You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Doc. d-r <strong>Dejan</strong> <strong>Sulejmanov</strong><br />
FILOZOFIJA NA PRAVOTO
CIP - Каталогизација во публикација<br />
Национална и универзитетска библиотека "Св. Климент Охридски", Скопје<br />
340.12<br />
СУЛЕЈМАНОВ, Дејан<br />
Филозофија на правото / Дејан Сулејманов. - Куманово : Флексограф,<br />
2013. - <strong>909</strong> стр. ; 24 см<br />
Фусноти кон текстот. - Библиографија: стр. 893-<strong>909</strong><br />
ISBN 978-608-65427-1-9<br />
а) Филозофија на правото<br />
COBISS.MK-ID 93109514<br />
2
Doc. d-r DEJAN SULEJMANOV<br />
FILOZOFIJA<br />
NA PRAVOTO<br />
Skopje, 2012<br />
3
4
NAMESTO PREDGOVOR<br />
Nemoj da si misli{ deka si go zaslu`il ova delo, za{to ne si.<br />
Jas go <strong>na</strong>pi{av ~isto zaradi sebe, a ne zaradi tebe i ne mi e gri`a dali<br />
}e ti se dopadne ili ne. Va`no e deka vo nego }e |i <strong>na</strong>jde{ pate}ite po<br />
koi nema da odi{, no za koi, barem }e po~ne{ da razmisluva{. Mo`ebi<br />
da, a mo`ebi i ne. Moe e samo da ti prenesam...<br />
Ako<br />
<strong>na</strong>jgolemoto dobro = sre}a<br />
Stravot (za dobro koe {to <strong>na</strong> koj bilo <strong>na</strong>~in mo`e da se zagubi<br />
ili da ne se dobie) ne ni dopu{ta da bideme sre}ni. Nemaweto strav ne<br />
z<strong>na</strong>~i avtomatski imawe <strong>na</strong>de` - mo`<strong>na</strong> e indiferentnost.<br />
Nade`ta (za dobro koe {to <strong>na</strong> koj bilo <strong>na</strong>~in mo`e da ne se<br />
zagubi ili da se dobie) pridonesuva da bideme sre}ni. Nemaweto <strong>na</strong>de`<br />
ne z<strong>na</strong>~i avtomatski imawe strav - mo`<strong>na</strong> e indiferentnost.<br />
Toga{<br />
di<strong>na</strong>mika<br />
dvi`e~ki sili <strong>na</strong> ~ovekovata aktivnost kon ostvaruvawe <strong>na</strong> celta:<br />
dobroto = sre}ata t.e.<br />
deluvawe (storuvawe ili propu{tawe) zaradi:<br />
neostvaruvawe <strong>na</strong> stravot i/ili ostvaruvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>de`ta<br />
Nakratko: ~ovek e motiviran samo od strav od zaguba <strong>na</strong> dobroto<br />
= sre}ata, ili od <strong>na</strong>de` od doa|awe do dobroto = sre}ata. Ili ~ovek<br />
se pravi ili propu{ta da <strong>na</strong>pravi ili zatoa {to se pla{i ili zatoa<br />
{to se <strong>na</strong>deva <strong>na</strong> dobro. Toa pak dobro mo`e da bide sre}a za sebe, za<br />
svoite <strong>na</strong>jbliski, za svojata grupa, za svojata zaednica ili za ~ove{tvoto<br />
voop{to.<br />
statika<br />
sostojba <strong>na</strong> miruvawe, ramnodu{nost, indiferentost kon celta:<br />
dobroto = sre}ata t.e.<br />
pasivnost zaradi:<br />
ramnodu{nost kon stravot (~ovek koj ne se pla{i za{to nema ni{to -<br />
nema {to da zagubi ili da dobie) i/ili ramnodu{nost kon <strong>na</strong>de`ta<br />
(~ovek koj ne se <strong>na</strong>deva, za{to ima se - nema {to da ne zagubi ili da ne<br />
dobie)<br />
5
Me|utoa<br />
~ovek od iskustvo se uveril deka <strong>na</strong> ovoj svet trajno <strong>na</strong>jgolemo<br />
dobro, traj<strong>na</strong>, ve~<strong>na</strong> sre}a ne postoi (postoi samo postoja<strong>na</strong> glad i `ed<br />
za sre}a). A bidej}i postoi samo momentno, minlivo <strong>na</strong>jgolemo dobro<br />
(sre}a) negoviot streme` se <strong>na</strong>so~i kon posakuva<strong>na</strong>ta ve~nost, kon o<strong>na</strong><br />
{to mo`e samo da se zamisli no vo materijalen oblik ne mo`e i da se<br />
ostvari, kon ve~nosta, koja ako ja nema <strong>na</strong> ovoj, sigurno ja ima <strong>na</strong> nekoj<br />
drug, <strong>na</strong> "onoj svet." Razumniot ~ovek od iskustvo se uveril i vo toa<br />
deka ako <strong>na</strong> onoj svet ne mo`eme da se protneme kako materija, tamu ne<br />
mo`eme da gi protneme nitu materijalnite dobra, tuku samo eventualno<br />
<strong>na</strong>{iot duh i nematerijalnite duhovni dobra. Ednostavno <strong>na</strong> onoj<br />
svet ne mo`e da odi teloto i so nego poivrzanite instinkti, <strong>na</strong>goni i<br />
strasti, odnosno bilo kakvi zadovolstva i bolki obremeneti od stav i<br />
<strong>na</strong>de`. I ako e toa taka, toga{ samo o<strong>na</strong> {to trae ve~no - duhot mora da<br />
e apsolutno dobro, a o<strong>na</strong> {to se raspa|a - materijata mora da e apsolutno<br />
zlo. Zaklu~ok: <strong>na</strong>jgolemoto dobro = sre}ata e samo toa {to e<br />
ve~no - du{ata. Du{ata oslobode<strong>na</strong> od zadovolstvata i bolkite <strong>na</strong> teloto<br />
i ottamu od svoite motivi za nego - stravot i <strong>na</strong>de`ta. Ili poi<strong>na</strong>ku<br />
du{ata e <strong>na</strong>jgolemo dobro: du{a = <strong>na</strong>jgolemo dobro = sre}a = ve~nost<br />
(ve~nost vo koja ne vleguva pretstavata za vremeto, kako bezvreme<strong>na</strong><br />
postojanost, kako traj<strong>na</strong> sre}<strong>na</strong> sega{nost celosno oslobode<strong>na</strong> od mi<strong>na</strong>toto<br />
