pravni lica od konkretnoto<br />
podra~je opfateno so planot mo`at da dostavat zabele{ki, predlozi<br />
i mislewa na anketni listovi (st. 4). Javnata prezentacija e stru-<br />
~no prezentirawe na planot i se organizira vo prostorii i vreme {to<br />
}e go opredeli gradona~alnikot na op{tinata (st. 5). Spored st. 6 na<br />
ovoj ~len, izve{taj od javnata anketa so obrazlo`enie za prifatenite<br />
i neprifatenite zabele{ki za planovite od st. 1 na ovoj ~len, izrabotuva<br />
stru~na komisija formirana od gradona~alnikot na op{tinata,<br />
koja e sostavena od tri ~lena, i toa: nositelot na izrabotka na planot,<br />
odgovorno lice od op{tinskata administracija nadle`no za urbanisti~ko<br />
planirawe i istaknat nau~en i stru~en rabotnik od oblasta na<br />
urbanisti~koto planirawe. Spored st. 7 na ovoj ~len od Zakonot, izve{tajot<br />
e sostaven del na odlukata za donesuvawe na predlogot na<br />
planot, a soglasno st. 8 na istiot ~len, vrz osnova na izve{tajot, komisijata<br />
e dol`na pismeno da go izvesti sekoe lice koe podnelo anketen<br />
list so obrazlo`enie za prifa}awe ili neprifa}awe na negovite zabele{ki<br />
ili predlozi (st. 9).<br />
Vo ~l. 24 st. 10 od Zakonot utvrdeno e deka vremeto i mestoto<br />
kade }e bide izlo`en planot i sproveduvaweto na javnata prezentacija<br />
i javnata anketa, zadol`itelno se objavuva so sop{tenie vo javnite<br />
glasila. Soop{tenieto zadol`itelno gi sodr`i podatocite, mestopolo`ba<br />
i povr{ina na opfatot na planot.<br />
Spored ~l. 25 st. 1 od Zakonot, na planovite od ~l. 7 t. 2 na ovoj<br />
zakon, izraboteni vo forma na nacrt na plan se dava mislewe od organot<br />
na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvaweto<br />
na prostorot, zaradi sogleduvawe na stepenot na usoglasenosta<br />
na planovite so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni vrz<br />
1084
osnova na ovoj zakon. Vo st. 2 na ovoj ~len od Zakonot utvrdeno e deka<br />
na planovite izraboteni vo forma na predlog na plan se dava soglasnost<br />
od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto na prostorot, so koja se potvrduva deka planovite se<br />
izraboteni soglasno so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon.<br />
Spored ~l. 29 st. 1 od Zakonot, po barawe na izrabotuva~ot na<br />
planovite od ~l. 7 t. 2 na ovoj zakon, dr`avnata i lokalnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija i proektot za infrastruktura, organite<br />
na dr`avnata uprava i drugite subjekti koi gi vr{at rabotite od oblasta<br />
na obrazovanieto, zemjodelstvoto, vodostopanstvoto, za{titata i<br />
spasuvaweto, protivpo`arnata za{tita, zdravstvenata za{tita, transportot<br />
i vrskite i dr`avnite pati{ta se dol`ni da mu gi dostavat<br />
site podatoci i informacii so koi raspolagaat, potrebni za izrabotka<br />
na navedenite planovi, dr`avnata i lokalnata urbanisti~ka<br />
planska dokumentacija i proektot za infrastruktura, vo rok od osum<br />
rabotni dena od denot na priemot na baraweto. Poradi slo`enosta na<br />
rabotite, organot na dr`avnata uprava i drugite institucii koi gi<br />
vr{at rabotite od oblasta na kulturata, podatocite i informaciite<br />
se dol`ni da gi dostavat vo rok od 15 rabotni dena od denot na priemot<br />
na baraweto.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite zakonski odredbi vo kontekst na dostavenata<br />
dokumentacija i utvrdenata fakti~ka sostojba, smetame deka<br />
vo tekot na donesuvaweto na osporeniot detalen urbanisti~ki plan<br />
bile ispo~ituvani site fazi na postapkata predvideni vo va`e~kiot<br />
Zakon za prostorno i urbanisti~ko planirawe, odnosno zapazena bila<br />
postapkata za donesuvawe na nacrt-planot, izvr{ena stru~na revizija<br />
na istiot, sprovedena javna anketa i javna prezentacija, so anketni listovi<br />
i odgovor - izvestuvawe na site pristignati anketni listovi,<br />
dobieni bile site potrebni mislewa na predlog-planot i bila dobiena<br />
soglasnost od Ministerstvoto za transport i vrski za donesuvawe<br />
na planot. Od ovie pri~ini smetame deka ne mo`e da se postavi pra-<br />
{aweto za soglasnosta na osporenata odluka so odredbite na Ustavot<br />
na Republika Makedonija i Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
Vo vrska so navodite vo inicijativata deka pri donesuvawe na<br />
osporenata odluka bilo povredeno na~eloto na javnost, zatoa {to stanarite<br />
podnele najmalku 4 prigovora vo tekot na postapkata, no nitu<br />
eden od niv ne dobil odgovor, smetame deka treba da se ima predvid<br />
slednoto:<br />
Spored odredbite na Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe (~l. 24), po nacrt-planot na detalniot urbanisti~ki plan,<br />
op{tinata sproveduva javna prezentacija i javna anketa, za {to se<br />
izgotvuva pismen izve{taj so obrazlo`enie za prifatenite i neprifatenite<br />
zabele{ki, pri {to stru~nata komisijata koja go izrabotila<br />
1085
izve{tajot e dol`na pismeno da go izvesti sekoe lice koe podnelo<br />
anketen list so obrazlo`enie za prifa}awe ili neprifa}awe na negovite<br />
zabele{ki ili predlozi.<br />
Vo konkretniot slu~aj, vidno od Izve{tajot od sprovedenata<br />
javna anketa i javna prezentacija po Nacrt-plan - Detalen urbanisti~ki<br />
plan za Urbana zaednica 2, del od Urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina<br />
Ohrid 2010-2015, so tehni~ki broj 48/09 od dekemvri 2009 godina, zaveden<br />
vo Op{tina Ohrid- Sektor za urbanizam, za{tita na `ivotnata<br />
sredina i komunalen razvoj pod broj 09-188/9 od 11. 06. 2010 godina, stanarite<br />
na zgradata na ul. "Partizanska" P+7 i zgrada P+3+P, podnele<br />
anketni listovi br. 09-1153/4 i br. 09-1153/3, od 07. 05. 2010 godina. Od<br />
dostavenite anketni listovi, proizleguva deka dvata anketni lista se<br />
so identi~na sodr`ina i od isti podnositeli.<br />
Za neprifa}aweto na zabele{kite izneseni vo anketniot list<br />
br. 09-1153/3 od 07. 05. 2010 godina, Komisijata gi izvestila stanarite<br />
na zgradata na ul. "Partizanska" P+7 kata i drugi, so akt br. 09-1153/3<br />
od 01. 03. 2011 godina. Ova izvestuvawe, iako bilo isprateno na adresa<br />
navedena vo anketniot list, bilo vrateno od po{tata so naznaka deka<br />
adresata e nepoznata.<br />
Op{tina Ohrid - Sektor za urbanizam i za{tita na `ivotnata<br />
sredina, so svoj akt br. 09-863/1, 10-863/1 od 20. 04. 2011 godina, dostavil<br />
odgovor do Zaednicata na stanarite na stanbena zgrada ul. "Partizanska"<br />
bb Ohrid, na nivnite barawa br. 09-863 od 13. 04. 2011 godina i br.<br />
10-863 od 18. 04. 2011 godina, vo vrska so sporniot DUP za koj bila vo<br />
tek postapkata za negovo donesuvawe. Vo istiot akt, pokraj odgovorot<br />
na barawata, se izvestuvaat stanarite deka izgotvenoto izvestuvawe od<br />
komisijata za neprifa}awe na zabele{kite i predlozite vo nivniot<br />
anketen list br. 09-1153/3 od 07. 05. 2010 godina, na 01. 03. 2011 godina<br />
bilo isprateno na nivnata adresa (ul. "Partizanska" bb) i vrateno<br />
nazad kako nepoznata adresa. Primerok od istiot akt bil dostaven i na<br />
adresa na Angelina Kiprijanovska, ul. "D. Obradovi}" br. 15/18 Skopje.<br />
Od utvrdenata fakti~ka sostojba proizleguva deka Op{tina<br />
Ohrid ja ispo~ituvala zakonskata obvrska za pismeno izvestuvawe na<br />
stanarite na ul. "Partizanska" P+7 i drugi, za neprifa}aweto na zabele{kite<br />
vo anketniot list br. 09-1153/3 od 12. 05. 2010 godina, so<br />
obrazlo`enie za neprifa}aweto, a faktot {to pismenoto se vratilo<br />
nazad zaradi nepoznata adresa, ne e od vlijanie za zakonitosta na postapkata,<br />
zatoa {to izvestuvaweto bilo dostaveno na adresa navedena<br />
vo anketniot list. So ogled na identi~nata sodr`ina i istiot identitet<br />
na podnositelite na anketnite listovi br. 09-1153/3 od 12. 05. 2010<br />
i br. 09-1153/4 od 12. 05. 2010, smetame deka izvestuvaweto za neprifa-<br />
}aweto na zabele{kite za edniot anketen list, vo su{tina se odnesuva<br />
i na neprifa}aweto na zabele{kite na vtoriot anketen list, poradi<br />
{to smetame deka so dostavuvaweto na samo edno izvestuvawe za nepri-<br />
1086
fa}awe na iznesenite zabele{ki, ne e povreden ~l. 24 od Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
Isto taka, vidno e deka Op{tinata odgovorila i na dve barawa<br />