i idni<strong>na</strong>ta, kako sre}<strong>na</strong> ~ista beskone~nost vo koja ne vleguva ni<br />
pretstavata za prostorot - za po~etokot i krajot, nitu pak pretstavata<br />
za dvi`eweto - za <strong>na</strong>stanuvaweto i is~eznuvaweto).<br />
Arno ama<br />
<strong>na</strong> ovoj svet postoele i }e postojat nepravedni du{i koi motivirani<br />
od strav i <strong>na</strong>de` pravej}i dobro za sebe, pravele zlo za drugite!<br />
Ottamu, ako site, t.e. i nepravednite du{i stanuvaat sre}ni so toa {to<br />
}e se preselat vo ve~nosta, toga{ vo nea se preseluva i nepravdata, i<br />
ottamu mora da va`i i ravenstvoto: sekoja du{a (praved<strong>na</strong> i nepraved<strong>na</strong>)<br />
= <strong>na</strong>jgolemo dobro = sre}a = ve~nost.<br />
Vo toj slu~aj propa|a potrebata da se bide praveden <strong>na</strong> ovoj, za-<br />
{to site }e bidat sre}ni <strong>na</strong> onoj svet. No takvata zamisla e inkopatibil<strong>na</strong><br />
so <strong>na</strong>{iot um koj vpro~em i ja sozdal pretstavata za pravdata.<br />
Zatoa e potrebno ili celosno bri{ewe <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto sfa}awe <strong>na</strong> poimite<br />
pravda i nepravda ili itno preo|awe kon selekcija <strong>na</strong> du{ite za ispra}awe<br />
<strong>na</strong> onoj svet spored nekoj drug, za <strong>na</strong>s dosega nepoz<strong>na</strong>t bo`eststven<br />
kriterium koj ne smee da bide - porane{nite motivi <strong>na</strong> du{ata i<br />
nejzinite mi<strong>na</strong>ti zaslugi koi i vremenski i prostorno bile, se, i }e<br />
bidat predopredeleni od teloto (<strong>na</strong>{eto ili tu|o - seedno).<br />
Te{ka zada~a zarem ne. Od nejzinoto re{avawe zavisi visti<strong>na</strong>ta<br />
za o<strong>na</strong> {to e i o<strong>na</strong> {to treba da bide, za <strong>pravoto</strong> i pravdata, visti<strong>na</strong><br />
koja mo`e da ja re{i samo filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
6
S O D R @ I N A<br />
PRELUDIUM<br />
I. PRAVDATA I USTAVNIOT SUD NA REPUBLIKA<br />
MAKEDONIJA ........................................................................................... 15<br />
II. [TO E PRAVDA ........................................................................................ 61<br />
VOVED<br />
I. ZA DOBROTO I ZLOTO ........................................................................... 75<br />
1. Za potrebata od razbirawe <strong>na</strong> zloto ................................................... 75<br />
2. Podelba <strong>na</strong> dobroto i zloto .................................................................. 79<br />
3. [to e dobro, a {to zlo (quid is bonum, quid est malum) ...................... 87<br />
4. Dali ~ovekot e dobar ili zol ............................................................. 115<br />
5. Zo{to pravime zlo (unde malum faciamus) ......................................... 123<br />
6. Tipologija <strong>na</strong> zloto .............................................................................. 133<br />
6.1. Demonsko zlo ................................................................................ 135<br />
6.2. Instrumentalno zlo ................................................................... 140<br />
6.3. Idealisti~ko zlo ........................................................................ 142<br />
6.4. Plitkoumno zlo ........................................................................... 144<br />
7. Opravduvawe <strong>na</strong> zloto (teodikeja) ..................................................... 145<br />
7.1. Teorija <strong>na</strong> privacijata ............................................................... 147<br />
7.2. Teorija <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja ...................................................... 155<br />
7.3. Irinejska teodikeja .................................................................... 163<br />
7.4. Teorija <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta .................................................................... 178<br />
7.5. Estetska teorija .......................................................................... 188<br />
8.Interes za zloto ..................................................................................... 189<br />
8.1. Fenomenolo{ki aspekt ............................................................. 189<br />
a) Prirodni kartastrofi............................................................... 189<br />
b) Masovni zlostorstva .................................................................. 192<br />
v) Krimi<strong>na</strong>l ....................................................................................... 194<br />
8.2.Poteklo <strong>na</strong> interesot za zloto ................................................. 194<br />
a) Dobroto ku~e <strong>na</strong> Dragica ........................................................... 194<br />
b) Lo{ite momci .............................................................................. 195<br />
v) Dr`ete go kradecot ..................................................................... 195<br />
g) Da mu umre kozata <strong>na</strong> kom{ijata (kletva i magija) .............. 197<br />
d) Sekoe zlo za dobro ....................................................................... 210<br />
|) Zavist i zloba ............................................................................... 210<br />
e) Crn humor ...................................................................................... 215<br />
`) Nekrolozi..................................................................................... 215<br />
z) Avantura i identifikacija ....................................................... 216<br />
i) Neutralizacija ............................................................................. 216<br />
j) Razbivawe <strong>na</strong> dosadata ................................................................. 218<br />
7
k) Qubopitnost ................................................................................. 219<br />
9. [to da se pravi so zloto ...................................................................... 219<br />
9.1. Na zloto treba da se vozvrati so dobro (pro{ka) ............... 219<br />
9.2. Na zloto treba da se vozvrati so zlo (odmazda) ................... 223<br />
II. BO@JA PRAVDA ..................................................................................... 229<br />
1. Pravda vo Stariot zavet ...................................................................... 229<br />
1.1. Pravedata i prvobitniot grev ................................................. 229<br />
a) Kaz<strong>na</strong> za prvobitniot grev......................................................... 230<br />
b) Kaz<strong>na</strong> za nepridr`uvawe do bo`jite zapovedi ..................... 234<br />
v) Upotreba <strong>na</strong> zloto kako isku{enie ......................................... 236<br />
1.2.Krivi~ni dela, <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> sudewe, kazni i nivnoto<br />
izvr{uvawe ..................................................................................... 246<br />
a) Povredi <strong>na</strong> moralot .................................................................... 246<br />
b) Prestapi i prekr{oci ............................................................... 249<br />
v) Na~ela <strong>na</strong> sudewe ......................................................................... 252<br />
g) Kazni i nivno izvr{uvawe ........................................................ 255<br />
d) Pravdata spored Stariot zavet ................................................ 261<br />
1.3. Individual<strong>na</strong> odgovornost za <strong>na</strong>neseno zlo .......................... 269<br />
1.4. @rtvuvawe .................................................................................... 270<br />
a) @rtvuvawe <strong>na</strong> lu|e vo Biblijata .............................................. 275<br />
2. Pravda vo Noviot zavet ....................................................................... 282<br />
2.1.<strong>Filozofija</strong>ta <strong>na</strong> Isus ................................................................. 282<br />
2.2. Molitva i prostuvawe ................................................................ 293<br />
2.3. Bo`ja pravda ili bo`ja milost ................................................ 298<br />
3. Zaklu~ni razgleduvawa za bo`jata pravda ...................................... 310<br />
8<br />
PRV DEL<br />
PRIRODNO I POZITIVNO PRAVO<br />
G l a v a I<br />
TEORII NA PRIRODNOTO PRAVO I PRAVDATA<br />
I. ZA^ETOCI NA JUSNATURALIZMOT ........................................... 329<br />
II. SOFIZAM ................................................................................................. 330<br />
1. Protagora ................................................................................................ 333<br />
2. Hipija ....................................................................................................... 334<br />
3. Trazimah ................................................................................................. 335<br />
4. Kalikle .................................................................................................... 341<br />
5. Glaukon..................................................................................................... 344<br />
6. Antifont................................................................................................. 346<br />
III. KLASI^NA GR^KA FILOZOFIJA .............................................. 347<br />
1. Sokrat ...................................................................................................... 347<br />