na stanarite vo vrska so osporeniot DUP, iako istite bile dostaveni<br />
nadvor od postapkata za javna anketa i javna prezentacija, od kade proizleguva<br />
deka se neosnovani navodite vo inicijativata deka Op{tinata<br />
ne odgovorila pismeno na barawata na stanarite i deka so toa<br />
bilo povredeno na~eloto na javnost vo postapkata na prostornoto i<br />
urbanisti~koto planirawe.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenata odluka i noviot<br />
DUP se namaluval kvalitetot i vrednosta na postojnite stanovite, se<br />
naru{uval kvalitetot na `iveeweto, pogledot i privatnosta, kako na<br />
stanarite na postoe~kata zgrada, taka i na stanarite na idnata zgrada<br />
dokolku se izgradi, smetame deka se irelevantni, od pri~ina {to ovie<br />
zabele{ki se odnesuvaat na sodr`inata i stru~no-tehni~ki pra{awa<br />
povrzani so detalniot urbanisti~ki plan, {to e vo nadle`nost na donositelot<br />
na planot i nadle`nite organi koi davaat soglasnost na<br />
istiot, a Ustavniot sud ima nadle`nost da ja ceni samo postapkata za<br />
donesuvawe na urbanisti~kiot plan, a ne i negovata sodr`ina.<br />
Istoto se odnesuva i na navodite vo inicijativata spored koi<br />
osporenata odluka ne bila vo soglasnost so ~l. 3, ~l. 9 i ~l. 40 st. 3 od<br />
Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe.<br />
Imeno, Ustavniot sud, soglasno nadle`nostite utvrdeni vo ~l. 110 od<br />
Ustavot, odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta<br />
na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i so<br />
zakonite. Vo konkretniot slu~aj, osporenata odluka e propis so ista<br />
pravna sila kako i Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko<br />
planirawe (podzakonski akt), poradi {to Sudot ne e nadle`en<br />
da ja ocenuva nivnata me|usebna soglasnost.<br />
Vrz osnova na iznesenoto, smetame deka ne postojat uslovi za<br />
donesuvawe re{enie za zapirawe na izvr{uvaweto na poedine~nite<br />
akti i dejstvija prezemeni vrz osnova na osporenata odluka, {to se<br />
predlaga vo inicijativata.<br />
Vrz osnova na navedenoto, se predlaga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot zaradi razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ne povede postapka za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta<br />
na Odlukata za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki plan za<br />
Urbana zaednica 2 del od urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-<br />
2015, br. 07-1764/12 od 26. 05. 2011 godina, donesena od Sovetot na<br />
Op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na Op{tina Ohrid" br. 5 od 30. 05.<br />
2011 godina).<br />
3. Sudot da ja otfrli inicijativata za ocenuvawe na soglasnost<br />
na Odlukata ozna~ena vo t. 2 na ovoj predog so ~l. 3, ~l. 9 i ~l. 40 st. 3<br />
od Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe.<br />
1087
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija i ~len 71 od Delovnikot na<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik na Republika<br />
Makedonija" br. 70/1992), na sednicata odr`ana na 22 fevruari<br />
2012 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. NE SE POVEDUVA postapka za ocenuvawe na ustavnosta i<br />
zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki plan<br />
za Urbana zaednica 2 del od urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid<br />
2010-2015, br. 07-1764/12 od 26. 05. 2011 godina, donesena od Sovetot na<br />
Op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na Op{tina Ohrid," br. 5 od 30. 05.<br />
2011 godina).<br />
2. SE OTFRLA inicijativata za ocenuvawe na soglasnosta na<br />
Odlukata ozna~ena vo to~ka 1 na ova re{enie so ~len 3, ~len 9 i ~len<br />
40 stav 3 od Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko<br />
planirawe.<br />
3. Zdru`enie na gra|ani "Kula Kej Ohrid" od Ohrid, preku polnomo{nik<br />
advokat Dragan Goxo od Ohrid od Advokatsko dru{tvo<br />
Goxo, Ki~eec i Novakovski, Ohrid, na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Odlukata ozna~ena vo to~ka 1 na ova<br />
re{enie.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, so osporenata odluka i<br />
doneseniot Detalen urbanisti~ki plan (DUP), predvidena bila markica<br />
za gradba na kolektivna stanbena zgrada na dvornoto mesto na postojna<br />
izgradena zgrada, na rastojanie koe bilo pomalo od rastojanieto<br />
predvideno so Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko<br />
planirawe, so {to celosno se zatvaral slobodniot prostor i pome|u<br />
dve ve}e izgradeni zgradi se predviduvala treta zgrada koja dvete zgradi<br />
gi zatvara, a i samata novo predvidena zgrada u{te od start bila so<br />
blokirani perspektivi i vizuri. Postojniot objekt imal erkeri so<br />
dimenzii od 1,50 metri {to u{te pove}e go stesnuvalo dozvolenoto rastojanie.<br />
So toa se naru{uval kvalitetot na `iveeweto, pogledot i<br />
privatnosta, kako na stanarite na postoe~kata zgrada, taka i na stanarite<br />
na idnata zgrada dokolku se izgradi. Koga podnositelite na inicijativata<br />
gi kupuvale stanovite postoe~kata zgrada imala dvorno mesto<br />
na koe bilo predvideno da se gradi detsko igrali{te, a so noviot<br />
DUP i so novata marki~ka celosno se namaluvala vrednosta na postoe~kite<br />
stanovi. Noviot DUP trebalo da bide pohuman i da obezbedi<br />
pokvalitetna urbanizacija otkolku stariot, da ja zgolemi vrednosta na<br />
nedvi`nostite, a na postoe~kite objekti da ne im ja namali vrednosta.<br />
1088
Postapkata za donesuvawe na osporenata odluka isto taka ne<br />
bila po~ituvana. Zakonot za urbanisti~ko planirawe go afirmiral<br />
na~eloto na javnost. Toa na~elo ne zna~elo samo pravo da se izlo`i<br />
planot na javen uvid, tuku izgotvuva~ot bil dol`en da odgovori na site<br />
pismeni prigovori dokolku ne gi prifati. Vo konkretniot slu~aj, stanarite<br />
podnele najmalku 4 prigovori vo tekot na postapkata, no nitu<br />
eden od niv ne dobil odgovor.<br />
Spored podnositelot na inicijativata, pri donesuvaweto na<br />
osporenata odluka, organite koi ja zapo~nale i vodele postapkata ne<br />
gi po~ituvale ~len 8 stav 1 alineite 3, 6 i 10 od Ustavot, ~len 4 stav 2<br />
od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe i ~len 3, ~len 9 i<br />
~len 40 stav 3 od Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti~ko<br />
planirawe.<br />
Poradi navedenoto, se predlaga Ustavniot sud da povede postapka<br />
za ocenuvawe na ustavnosta i zakonitosta na osporenata odluka i<br />
da donese re{enie za zapirawe na izvr{uvaweto na poedine~ni akti<br />
ili dejstvija {to se prezemeni vrz osnova na Odlukata, do donesuvawe<br />
na kone~na odluka od Sudot so koja osporenata odluka }e bide poni-<br />
{tena ili ukinata.<br />
4. Sudot na sednicata utvrdi deka Odlukata za donesuvawe Detalen<br />
urbanisti~ki plan za Urbana zaednica 2, del od Urban blok 2.1<br />
opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015, e donesena vrz osnova na ~lenovite<br />
11, 22 i 25 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe<br />
("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija," br. 18/2011) i ~len 18 od<br />
Statutot na Op{tina Ohrid ("Slu`ben glasnik na Op{tina Ohrid"<br />
br. 8/2007), na sednicata na Sovetot na Op{tina Ohrid, odr`ana na<br />
26.05.2011 godina.<br />
Spored ~len 1 od Odlukata, so ovaa odluka se donesuva Detalen<br />
urbanisti~ki plan za Urbana zaednica 2, del od Urban blok 2.1 opfat 2<br />
Op{tina Ohrid 2010-2015.<br />
Spored ~lenot 2 od Odlukata, so ovoj urbanisti~ki plan se<br />
opfa}a prostor so povr{ina od 3,45 ha. Prostorot na planskiot opfat<br />
po Detalniot urbanisti~ki plan za Urbana zaednica 2, del od Urban<br />
blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015 e opfat na granicite: ul.<br />
Kej Mar{al Tito, ul. Partizanska i ul. Prvi maj.<br />
Soglasno ~len 3 od Odlukata, Detalniot urbanisti~ki plan e<br />
izraboten od "POLOGPROEKT-PRO" DOO Gostivar so tehni~ki<br />
broj 48/09 i sodr`i: planiran razvoj - tekstualen del i grafi~ki prilog;<br />
dokumentaciona osnova so tekstualen del i grafi~ki prilozi.<br />
Spored ~lenot 4 od ovaa odluka Detalniot urbanisti~ki plan<br />