2. Platon ...................................................................................................... 354<br />
3. Aristotel ................................................................................................ 367<br />
IV. EPIKUREJSKO-STOI^KA FILOZOFIJA ............................... 385
1. Epikur ...................................................................................................... 385<br />
2. Stoi~ka <strong>Filozofija</strong> ............................................................................. 387<br />
V. RIMSKIOT STOICIZAM ................................................................. 390<br />
1. Seneka....................................................................................................... 390<br />
2. Ciceron ................................................................................................... 392<br />
3. Ulpijan ..................................................................................................... 405<br />
VI. FILOZOFIJATA NA SREDNIOT VEK ....................................... 407<br />
1. Hugo Grocius ........................................................................................... 408<br />
VII. BIOLO[KO-RACIONALISTI^KA KONCEPCIJA ZA<br />
PRIRODNOTO PRAVO ................................................................. 413<br />
1. Tomas Hobs .............................................................................................. 414<br />
2. Paskal ...................................................................................................... 427<br />
3. Xon Lok .................................................................................................... 430<br />
4. Tomasius................................................................................................... 442<br />
5. Spinoza .................................................................................................... 442<br />
6. Monteskie ............................................................................................... 448<br />
7. Volter ...................................................................................................... 449<br />
8. Didro ........................................................................................................ 452<br />
9. Tomas Pejn ............................................................................................... 455<br />
10. [openhauer ........................................................................................... 456<br />
11. Herbert Spenser .................................................................................. 465<br />
VIII. NENATURALISTI^KI STRUI VO FILOZOFIJATA NA<br />
PRIRODNOTO PRAVO .................................................................. 467<br />
1. Lajbnic ..................................................................................................... 467<br />
2. Kant .......................................................................................................... 468<br />
3. Hegel ......................................................................................................... 489<br />
4. Ni~e .......................................................................................................... 492<br />
IX. UTILITARISTI^KA PRIRODNOPRAVNA<br />
KONCEPCIJA ......................................................................................... 495<br />
1. Dejvid Hjum .............................................................................................. 496<br />
2. Pol Holbah ............................................................................................. 504<br />
3. Xeremi Bentam ....................................................................................... 513<br />
4. Rudolf Jering ......................................................................................... 517<br />
5. Xon Stjuart Mil .................................................................................... 525<br />
6. Ludvig Foerbah ...................................................................................... 533<br />
G l a v a II<br />
TEORIJA NA POZITIVNOTO PRAVO I PRAVDATA<br />
1. Bentam ...................................................................................................... 542<br />
2. Ostin ........................................................................................................ 543<br />
3. Hans Kelzen ............................................................................................ 546<br />
9
G l a v a III<br />
SOVREMENA FILOZOFIJA NA PRAVOTO<br />
1. Gustav Radbruh ........................................................................................ 564<br />
2. Mauricie Kuson ..................................................................................... 568<br />
3. Aleksandar Ko`ev ................................................................................ 569<br />
4. Xon Rouls ................................................................................................ 573<br />
5. Herbert Hart .......................................................................................... 587<br />
6. Tagendat ................................................................................................... 594<br />
7. Eugen Pusi} ............................................................................................ 601<br />
G l a v a IV<br />
PRAVDATA I OP[TESTVENIOT DOGOVOR<br />
G l a v a V<br />
MO@NI KONSTATACII<br />
VTOR DEL<br />
PRAVDA I PRAVEDNOST<br />
I. POIM NA PRAVDA - PRV ^EKOR .................................................... 647<br />
II. POIM NA PRAVDA - VTOR ^EKOR ................................................ 680<br />
III. POIM NA PRAVDA - TRET ^EKOR ................................................ 695<br />
1. Pravdata e vrednost .............................................................................. 697<br />
2. Pravdata kako vrednost z<strong>na</strong>~i zavisnost ......................................... 713<br />
3. Strav i <strong>na</strong>de` - motivi <strong>na</strong> pravdata .................................................. 715<br />
4. Pravdata kako prikrie<strong>na</strong> zavist ....................................................... 736<br />
5. Naso~enost kon drug ............................................................................. 745<br />
6. Osnovni vidovi pravda ......................................................................... 748<br />
7. Ed<strong>na</strong>kvost ili ramnote`a.................................................................... 750<br />
8. Nepristrasnost ...................................................................................... 768<br />
9. Pravda i milost ..................................................................................... 773<br />
IV.FUNKCIJA NA PRAVDATA ............................................................. 782<br />
V. PROMENLIVOST NA PRAVDATA ................................................. 785<br />
VI. OP[TA I POEDINE^NA PRAVDA ............................................. 789<br />
1. Op{ta pravda .......................................................................................... 790<br />
2. Poedine~<strong>na</strong> pravda ................................................................................ 792<br />
3. Na~ela <strong>na</strong> pravdata ............................................................................... 797<br />
4. Pravila <strong>na</strong> pravdata ............................................................................. 795<br />
VII. SUDIRI NA PRAVOTO I PRAVDATA ....................................... 805<br />
1. Ramni{te <strong>na</strong> op{toto ........................................................................... 816<br />
2. Ramni{te <strong>na</strong> poedine~noto ................................................................. 820<br />
VIII. IMA LI PRAVDA? ............................................................................ 851<br />
10
TRET DEL<br />
VLADEEWE NA PRAVOTO<br />
I. FORMALEN KONCEPT NA VLADEEWE NA PRAVOTO ......... 863<br />
1. Koherentnost, potpolnost, odredenost i dejstvo pro futuro<br />
<strong>na</strong> site pravni akti ................................................................................... 865<br />
2. Na~elo <strong>na</strong> podelba <strong>na</strong> vlasta .............................................................. 867<br />
3. Postoewe <strong>na</strong> ograni~e<strong>na</strong> i kontrolira<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong> vlast ............ 868<br />
4. Jav<strong>na</strong> kontrola <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast ................................................... 868<br />
5. Dostapnost <strong>na</strong> sudovite ........................................................................ 868<br />
6. Postoewe <strong>na</strong> nezavisno i kompetentno sudstvo .............................. 868<br />
7. Prav<strong>na</strong> sigurnost <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot ..................................... 870<br />
7.1. Poim <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost ..................................................... 870<br />
7.2. Prav<strong>na</strong>ta sigurnost i nejziniot odnos so pravdata i<br />
celishodnosta ................................................................................. 875<br />
8. Na~elo <strong>na</strong> sudska za{tita protiv zloupotrebita <strong>na</strong> vlasta i<br />
<strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta vo slu~aj <strong>na</strong> takva zloupotreba .................... 886<br />