se zaveruva so potpis i pe~at na pretsedatelot na Sovetot na Op{tina<br />
Ohrid.<br />
Soglasno ~len 5 od Odlukata, Detalniot urbanisti~ki plan se<br />
~uva, sledi i realizira vo Sektorot za urbanizam i za{tita na `ivotnata<br />
sredina.<br />
1089
^lenot 6 od Odlukata predviduva deka ovaa odluka vleguva vo<br />
sila so denot na donesuvaweto, a }e se objavi vo "Slu`ben glasnik na<br />
Op{tina Ohrid."<br />
Odlukata e zaverena vo arhivata na Op{tina Ohrid pod broj 07-<br />
1764/12 od 26. 05. 2011 godina i e objavena vo "Slu`ben glasnik na<br />
Op{tina Ohrid" br. 5 od 30 maj 2011 godina.<br />
5. Spored ~len 8 stav 1 alineja 10 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
ureduvaweto i humanizacijata na prostorot i za{titata i unapreduvaweto<br />
na `ivotnata sredina i na prirodata se temelni vrednosti<br />
na ustavniot poredok na Republikata.<br />
Soglasno ~len 43 stav 1 od Ustavot, sekoj ~ovek ima pravo na<br />
zdrava `ivotna sredina. Soglasno stav 2 na ovoj ~len, sekoj e dol`en da<br />
ja unapreduva i {titi `ivotnata sredina i prirodata. Spored stav 3 na<br />
istiot ~len, Republikata obezbeduva uslovi za ostvaruvawe na pravoto<br />
na gra|anite na zdrava `ivotna sredina.<br />
Spored ~len 51 stav 1 od Ustavot, vo Republika Makedonija zakonite<br />
mora da bidat vo soglasnost so Ustavot, a site drugi propisi so<br />
Ustavot i so zakon.<br />
Sistemot na prostornoto i urbanisti~koto planirawe, vidovite<br />
i sodr`inata na planovite, izrabotuvaweto i postapkata za donesuvaweto<br />
na planovite, kako i drugite pra{awa od oblasta na prostornoto<br />
i urbanisti~koto planirawe se uredeni so Zakonot za prostorno<br />
i urbanisti~ko planirawe ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija"<br />
51/2005, 137/2007, 151/2007, 91/2009, 124/2010, 18/2011 i 53/2011).<br />
Vo ~lenot 3 od navedeniot zakon e utvrdeno deka izrabotuvaweto,<br />
donesuvaweto i sproveduvaweto na Prostorniot plan na Republika<br />
Makedonija i na urbanisti~kite planovi se raboti od javen interes.<br />
Vidovite i sodr`inata na planovite, kako i postapkata za nivno<br />
izrabotuvawe i donesuvawe se uredeni vo poseben del od Zakonot<br />
ozna~en i nasloven so "II. Planirawe na prostorot", koj gi opfa}a<br />
~lenovite od 7 do 48.<br />
Soglasno ~len 7 od Zakonot, vo zavisnost od prostorot koj e<br />
predmet na planiraweto, se donesuvaat slednive planovi:<br />
1) Prostoren plan na Republika Makedonija i<br />
2) urbanisti~ki planovi:<br />
- generalen urbanisti~ki plan,<br />
- detalen urbanisti~ki plan,<br />
- urbanisti~ki plan za selo i<br />
- urbanisti~ki plan von naseleno mesto.<br />
Soglasno ~len 11 stavovite 1 i 2 od Zakonot, detalen urbanisti~ki<br />
plan, se donesuva za planski opfat za koj e donesen generalen<br />
urbanisti~ki plan. Detalniot urbanisti~ki plan sodr`i tekstualen<br />
del i grafi~ki prikaz na planskite re{enija na opfatot, kako i num-<br />
1090
eri~ki del so bilansni pokazateli za planskiot opfat i za infrastrukturata.<br />
Spored ~len 15-a stav 1 od Zakonot, urbanisti~kite planovi od<br />
~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon, dr`avnata urbanisti~ka planska dokumentacija<br />
i lokalnata urbanisti~ka planska dokumentacija se izrabotuvaat<br />
vrz osnova na planska programa so koja se utvrduva granicata i<br />
sodr`inata na planskiot opfat. Planskata programa se sostoi od tekstualen<br />
i grafi~ki del.<br />
Spored ~len 17 stav 1 od Zakonot, za izrabotuvawe na planovite<br />
od ~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon, op{tinite i gradot Skopje donesuvaat<br />
godi{na Programa. Spored stavot 2 od istiot ~len od Zakonot,<br />
programata od stavot 1 na ovoj ~len op{tinite i gradot Skopje ja dostavuvaat<br />
do organot na dr`avnata uprava nadle`en za vr{ewe na rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot i zadol`itelno ja objavuvaat<br />
vo javnite glasila.<br />
Spored odredbata od ~lenot 21 stav 1 od Zakonot, na nacrtot na<br />
planovite od ~lenot 7 na ovoj zakon se vr{i stru~na revizija so koja se<br />
utvrduva deka planovite se izraboteni vo soglasnost so odredbite na<br />
ovoj zakon i propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon. Soglasno<br />
stav 5 na istiot ~len, zabele{kite od stru~nata revizija se vgraduvaat<br />
vo nacrtot na planot, a izrabotuva~ot na planot zadol`itelno dava<br />
izve{taj za postapuvaweto po zabele{kite na stru~nata revizija, do<br />
organot nadle`en za donesuvawe na planot. Stru~nata revizija i izve{tajot<br />
za postapuvaweto po zabele{kite od stru~nata revizija se sostaven<br />
del na planot.<br />
Soglasno ~len 22 stav 1 od Zakonot, planovite od ~lenot 7 na<br />
ovoj zakon se izrabotuvaat vo dve fazi, odnosno kako nacrt na plan i<br />
predlog na plan.<br />
Vo ~len 24 od Zakonot, se utvrduva deka po nacrtot na detalniot<br />
urbanisti~ki plan, urbanisti~kiot plan za selo i urbanisti~kiot<br />
plan von naseleno mesto, op{tinata sproveduva javna prezentacija<br />
i javna anketa (stav 1). Organiziraweto na javnata prezentacija i<br />
javnata anketa na planovite od stav 1 na ovoj ~len go vr{i gradona~alnikot<br />
na op{tinata, po utvrduvawe na nacrtot na planot od strana<br />
na sovetot za koj prethodno e dobieno mislewe od organot na dr`avnata<br />
uprava nadle`en za rabotite od oblasta na ureduvawe na prostorot<br />
(stav 2). Za sprovedenata javna prezentacija i javna anketa se izrabotuva<br />
izve{taj (stav 3). Javnata prezentacija i javnata anketa od stavot<br />
1 na ovoj ~len se sproveduva so izlagawe na planot na javno mesto<br />
koe se nao|a vo krugot na mesnata samouprava. Javnata anketa trae najmalku<br />
deset rabotni dena, vo koj rok zainteresiranite gra|ani i pravni<br />
lica od konkretnoto podra~je opfateno so planot mo`at da dostavat<br />
zabele{ki, predlozi i mislewa na anketni listovi (stav 4). Javnata<br />
prezentacija e stru~no prezentirawe na planot i se organizira<br />
vo prostorii i vreme {to }e go opredeli gradona~alnikot na op{ti-<br />
1091
nata (stav 5). Spored stav 6 na ovoj ~len, izve{taj od javnata anketa so<br />
obrazlo`enie za prifatenite i neprifatenite zabele{ki za planovite<br />
od stavot 1 na ovoj ~len, izrabotuva stru~na komisija formirana<br />
od gradona~alnikot na op{tinata, koja e sostavena od tri ~lena, i toa:<br />
nositelot na izrabotka na planot, odgovorno lice od op{tinskata<br />
administracija nadle`no za urbanisti~ko planirawe i istaknat nau-<br />
~en i stru~en rabotnik od oblasta na urbanisti~koto planirawe. Spored<br />
stav 7 na ovoj ~len od Zakonot, izve{tajot e sostaven del na odlukata<br />
za donesuvawe na predlogot na planot, a soglasno stavot 8 na istiot<br />
~len, vrz osnova na izve{tajot, komisijata e dol`na pismeno da go<br />
izvesti sekoe lice koe podnelo anketen list so obrazlo`enie za prifa}awe<br />
ili neprifa}awe na negovite zabele{ki ili predlozi (stav 9).<br />
Vo ~lenot 24 stav 10 od Zakonot utvrdeno e deka vremeto i mestoto<br />
kade }e bide izlo`en planot i sproveduvaweto na javnata prezentacija<br />
i javnata anketa, zadol`itelno se objavuva so sop{tenie vo javnite<br />
glasila. Soop{tenieto zadol`itelno gi sodr`i podatocite, mestopolo`ba<br />
i povr{ina na opfatot na planot.<br />
Spored ~len 25 stav 1 od Zakonot, na planovite od ~lenot 7 to-<br />
~ka 2 na ovoj zakon, izraboteni vo forma na nacrt na plan se dava mislewe<br />
od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite od oblasta<br />
na ureduvaweto na prostorot, zaradi sogleduvawe na stepenot na<br />
usoglasenosta na planovite so odredbite na ovoj zakon i propisite doneseni<br />
vrz osnova na ovoj zakon. Vo stavot 2 na ovoj ~len od Zakonot<br />
utvrdeno e deka na planovite izraboteni vo forma na predlog na plan<br />
se dava soglasnost od organot na dr`avnata uprava nadle`en za rabotite<br />
od oblasta na ureduvaweto na prostorot, so koja se potvrduva<br />
deka planovite se izraboteni soglasno so odredbite na ovoj zakon i<br />
propisite doneseni vrz osnova na ovoj zakon.<br />
Spored ~lenot 29 stav 1 od Zakonot, po barawe na izrabotuva-<br />
~ot na planovite od ~lenot 7 to~ka 2 na ovoj zakon, dr`avnata i lokalnata<br />
urbanisti~ka planska dokumentacija i proektot za infrastruktura,<br />
organite na dr`avnata uprava i drugite subjekti koi gi<br />
vr{at rabotite od oblasta na obrazovanieto, zemjodelstvoto, vodostopanstvoto,<br />
za{titata i spasuvaweto, protivpo`arnata za{tita,<br />
zdravstvenata za{tita, transportot i vrskite i dr`avnite pati{ta se<br />
dol`ni da mu gi dostavat site podatoci i informacii so koi raspolagaat,<br />
potrebni za izrabotka na navedenite planovi, dr`avnata i<br />
lokalnata urbanisti~ka planska dokumentacija i proektot za infrastruktura,<br />
vo rok od osum rabotni dena od denot na priemot na baraweto.<br />
Poradi slo`enosta na rabotite, organot na dr`avnata uprava i<br />
drugite institucii koi gi vr{at rabotite od oblasta na kulturata,<br />
podatocite i informaciite se dol`ni da gi dostavat vo rok od 15 rabotni<br />
dena od denot na priemot na baraweto.<br />
Od dostavenata dokumentacija za donesuvawe na osporenata<br />
odluka, Sudot utvrdi deka Sovetot na Op{tina Ohrid ima doneseno<br />
1092
Programa za izrabotka na urbanisti~ki planovi za Op{tina Ohrid vo<br />
2010 godina, br. 07-3458/6-1 od 29.12.2009 godina, kade vo delot II. Planovi<br />
koi se vo faza na izrabotka, a }e se finansiraat od fizi~ki i<br />
pravni lica, vo to~kata 2. stoi: DUP za UZ 2 del od urban blok 2.1<br />
opfat 2 - katoli~ka crkva, granici: Kej Mar{al Tito, Jane Sandanski,<br />
Partizanska i ul. Prvi maj, povr{ina 3,45 ha.<br />
Planskata programa za Detalniot urbanisti~ki plan UZ 2 del<br />
od urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid, izrabotena od strana na<br />
DPUP "POLOGPROEKT- PRO Gostivar, e zavedena vo Op{tina<br />
Ohrid - Urbanizam i za{tita na `ivotna srednina, pod br. 09-3487/3 od<br />
27. 10. 2009 godina.<br />
Nacrt-planot izraboten vo dekemvri 2009 godina od strana na<br />
"POLOGPROEKT-PRO", nosi teh. br. 48/09.<br />
Na Nacrt-planot e izrabotena Stru~na revizija od Trgovskoto<br />
dru{tvo za prostorni i urbanisti~ki planovi, proektirawe, in`enering<br />
i dr. "Urbanplan" -Tetovo od juli 2009 godina, za {to e so~inet<br />
izve{taj, br. 03-03/10 od 11.03.2010 godinavo koja ima zabele{ki i sugestii<br />
koi treba da se vgradat vo planot.<br />
Izgotvuva~ot na planot vo odgovorot na revizijata od mart 2010<br />
godina gi prifatil zabele{kite.<br />
So Odluka br.07-999/26 od 29.04.2010 godina, Sovetot na op{tina<br />
Ohrid go utvrdil nacrt-planot i opredelil gradona~alnikot da<br />
organizira javna prezentacija i javna anketa po nacrt-planot, koja }e<br />
trae najmalku 10 rabotni dena.<br />
Za organizirawe na javnata anketa i javnata prezentacija na<br />
Nacrt-planot, gradona~alnikot na Op{tina Ohrid donel Re{enie<br />
broj 09-188/6 od 03.05.2010 godina, so koe opredelil javnata anketa da<br />
trae od 04.05 2010 do 18.05.2010 godina, a javnata prezentacija da se<br />
odr`i vo golemata sala na Op{tina Ohrid na den 10. 05. 2010 godina,<br />
so po~etok vo 11,00 ~asot, za {to e izgotveno i dostaveno soodvetno soop{tenie.<br />
Za odr`anata javna prezentacija na Nacrt-planot izgotven e<br />
zapisnik, br. 09-188/8 od 10. 05. 2010 godina.<br />
Od izve{tajot za sprovedenata javna anketa i javna prezentacija<br />
br. 09-188/9 od 11. 06. 2010 godina se konstatira deka bile dostaveni 40<br />
anketni listovi so zabele{ki na planot, koi se razgledani od Komisija<br />
za ocenuvawe i izrabotka na izve{taj po sprovedenata javna anketa<br />
i javna prezentacija po Nacrt-planot, formirana so re{enie na gradona~alnikot<br />
na Op{tina Ohrid, pri {to zabele{kite vo 24 anketni<br />
listovi se prifateni, zabele{kite vo 4 anketni listovi se delumno<br />
prifateni, so daden odgovor za toa, a zabele{kite vo 12 anketni listovi<br />
ne se prifateni, so daden odgovor za neprifa}aweto.<br />
Spored Izvestuvawe na Op{tina Ohrid - Sektor za urbanizam,<br />
za{tita na `ivotnata sredina i komunalen razvoj, br. 09-21/6 od 28. 02.<br />
2011 godina, vo Predlog- planot e postapeno spored obrazlo`enieto vo<br />
1093
izve{tajot za sprovedenata javna anketa i javna prezentacija, odnosno<br />
prifatenite i delumno prifatenite zabele{ki se vgradeni vo planot.<br />
Vo tekot na postapkata, Op{tina Ohrid pobara i dobila mislewa<br />
po Nacrt planot od slednite organi:<br />
- Ministerstvoto za `ivotna sredina i prostorno planirawe,<br />
br. 08-6127/2 od 18.08.2010 godina i Ministerstvoto za `ivotna sredina<br />
i prostorno planirawe - Uprava za `ivotna sredina br. 11-8126/2 od 27.<br />
10. 2010 godina,<br />
- Ministerstvoto za odbrana, br. 17/6-50/46 od 11. 08. 2010<br />
godina,<br />
- Direkcijata za za{tita i spasuvawe, Podra~no oddelenie<br />
Ohrid, br. 10-339/2 od 26. 11. 2010 godina,<br />
- EVN Makedonija KEC Ohrid, br. 24-1848/2 od 29. 12. 2010<br />
godina,<br />
- JZU Institut za javno zdravje na Republika Makedonija, br.<br />
09-3523 od 23. 08. 2010 godina,<br />
- Ministerstvoto za kultura – Upravaa kulturnoto nasledstvo,<br />
br. 08-2160/4 od 13. 12. 2010 godina,<br />
- Ministerstvoto za zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo,<br />
br.12-8095/2 od 18. 08. 2010 godina.<br />
Baraweto za davawe soglasnost na Predlog-planot e upateno do<br />
Ministerstvoto za transport i vrski na 08. 03. 2011 godina pod br.09-<br />
301/8.<br />
Ministerstvoto za transport i vrski so akt br.16-3737/2 od 04.<br />
05. 2011 godina, dalo soglasnost na Predlog Detalniot urbanisti~ki<br />
plan.<br />
Na 26 maj 2011 godina Sovetot na Op{tina Ohrid, ja donel osporenata<br />
Odluka za donesuvawe na DUP za Urbana zaednica 2 del od<br />
urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina Ohrid 2010-2015, br. 07-1764/12 od 26.<br />
05. 2011 godina, koja e objavena vo "Slu`ben glasnik na op{tina<br />
Ohrid" br. 5/2011.<br />
Trgnuvaj}i od navedenite ustavni i zakonski odredbi vo kontekst<br />
na dostavenata dokumentacija i utvrdenata fakti~ka sostojba,<br />
Sudot oceni deka vo postapkata za donesuvawe na osporeniot detalen<br />
urbanisti~ki plan bile ispo~ituvani site fazi na postapkata predvideni<br />
vo va`e~kiot Zakon za prostorno i urbanisti~ko planirawe,<br />
odnosno zapazena bila postapkata za donesuvawe na nacrt-planot, izvr{ena<br />
stru~na revizija na istiot, sprovedena javna anketa i javna prezentacija,<br />
so anketni listovi i odgovor - izvestuvawe na pristignatite<br />
anketni listovi, dobieni bile site potrebni mislewa na predlogplanot<br />
i bila dobiena soglasnost od Ministerstvoto za transport i<br />
vrski za donesuvawe na planot.<br />
Vo vrska so navodite vo inicijativata deka pri donesuvawe na<br />
osporenata odluka bilo povredeno na~eloto na javnost, zatoa {to<br />
1094
stanarite podnele najmalku 4 prigovora vo tekot na postapkata, no<br />
nitu eden od niv ne dobil odgovor, Sudot go ima{e predvid slednoto:<br />
Spored odredbite na Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe<br />
(~len 24), po nacrt-planot na detalniot urbanisti~ki plan,<br />
op{tinata sproveduva javna prezentacija i javna anketa, za {to se izgotvuva<br />
pismen izve{taj so obrazlo`enie za prifatenite i neprifatenite<br />
zabele{ki, pri {to stru~nata komisijata koja go izrabotila<br />
izve{tajot e dol`na pismeno da go izvesti sekoe lice koe podnelo<br />
anketen list so obrazlo`enie za prifa}awe ili neprifa}awe na negovite<br />
zabele{ki ili predlozi.<br />
Vo konkretniot slu~aj, vidno od Izve{tajot od sprovedenata<br />
javna anketa i javna prezentacija po Nacrt-plan - Detalen urbanisti~ki<br />
plan za Urbana zaednica 2, del od Urban blok 2.1 opfat 2 Op{tina<br />
Ohrid 2010-2015, so tehni~ki broj 48/09 od dekemvri 2009 godina, zaveden<br />
vo Op{tina Ohrid- Sektor za urbanizam, za{tita na `ivotnata<br />
sredina i komunalen razvoj pod broj 09-188/9 od 11. 06. 2010 godina,<br />
stanarite na zgradata na ul. "Partizanska" P+7 i zgrada P+3+P,<br />
podnele anketni listovi br. 09-1153/4 i br. 09-1153/3, od 07. 05. 2010<br />
godina. Vidno od dostavenite anketni listovi, proizleguva deka dvata<br />
anketni lista se so identi~na sodr`ina i od isti podnositeli.<br />
Za neprifa}aweto na zabele{kite izneseni vo anketniot list<br />
br. 09-1153/3 od 07. 05. 2010 godina, Komisijata gi izvestila stanarite<br />
na zgradata na ul. „Partizanska“ P+7 kata i drugi, so akt br. 09-1153/3<br />
od 01. 03. 2011 godina, so obrazlo`enie - GP 2,1,3 e isplanirana soglasno<br />
postojnite zakonski propisi. Ova izvestuvawe, iako bilo isprateno<br />
na adresa navedena vo anketniot list - stanari na zgrada na ul.<br />
Partizanska P+7 i drugi, ul Partizanska bb Ohrid, bilo vrateno od<br />
po{tata so naznaka deka adresata e nepoznata.<br />
Op{tina Ohrid - Sektor za urbanizam i za{tita na `ivotnata<br />
sredina, so svoj akt br. 09-863/1, 10-863/1 od 20. 04. 2011 godina, dostavil<br />
odgovor do Zaednicata na stanarite na stanbena zgrada ul.<br />
"Partizanska" bb Ohrid, na nivnite barawa br. 09-863 od 13. 04. 2011<br />
godina i br. 10-863 od 18. 04. 2011 godina, vo vrska so sporniot DUP za<br />
koj bila vo tek postapkata za negovo donesuvawe. Vo istiot akt, pokraj<br />
odgovorot na barawata, se izvestuvaat stanarite deka izgotvenoto<br />
izvestuvawe od komisijata za neprifa}awe na zabele{kite i predlozite<br />
vo nivniot anketen list br. 09-1153/3 od 07. 05. 2010 godina, na<br />
01. 03. 2011 godina bilo isprateno na nivnata adresa (ul. "Partizanska,"<br />
bb) i vrateno nazad kako nepoznata adresa. Primerok od istiot<br />
akt bil dostaven i na adresa na Angelina Kiprijanovska, ul.<br />
"D.Obradovi}" br. 15/18 Skopje.<br />
Od utvrdenata fakti~ka sostojba proizleguva deka Op{tina<br />
Ohrid ja ispo~ituvala zakonskata obvrska za pismeno izvestuvawe na<br />
stanarite na ul. "Partizanska" P+7 i drugi, za neprifa}aweto na zabele{kite<br />
vo anketniot list br. 09-1153/3 od 12. 05. 2010 godina, so<br />
1095
obrazlo`enie za neprifa}aweto, a faktot {to pismenoto se vratilo<br />
nazad zaradi nepoznata adresa, ne e od vlijanie za zakonitosta na postapkata,<br />
zatoa {to izvestuvaweto bilo dostaveno na adresa navedena<br />
vo anketniot list. So ogled na identi~nata sodr`ina i istiot identitet<br />
na podnositelite na anketnite listovi br. 09-1153/3 od 12. 05.<br />
2010 i br. 09-1153/4 od 12.05.2010, spored Sudot, izvestuvaweto za neprifa}aweto<br />
na zabele{kite za edniot anketen list, vo su{tina se<br />
odnesuva i na neprifa}aweto na zabele{kite na vtoriot anketen list,<br />
poradi {to so dostavuvaweto na samo edno izvestuvawe za neprifa}awe<br />
na iznesenite zabele{ki, ne e povreden ~lenot 24 od Zakonot za<br />
prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
Isto taka, vidno e deka Op{tinata odgovorila i na dve barawa<br />
na stanarite vo vrska so osporeniot DUP, iako istite bile dostaveni<br />
nadvor od postapkata za javna anketa i javna prezentacija, od kade proizleguva<br />
deka se neosnovani navodite vo inicijativata deka Op{tinata<br />
ne odgovorila pismeno na barawata na stanarite i deka so toa bilo<br />
povredeno na~eloto na javnost vo postapkata na prostornoto i urbanisti~koto<br />
planirawe.<br />
Navodite vo inicijativata deka so osporenata odluka i noviot<br />
DUP se namaluval kvalitetot i vrednosta na postojnite stanovite, se<br />
naru{uval kvalitetot na `iveeweto, pogledot i privatnosta, kako na<br />
stanarite na postoe~kata zgrada, taka i na stanarite na idnata zgrada<br />
dokolku se izgradi, za Sudot se irelevantni, od pri~ina {to ovie zabele{ki<br />
se odnesuvaat na sodr`inata i stru~no-tehni~ki pra{awa povrzani<br />
so detalniot urbanisti~ki plan, {to e vo nadle`nost na donositelot<br />
na planot i nadle`nite organi koi davaat soglasnost na istiot,<br />
a Ustavniot sud ima nadle`nost da ja ceni samo postapkata za donesuvawe<br />
na urbanisti~kiot plan, a ne i negovata sodr`ina.<br />
Trgnuvaj}i od navedenoto, pred Sudot ne se postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta na osporenata odluka so odredbite na Ustavot na Republika<br />
Makedonija i Zakonot za prostorno i urbanisti~ko planirawe.<br />
6. Vo odnos na navodite vo inicijativata spored koi osporenata<br />
odluka ne bila vo soglasnost so ~len 3, ~len 9 i ~len 40 stav 3 od Pravilnikot<br />
za standardi i normativi za urbanisti~ko planirawe, Sudot<br />
go ima{e predvid slednoto:<br />
Soglasno ~len 110 alineja 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle`en<br />
da odlu~uva za baraweto.<br />
Trgnuvaj}i od nadle`nostite utvrdeni vo ~len 110 od Ustavot,<br />
Sudot odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta<br />
na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i so zak-<br />
1096
onite. Vo konkretniot slu~aj, osporenata odluka e propis so ista pravna<br />
sila kako i Pravilnikot za standardi i normativi za urbanisti-<br />
~ko planirawe (podzakonski akt), poradi {to Sudot ne e nadle`en da<br />
ja ocenuva nivnata me|usebna soglasnost i nastanati se delovni~kite<br />
pretpostavki za otfrlawe na inicijativata vo ovoj del.<br />
7. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kite 1 i 2<br />
od ova re{enie.<br />
8. Ova re{enie Sudot go donese so mnozinstvo glasovi, vo sostav<br />
od pretsedatelot na Sudot, Branko Naumoski i sudiite: d-r Nata{a<br />
Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir<br />
Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1097
1098
86. U. br. 212/2011 (29. 02. 2012)<br />
Informacija po predmetot U. br. 212/2011<br />
Na 14. 11. 2011 godina, Bla`e Stojanovski od Prilep na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija mu podnese inicijativa za poveduvawe<br />
postapka za ocenuvawe na ustavnosta na ~l. 22 st. 1 t. 6 i 7, ~l. 77 i<br />
~l. 155 st. 2 od Zakonot za energetika ( "SV RM," br 16/2011) i za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na ~l. 28-a, 29-a, 36, 130, 131, 132,<br />
133, 134, 135, 136, 137, 138 i 139 od Mre`nite pravila za distribucija<br />
na elektri~na energija doneseni od EVN Makedonija AD za distribucija<br />
na elektri~na energija Skopje po prethodno odobrenie na Regulatornata<br />
komisija za energetika ("SV RM," br. 83/2008 i 95/2011).<br />
Na 13. 01. 2012 godina, podnositelot na baraweto so pismen podnesok<br />
ja povle~e inicijativata za ocenuvawe ustavnosta i ustavnosta i<br />
zakonitosta na navedenite akti.<br />
So ogled na iznesenoto, predlagame predmetot soglasno Delovnikot<br />
da bide zavr{en po administrativen pat, a donositelot na Mre-<br />
`nite pravila i Vladata na Republika Makedonija da bidat izvesteni<br />
deka inicijativata e povle~ena.<br />
*<br />
Z A P I S N I K<br />
od sednicata na Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
odr`ana na 22 fevruari 2012 godina<br />
Na sednicata, so koja rakovode{e pretsedatelot na Sudot Branko<br />
Naumoski prisustvuvaa i sudiite d-r Nata{a Gaber -Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova - Ristova, Igor Spirovski, d-r<br />
Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
Na sednicata se odlu~uva{e po predmetot U. br. 212/2011 na<br />
sudijata izvestitel d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong> i dr`avniot sovetnik Zdravka<br />
Bojaxievska.<br />
Po izvestuvaweto i vodenata rasprava, Sudot donese<br />
Z a k l u ~ o k<br />
Soglasno Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
predmetot da bide zavr{en administrativno, a donositelot na<br />
osporenite mre`ni pravila i Vladata na Republika Makedonija da<br />
bidat izvesteni deka inicijativata e povle~ena.<br />
1099
1100
87. U. br. 141/2011 (11. 04. 2012)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za donesuvawe Detalen urbanisti~ki plan za naselba<br />
"Taftalixe 2" ju`en del, Op{tina Karpo{-Skopje, br. 07-2472/3 od 9.<br />
11. 2004 godina, donesena od Sovetot na Op{tina Karpo{-Skopje, objavena<br />
vo "Slu`ben glasnik na Grad Skopje" br. 12 od 14. 12. 2004 godina.<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored navodite od inicijativata osporenata Odluka ne bila<br />
zakonita, zatoa {to pri nejzinoto donesuvawe Sovetot na Op{tina<br />
Karpo{-Skopje, ne postapil soglasno Zakonot za urbanisti~koto planirawe,<br />
bidej}i vo parcelata Kp. br. 3555/1 za KO Karpo{, koja se grani~ela<br />
so imotot na podnositelkata na inicijativata, bile predvideni<br />
dve grade`ni markici. Imeno na navedenata katastarska parcela,<br />
postoel objekt sopstvenost na liceto Lidija Tasevska, za {to podnositelkata<br />
prilaga imoten list, a vo isto vreme na istata taa parcela<br />
bil evidentiran kako sopstvenik na objekt vo prizemje liceto Slobodan<br />
Mad`ovski, za {to podnositelkata prilaga evidenten list. Vsu-<br />
{nost kaj liceto Mad`ovski se rabotelo za grade`en prostor izgraden<br />
bez grade`na dozvola, pa zatoa toj bil sru{en vo 2010 godina, kako<br />
bespravno izgraden objekt. So inicijativata, podnositelkata prigovara<br />
i na procentot na grade`na iskoristenost za parcelata evidentirana<br />
na liceto Mad`ovski, koj spored navodite od inicijativata, otstapuval<br />
od iskoristenosta vo procenti na ostanatite parceli. Od ovie<br />
pri~ini, so inicijativata se predlaga ukinuvawe na Odlukata za donesuvawe<br />
na predmetniot urbanisti~ki plan.<br />
Pravno mislewe<br />
Soglasno ~l. 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
me|u drugoto odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i<br />
za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot<br />
i so zakonite.<br />
Spored ~l. 28 al. 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne e<br />
nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
1101
Vo konkretniot slu~aj, podnositelkata so inicijativata ja osporuva<br />
predmetnata odluka kako nezakonita od aspekt na pra{awa koi<br />
se odnesuvaat na sodr`inata na planot, odnosno osporuvaweto na odlukata<br />
ne se odnesuva na eventualna nezakonitost ili manlivost na postapkata<br />
od aspekt na fazite za donesuvawe na planot uredena so zakon.<br />
So ogled deka navodite od inicijativata, ne se odnesuvaat i vo<br />
nieden moment ne uka`uvaat na povredi na zakonitosta na postapkata<br />
vo koja e donesena Odlukata za predmetniot urbanisti~ki plan, odnosno<br />
vo otsustvo na vakvi navodi, cenime deka vo konkretniot slu~aj ne<br />
se ispolneti uslovite za vpu{tawe vo ocena na zakonitosta na Odlukata,<br />
odnosno nejzinata soglasnost so odredbite od navedeniot zakon.<br />
Poradi iznesenoto i so ogled na toa {to ovoj sud ne e nadle`en<br />
da ja ispituva i ceni sodr`inata na donesenite urbanisti~ki planovi,<br />
tuku ustavnosta i zakonitosta na postapkata vo koja tie se donesuvaat,<br />
smetame deka vo konkretniot slu~aj nastapeni se uslovite od ~l. 28 al.<br />
1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija, za otfrlawe<br />
na inicijativata, poradi {to se predlaga:<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Sudot za razgleduvawe i<br />
odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da ja otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za<br />
ocenuvawe na zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Detalen<br />
urbanisti~ki plan za naselba "Taftalixe 2" ju`en del, Op{tina Karpo{-Skopje,<br />
br. 07-2472/3 od 9. 11. 2004 godina, donesena od Sovetot na<br />
Op{tina Karpo{-Skopje, objavena vo "Slu`ben glasnik na Grad Skopje"<br />
br. 12 od 14. 12. 2004 godina.<br />
*<br />
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineja 1 i ~len 71 od Delovnikot<br />
na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija," br. 70/1992), na sednicata odr`ana na<br />
11 april 2012 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLA inicijativata za poveduvawe na postapka za<br />
ocenuvawe na zakonitosta na Odlukata za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki<br />
plan za naselba "Taftalixe 2" ju`en del, Op{tina Karpo{-<br />
Skopje, br. 07-2472/3 od 9 noemvri 2004 godina, donesena od Sovetot na<br />
Op{tina Karpo{-Skopje, objavena vo "Slu`ben glasnik na Grad Skopje"<br />
br. 12 od 14 dekemvri 2004 godina.<br />
2. Florika [irgoska od Skopje, preku polnomo{nikot advokat<br />
Oliver Ristovski od Skopje, na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
mu podnese inicijativa za poveduvawe na postapka za ocenuvawe na<br />
zakonitosta na aktot, ozna~en vo to~kata 1 od ova re{enie.<br />
1102
Spored navodite vo inicijativata osporenata Odluka ne bila<br />
zakonita zatoa {to pri nejzinoto donesuvawe Sovetot na Op{tina<br />
Karpo{-Skopje, ne postapil soglasno Zakonot za urbanisti~koto planirawe,<br />
bidej}i vo parcelata Kp. br. 3555/1 za KO Karpo{, koja se grani~ela<br />
so imotot na podnositelkata na inicijativata, bile predvideni<br />
dve grade`ni markici. Imeno na navedenata katastarska parcela,<br />
postoel objekt sopstvenost na liceto Lidija Tasevska, za {to podnositelkata<br />
prilaga imoten list, a vo isto vreme na istata taa parcela<br />
bil evidentiran kako sopstvenik na objekt vo prizemje liceto Slobodan<br />
Mad`ovski, za {to podnositelkata prilaga evidenten list. Vsu-<br />
{nost kaj liceto Mad`ovski se rabotelo za grade`en prostor izgraden<br />
bez grade`na dozvola, pa zatoa toj bil sru{en vo 2010 godina, kako<br />
bespravno izgraden objekt. So inicijativata, podnositelkata prigovara<br />
i na procentot na grade`na iskoristenost za parcelata evidentirana<br />
na liceto Mad`ovski, koj spored navodite od inicijativata, otstapuval<br />
od iskoristenosta vo procenti na ostanatite parceli. Od ovie<br />
pri~ini, so inicijativata se predlaga ukinuvawe na Odlukata za donesuvawe<br />
na predmetniot urbanisti~ki plan.<br />
3. Sudot, na sednicata utvrdi deka Sovetot na Op{tina Karpo{-Skopje,<br />
vrz osnova na ~len 22 od Zakonot za prostorno i urbanisti~ko<br />
planirawe “Slu`ben vesnik na Republika Makedonija” broj 4/<br />
1996, 28/1997, 18/1999, 53/2001 i 45/2002) i ~len 43 stav 1 to~ka 5 od<br />
Statutot na Op{tinata Karpo{ “Slu`ben glasnik na Grad Skopje”<br />
broj 8/97), ~len 26 od, na 45-tata sednica odr`ana na 9 noemvri 2004<br />
godina, donel Odluka za donesuvawe na Detalen urbanisti~ki plan za<br />
naselba "Taftalixe 2" ju`en del, Op{tina Karpo{-Skopje. Odlukata<br />
e donesena pod br. 07-2472/3 od 9 noemvri 2004 godina i e objavena vo<br />
"Slu`ben glasnik na Grad Skopje," br. 12 od 14 dekemvri 2004 godina.<br />
4. Spored ~len 110 od Ustavot, Ustavniot sud na Republika Makedonija<br />
me|u drugoto odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Ustavniot sud }e ja otfrli inicijativata ako ne<br />
e nadle`en da odlu~uva za baraweto.<br />
Vo konkretniot slu~aj, so inicijativata se osporuva predmetnata<br />
odluka kako nezakonita od aspekt na pra{awa koi se odnesuvaat<br />
na sodr`inata na planot, odnosno osporuvaweto na odlukata ne se<br />
odnesuva na eventualna nezakonitost ili manlivost na postapkata od<br />
aspekt na fazite za donesuvawe na planot uredena so zakon.<br />
So ogled deka navodite od inicijativata, ne se odnesuvaat i vo<br />
nieden moment ne uka`uvaat na povredi na zakonitosta na postapkata<br />
vo koja e donesena Odlukata za predmetniot urbanisti~ki plan, odnosno<br />
vo otsustvo na vakvi navodi, spored Sudot, vo konkretniot slu~aj<br />
1103
ne se ispolneti uslovite za vpu{tawe vo ocena na zakonitosta na Odlukata,<br />
odnosno nejzinata soglasnost so odredbite od navedeniot zakon.<br />
Poradi iznesenoto i so ogled na toa {to ovoj sud ne e nadle`en<br />
da ja ispituva i ceni sodr`inata na donesenite urbanisti~ki planovi,<br />
tuku ustavnosta i zakonitosta na postapkata vo koja tie se donesuvaat,<br />
Sudot oceni deka vo konkretniot slu~aj nastapeni se uslovite od ~len<br />
28 alineja 1 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija,<br />
za otfrlawe na inicijativata.<br />
5. Vrz osnova na iznesenoto, Sudot odlu~i kako vo to~kata 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese, vo sostav od pretsedatelot na<br />
Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata{a Gaber-Damjanovska,<br />
Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova, Vera Markova, Igor<br />
Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1104
88. U. br. 31/2012 (11. 04. 2012)<br />
Osporen akt<br />
Odluka za ottu|uvawe na zgradata na Zadru`niot dom i dvorno<br />
mesto vo s. I`i{ta – op{tina Makedonski Brod, br. 07-925/12 od 28.<br />
10. 2011 godina, donesena od Sovetot na Op{tina Makedonski Brod<br />
("Slu`ben glasnik na Op{tina Makedonski Brod," br. 09/2011).<br />
Pri~ini za osporuvawe<br />
Spored Ministerstvoto za lokalna samouprava – Dr`aven inspektorat<br />
za lokalna samouprava, kako podnositel na inicijativata,<br />
Dr`avniot inspektorat za lokalna samouprava vrz osnova na ~l. 23 st.<br />
1 od Zakonot za lokalna samouprava, donel Re{enie br. 17-559/1 od 16.<br />
02. 2012 godina, so koe ja zaprel primenata na osporenata odluka. Ova<br />
od pri~ina {to Odlukata bila nezakonita i sprotivna na Ustavot vo<br />
pogled na zakonskite ovlastuvawa pri na~inot na sproveduvawe na<br />
postapkata. Imeno, so ODU br. 09/12 od 04. 01. 2012 godina kaj ovlasten<br />
notar vo op{tina Ki~evo bil sklu~en aneks br. 1 na dogovorot br. 05-<br />
18/1 od 04. 01. 2012 godina, so koj po prethodno donesna odluka br. 07-<br />
322/17 od 31. 03. 2010 godina na Sovetot na op{tina Makedonski Brod,<br />
po utvrdena cena od 100,00 denari m2 ili vkupna suma od 392.000,00<br />
denari za nedvi`nosta {to se vodi na KP Br. 1007 KO I`i{te kako<br />
kupuva~ povtorno se javuva Milo{ Milo{oski od Ki~evo. Od strana<br />
na rabotnata grupa konstatirano bilo deka odlukata na Sovetot na<br />
op{tina Makedonski Brod za krajna cena od 100,00 denari za m 2 , bila<br />
sprotivna na ~l. 32 st. 2 od Zakonot za koristewe i raspolagawe so<br />
stvari na dr`avnite organi koj {to go primenuvala komisijata vo ovaa<br />
postapka. So ogled deka osporenata odluka bila nezakonita, taa ne<br />
mo`ela da proizvede pravno dejstvo i kako takva da ostane vo pravniot<br />
promet, poradi {to se predlaga Ustavniot sud da povede postapka za<br />
ocenuvawe na nejzinata zakonitost, a Re{enieto na Dr`avniot inspektorat<br />
za lokalna samouprava, br. 17-559/1 od 16. 02. 2012 godina, da ostane<br />
vo va`nost do kone~nosta na odlukata na Ustavniot sud, so koja se<br />
predlaga osporenata odluka da bide poni{tena.<br />
Op{tina Plasnica se priklu~uva kon podnesenata inicijativa<br />
za ocenuvawe na zakonitosta na osporenata odluka od strana na Ministerstvoto<br />
za lokalna samouprava – Dr`aven inspektorat za lokalna<br />
samouprava. Op{tina Plasnica u{te od samiot moment na zapo~-<br />
1105
nuvaweto na funkcioniraweto kako posebna op{tina, kako sedi{te na<br />
op{tinata ja imala opredeleno zgradata na toga{niot Zadru`en dom<br />
vo s. I`i{te, koja vsu{nost e predmet na proda`ba so osporenata<br />
odluka. Od strana na op{tina Plasnica so dopis br. 09-933/2 od 13. 12.<br />
2011 godina bilo pobarano od Vladata na Republika Makedonija navedenata<br />
op{tinska zgrada (Zadru`niot dom vo s. I`i{te) so odluka na<br />
Vladata da bide prenesen vo sopstvenost na op{tina Plasnica. Op{-<br />
tina Plasnica ve}e petnaeset godini rabotela i funkcionirala so sedi{te<br />
vo Zadru`niot dom i imala investirano ogromen iznos na finansiski<br />
sredstva za izvr{eni rekonstrukcii vrz osnova na donacii na<br />
gra|anite na op{tina Plasnica i na samata op{tina.<br />
Sodr`ina na osporenata odluka<br />
Vrz osnova na ~l. 36 st. 1 t.10 i ~l. 66 od Zakonot za lokalna samouprava<br />
("SV RM," br. 5/2002) i ~l. 21 st. 1 i ~l. 79 od Statutot na<br />
op{tina Makedonski Brod na sednicata odr`ana na den 28. 10. 2011<br />
godina donese<br />
ODLUKA<br />
1. Sovetot na op{tina Makedonski Brod na sednicata odr`ana na<br />
den 28. 10. 2011 godina donese odluka za otu|uvawe na zgradata na<br />
Zadru`niot dom i dvorno mesto na KP 1007 vo s. I`i{te –<br />
op{tina Makedonski Brod.<br />
2. Proda`nata cena ne smee da bide pomala od pazarnata vrednost<br />
koja }e bide utvrdena od strana na komisijata za procenka na pazarna<br />
vrednost.<br />
Proda`nata cena za dvornoto mesto da ne bide pogolema<br />
od 100,00 den.od m2.<br />
3. Proda`bata }e se sprovede po pat na usno naddavawe po prethodno<br />
objaven javen oglas vo dnevnite pe~ateni mediumi.<br />
4. Sredstvata {to }e se dobijat od proda`bata na objektot – imotot<br />
treba da se investiraat vo steknuvawe na nov imot na op{tinata<br />
ili za rekonstrukcija na postojniot imot.<br />
5. Ovaa odluka vleguva vo sila osmiot den od denot na objavuvaweto<br />
vo "Slu`ben glasnik na op{tina Makedonski Brod".<br />
Br. 07-925/12 Sovet na op{tina Makedonski Brod<br />
28.10.2011 godina Pretsedatel<br />
Makedonski Brod Drage Josifoski<br />
1106
Ustavnosudska praktika<br />
1. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
136/2005 gi otfrli inicijativite za poveduvawe postapka za ocenuvawe<br />
na ustavnosta i zakonitosta na Odlukata za proda`ba na stanovite<br />
vo sopstvenost na Republika Makedonija, donesena od Vladata na Republika<br />
Makedonija broj 19-2223/2 od 14 juli 2005 godina ("Slu`ben vesnik<br />
na Republika Makedonija" br.58/2005).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: „Imaj}i ja predvid sodr`inata<br />
na osporenata odluka Sudot oceni deka taa pretstavuva konkreten<br />
akt donesen od Vladata na Republika Makedonija so koj se odlu~uva za<br />
pra{awa od stopanisuvaweto so konkreten stanben prostor vo sopstvenost<br />
na Republikata, koj e vo vladenie na lica bez postoewe na praven<br />
osnov za toa, i voedno, Vladata opredelila deka realizacijata na<br />
proda`bata na stanovite }e ja sprovede Javnoto pretprijatie za stopanisuvawe<br />
so stanben i deloven prostor na Republika Makedonija na<br />
na~in utvrden so Odlukata.<br />
So ogled na toa {to osporenata Odluka ne ureduva pra{awa na<br />
op{t na~in tuku odlu~uva za proda`ba na to~no opredeleni stanovi<br />
odnosno na stanovi vo dr`avna sopstvenost koi se vo vladenie na lica<br />
bez praven osnov, Sudot utvrdi deka osporenata Odluka nema karakter<br />
na propis i ne mo`e da bide predmet na ustavnosudska ocena.<br />
2. Ustavniot sud na Republika Makedonija, so Re{enie U. br.<br />
116/1994, ja otfrli inicijativata za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta<br />
na Odlukata za otu|uvawe na delovni zgradi vo dr`avna sopstvenost,<br />
donesena od Vladata na Republika Makedonija na 6 juni 1994<br />
godina ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija" br. 30/1994).<br />
Od obrazlo`enieto na Re{enieto: Razgleduvaj}i gi site navodi<br />
vo inicijativata, osobeno okolu karakterot na osporenata odluka,<br />
Sudot oceni deka taa nema karakter na propis ili op{t akt vo smisla<br />
na ~l. 110 od Ustavot na Republika Makedonija, zatoa {to so nea se<br />
opredeluvaat to~no opredeleni katastarski parceli - nedvi`nosti<br />
koi se otu|uvaat po pat za zamena za {to }e bide sklu~en dogovor. Spored<br />
toa, osporenata odluka pretstavuva poedine~en akt koj ima pravno<br />
dejstvo samo za navedenite subjekti, a ne i za ostanatite u~esnici vo<br />
pravniot promet, odnosno ne deluva sprema neopredelen broj subjekti<br />
vo neopredelen broj slu~ai i nejzinata sodr`ina ednokratno se iscrpuva<br />
so sklu~uvaweto na dogovorot.<br />
1107
Sporno pravno pra{awe<br />
Dali osporenata odluka ima karakter na propis podoben za<br />
ustavnosudska ocena<br />
Pravno mislewe<br />
1. Spored ~l. 110 al. 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot i za soglasnosta<br />
na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so Ustavot i<br />
so zakonite.<br />
Spored ~l. 28 al. 1 i 3 od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e nadle-<br />
`en da odlu~uva za baraweto ili ako postojat drugi procesni pre~ki<br />
za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Osporenata odluka e donesena od strana na Sovetot na op{tina<br />
Makedonski Brod, na sednicata odr`ana na 28. 10. 2011 godina. So navedenata<br />
odluka, Sovetot odlu~il da se ottu|i zgradata na Zadru`niot<br />
dom i dvorno mesto na KP 1007 vo s. I`i{te – op{tina Makedonski<br />
Brod, pri {to utvrdil pravila za opredeluvawe na cenata na zgradata<br />
i cenata na dvornoto mesto, go opredelil na~inot na proda`ba na nedvi`nosta<br />
i ja utvrdil namenata na dobienite sredstva od proda`bata.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na osporenata odluka, smetame<br />
deka taa pretstavuva konkreten akt donesen od Sovetot na op{tina<br />
Makedonski Brod so koj se odlu~uva za raspolagawe so konkreten imot<br />
- zgrada i dvorno mesto vo sopstvenost na op{tinata.<br />
So ogled na toa {to osporenata odluka ne ureduva pra{awa na<br />
op{t na~in tuku odlu~uva za proda`ba na to~no opredeleni zgrada i<br />
dvorno mesto vo sopstvenost na op{tinata, konkretno opredeluvaj}i<br />
gi uslovite za proda`bata, smetame deka osporenata odluka nema karakter<br />
na propis i ne mo`e da bide predmet na ustavnosudska ocena.<br />
Poradi toa, smetame deka se ispolneti uslovite od Delovnikot na Ustavniot<br />
sud na Republika Makedonija, za otfrlawe na inicijativite.<br />
So ogled na navedenoto se p r e d l a g a<br />
1. Predmetot da se iznese na sednica na Ustavniot sud za razgleduvawe<br />
i odlu~uvawe.<br />
2. Sudot da gi otfrli inicijativite za ocenuvawe na zakonitosta<br />
na Odlukata za ottu|uvawe na zgradata na Zadru`niot dom i dvorno<br />
mesto vo s. I`i{ta – op{tina Makedonski Brod, br. 07-925/12 od 28.<br />
10. 2011 godina, donesena od Sovetot na Op{tina Makedonski Brod<br />
("Slu`ben glasnik na Op{tina Makedonski Brod," br. 09/2011).<br />
*<br />
1108
Ustavniot sud na Republika Makedonija, vrz osnova na ~len 110<br />
od Ustavot na Republika Makedonija, ~len 28 alineite 1 i 3 i ~len 71<br />
od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika Makedonija ("Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija" br.70/1992), na sednicata odr`ana na<br />
11 april 2012 godina, donese<br />
R E [ E N I E<br />
1. SE OTFRLAAT inicijativite za ocenuvawe na zakonitosta<br />
na Odlukata za ottu|uvawe na zgradata na Zadru`niot dom i dvorno<br />
mesto vo s. I`i{ta - op{tina Makedonski Brod, br. 07-925/12 od 28. 10.<br />
2011 godina, donesena od Sovetot na Op{tina Makedonski Brod ("Slu-<br />
`ben glasnik na Op{tina Makedonski Brod," br. 09/2011).<br />
2. Ministerstvo za lokalna samouprava - Dr`aven inspektorat<br />
za lokalna samouprava i op{tina Plasnica, na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija mu podnesoa inicijativi za poveduvawe na postapka<br />
za ocenuvawe na zakonitosta na Odlukata ozna~ena vo to~kata 1 od ova<br />
re{enie.<br />
Spored inicijativata na Ministerstvoto za lokalna samouprava<br />
- Dr`aven inspektorat za lokalna samouprava, Dr`avniot inspektorat<br />
za lokalna samouprava vrz osnova na ~len 23 stav 1 od Zakonot<br />
za lokalna samouprava, donel Re{enie br. 17-559/1 od 16. 02. 2012 godina,<br />
so koe ja zaprel primenata na osporenata odluka. Ova od pri~ina<br />
{to Odlukata bila nezakonita i sprotivna na Ustavot vo pogled na zakonskite<br />
ovlastuvawa pri na~inot na sproveduvawe na postapkata.<br />
Imeno, so ODU br. 09/12 od 04.01.2012 godina kaj ovlasten notar vo<br />
op{tina Ki~evo bil sklu~en aneks br. 1 na dogovorot br. 05-18/1 od 04.<br />
01. 2012 godina, so koj po prethodno donesna odluka br. 07-322/17 od 31.<br />
03. 2010 godina na Sovetot na op{tina Makedonski Brod, po utvrdena<br />
cena od 100,00 denari m2 ili vkupna suma od 392.000,00 denari za nedvi-<br />
`nosta {to se vodi na KP br. 1007 KO I`i{te kako kupuva~ povtorno<br />
se javuva Milo{ Milo{oski od Ki~evo. Od strana na rabotnata grupa<br />
konstatirano bilo deka odlukata na Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod za krajna cena od 100,00 denari za m 2 , bila sprotivna na ~len 32<br />
stav 2 od Zakonot za koristewe i raspolagawe so stvari na dr`avnite<br />
organi koj {to go primenuvala komisijata vo ovaa postapka. So ogled<br />
na toa {to osporenata odluka bila nezakonita, taa ne mo`ela da proizvede<br />
pravno dejstvo i kako takva da ostane vo pravniot promet, poradi<br />
{to se predlaga Ustavniot sud da povede postapka za ocenuvawe na<br />
nejzinata zakonitost, a Re{enieto na Dr`avniot inspektorat za lokalna<br />
samouprava, br. 17-559/1 od 16.02.2012 godina, da ostane vo va`nost<br />
do kone~nosta na odlukata na Ustavniot sud, so koja se predlaga osporenata<br />
odluka da bide poni{tena.<br />
1109
Spored navodite vo inicijativata na op{tina Plasnica, ovaa<br />
op{tina se priklu~uva kon podnesenata inicijativa za ocenuvawe na<br />
zakonitosta na osporenata odluka od strana na Ministerstvoto za lokalna<br />
samouprava - Dr`aven inspektorat za lokalna samouprava. Op{-<br />
tina Plasnica u{te od samiot moment na zapo~nuvaweto na funkcioniraweto<br />
kako posebna op{tina, kako sedi{te na op{tinata ja imala<br />
opredeleno zgradata na toga{niot Zadru`en dom vo s. I`i{te, koja<br />
vsu{nost bila predmet na proda`ba so osporenata odluka. Od strana<br />
na op{tina Plasnica so dopis br. 09-933/2 od 13. 12. 2011 godina bilo<br />
pobarano od Vladata na Republika Makedonija navedenata op{tinska<br />
zgrada (Zadru`niot dom vo s. I`i{te) so odluka na Vladata da bide<br />
prenesen vo sopstvenost na op{tina Plasnica. Op{tina Plasnica<br />
ve}e petnaeset godini rabotela i funkcionirala so sedi{te vo Zadru-<br />
`niot dom i imala investirano ogromen iznos na finansiski sredstva<br />
za izvr{eni rekonstrukcii vrz osnova na donacii na gra|anite na<br />
op{tina Plasnica i na samata op{tina.<br />
3. Sudot na sednicata utvrdi deka Sovetot na Op{tina Makedonski<br />
Brod, vrz osnova na ~len 36 stav 1 t. 10 i ~len 66 od Zakonot za<br />
lokalna samouprava ("Slu`ben vesnik na Republika Makedonija." br.<br />
5/2002) i ~len 21 stav 1 i ~len 79 od Statutot na op{tina Makedonski<br />
Brod, na sednicata odr`ana na den 28. 10. 2011 godina donel Odluka, br.<br />
07-925/12.<br />
Spored to~ka 1 na ovaa odluka, Sovetot na op{tina Makedonski<br />
Brod na sednicata odr`ana na den 28.10.2011 godina donese odluka za<br />
otu|uvawe na zgradata na Zadru`niot dom i dvorno mesto na KP 1007<br />
vo s. I`i{te - op{tina Makedonski Brod.<br />
Spored to~ka 2 na istata odluka, proda`nata cena ne smee da<br />
bide pomala od pazarnata vrednost koja }e bide utvrdena od strana na<br />
komisijata za procenka na pazarna vrednost. Proda`nata cena za dvornoto<br />
mesto da ne bide pogolema od 100,00 den.od m 2 .<br />
Soglasno to~ka 3 na Odlukata, proda`bata }e se sprovede po<br />
pat na usno naddavawe po prethodno objaven javen oglas vo dnevnite pe-<br />
~ateni mediumi, a spored to~ka 4 na istata odluka, sredstvata {to }e<br />
se dobijat od proda`bata na objektot - imotot treba da se investiraat<br />
vo steknuvawe na nov imot na op{tinata ili za rekonstrukcija na postojniot<br />
imot.<br />
Spored to~ka 5 na Odlukata, ovaa odluka vleguva vo sila osmiot<br />
den od denot na objavuvaweto vo "Slu`ben glasnik na op{tina Makedonski<br />
Brod."<br />
4. Spored ~len 110 alineite 1 i 2 od Ustavot na Republika Makedonija,<br />
Ustavniot sud odlu~uva za soglasnosta na zakonite so Ustavot<br />
i za soglasnosta na drugite propisi i na kolektivnite dogovori so<br />
Ustavot i so zakonite.<br />
Spored ~len 28 alineite 1 i 3 od Delovnikot na Ustavniot sud<br />
na Republika Makedonija, Sudot }e ja otfrli inicijativata ako ne e<br />
1110
nadle`en da odlu~uva za baraweto ili ako postojat drugi procesni<br />
pre~ki za odlu~uvawe po inicijativata.<br />
Osporenata odluka e donesena od strana na Sovetot na op{tina<br />
Makedonski Brod, na sednicata odr`ana na 28. 10. 2011 godina. So navedenata<br />
odluka, Sovetot odlu~il da se ottu|i zgradata na Zadru`niot<br />
dom i dvorno mesto na KP 1007 vo s. I`i{te - op{tina Makedonski<br />
Brod, pri {to utvrdil pravila za opredeluvawe na cenata na zgradata<br />
i cenata na dvornoto mesto, go opredelil na~inot na proda`ba na nedvi`nosta<br />
i ja utvrdil namenata na dobienite sredstva od proda`bata.<br />
Imaj}i ja predvid sodr`inata na osporenata odluka, spored<br />
Sudot, taa pretstavuva konkreten akt donesen od Sovetot na op{tina<br />
Makedonski Brod so koj se odlu~uva za raspolagawe so konkreten imot<br />
- zgrada i dvorno mesto vo sopstvenost na op{tinata.<br />
So ogled na toa {to osporenata odluka ne ureduva pra{awa na<br />
op{t na~in tuku odlu~uva za proda`ba na to~no opredeleni zgrada i<br />
dvorno mesto vo sopstvenost na op{tinata, konkretno opredeluvaj}i<br />
gi uslovite za proda`bata, Sudot oceni deka osporenata odluka nema<br />
karakter na propis i ne mo`e da bide predmet na ustavnosudska ocena<br />
i deka se ispolneti uslovite od Delovnikot na Ustavniot sud na Republika<br />
Makedonija, za otfrlawe na inicijativite.<br />
5. Trgnuvaj}i od navedenoto, Sudot odlu~i kako vo to~ka 1 od<br />
ova re{enie.<br />
6. Ova re{enie Sudot go donese, so mnozinstvo glasovi vo<br />
sostav od pretsedatelot na Sudot Branko Naumoski i sudiite d-r Nata-<br />
{a Gaber-Damjanovska, Ismail Darli{ta, Liljana Ingilizova-Ristova,<br />
Vera Markova, Igor Spirovski, d-r Gzime Starova, Vladimir<br />
Stojanoski i d-r <strong>Zoran</strong> <strong>Sulejmanov</strong>.<br />
1111