9. Garantirawe <strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>postapka .................................... 886<br />
II. MATERIJALEN KONCEPT NA VLADEEWETO NA<br />
PRAVOTO ........................................................................................................<br />
1. Primarno z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> ~ovekovite slobodi i prava ................ 888<br />
2. Pravda i pravednost ...................................................................... 890<br />
Koriste<strong>na</strong> litertura ................................................................................ 893<br />
11
12
PRELUDIUM<br />
13
14
1. PRAVDATA I USTAVNIOT SUD NA REPUBLIKA<br />
MAKEDONIJA<br />
Vo pozitivnite zakoni <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> dr`ava se pomeseni redica normi<br />
za koi se tvrdi deka se doneseni od soodveten organ i soodvet<strong>na</strong><br />
procedura i deka ottamu se legalni, no deka toa ne e dovolno dokolku<br />
istite tie normi ne soodvetstvuvaat i so barawata <strong>na</strong> pravdata koja<br />
<strong>na</strong>jednostavno ka`ano pretstavuva zakon <strong>na</strong>d sekoj zakon. Ottamu se razbirlivi<br />
i obidite za postojano podobruvawe pozitiv<strong>na</strong>ta zakonska<br />
regulativa. Za taa cel, sekoga{ koga }e se po~uvstvuva deka vo sistemot<br />
<strong>na</strong> normi postojat proma{uvawa za koi mo`e da se ka`e deka ne korespondiraat<br />
so pravdata kako mo{ne delotvorno sredstvo se javuva<br />
obra}aweto do Ustavniot sud so inicijativi {to gi lociraat potrebnite<br />
zakonodavni promeni. Takvata mo`nost {iroko im e dade<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
gra|anite i vo <strong>na</strong>{iot praven sistem preku t.n. actio popularis so koja sekoj<br />
i sekoga{ mo`e da go ospori seto o<strong>na</strong> {to go smeta za nepraved<strong>na</strong><br />
norma. Vo taa smisla, pred obi~<strong>na</strong>ta moral<strong>na</strong> svest <strong>na</strong> gra|anite se postavuvaat<br />
redica tvrdewa, me|u koi za primer gi <strong>na</strong>veduvame slednive:<br />
1. So ~l. 26 od Zakonot za javno obvinitelstvo se ograni~uvaat<br />
oddelni gra|ani da ne mo`at da bidat imenuvani za javni obviniteli i<br />
zamenici javni obviniteli dokolku se vo brak ili vo rodninska vrska<br />
vo prava linija ili vo strani~<strong>na</strong> linija do vtor stepen so lica vo nekoe<br />
od ovie zvawa vo isto ili povisoko javno obvinitelstvo ili vo<br />
pravosuden organ so ista stvar<strong>na</strong> ili mes<strong>na</strong> <strong>na</strong>dle`nost ili <strong>na</strong> advokat<br />
od isto podra~je, so {to se doveduva vo pra{awe negovata soglasnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot.<br />
2. So ~l. 4 od Tarifata za <strong>na</strong>grada i <strong>na</strong>domestok <strong>na</strong> tro{ocite<br />
za rabotata <strong>na</strong> advokatite, gra|anite se stavaat vo need<strong>na</strong>kva polo`ba,<br />
odnosno se vospostavuvale povratno dejstvo, {to ne bilo vo soglasnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot.<br />
3. So ~l. 7 st. 1 t. 3 od Zakonot za dr`avjanstvo se vr{i diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
<strong>na</strong> licata koi imaat fizi~ki ili psihi~ki mani, a sakaat da<br />
stek<strong>na</strong>t dr`avjanstvo <strong>na</strong> Republika Makedonija, odnosno za site stranski<br />
dr`avjani, pa i za dr`avjanite <strong>na</strong> republikite od porane{<strong>na</strong> SFRJ<br />
se baralo dokaz za psihofizi~kata sostojba, kako {to bilo postapeno<br />
i so soprugata <strong>na</strong> podnositelot <strong>na</strong> inicijativata, {to ne bilo vo soglasnost<br />
so Ustavot.<br />
4. ^lenot 5 st. 4 od Odlukata za uslovite, <strong>na</strong>~inot i kriteriumite<br />
za dodeluvawe stanovi so koi raspolaga Republikata <strong>na</strong>meneti za<br />
re{avawe <strong>na</strong> stanbenite potrebi <strong>na</strong> funkcionerite, rakovodnite rab-<br />
15
otnici i rabotnicite vo republi~kite organi, ne e vo soglasnost so<br />
ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite nezavisno od niv<strong>na</strong>ta imot<strong>na</strong><br />
i op{testve<strong>na</strong> polo`ba, zatoa {to ne se utvrdeni slu~aite pod koi<br />
pri dodeluvawe <strong>na</strong> stanovite mo`e da se otstapi od kriteriumite za<br />
ograni~uvawe <strong>na</strong> golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> stanot, nitu pak, se utvrdeni kriteriumite<br />
i okolnostite od koi }e zavisi golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> stanot {to bi mu<br />
se dodelil <strong>na</strong> funkcionerot.<br />
5. Ne e vo soglasnost so Ustavot, toa {to site gra|ani vo Republika<br />
Makedonija se zadol`eni da pla}aat <strong>na</strong>domestok za koristewe<br />
<strong>na</strong> radiodifuzni priemnici vo ed<strong>na</strong>kov iznos - 4% od prose~<strong>na</strong>ta plata<br />
vo stopanstvoto vo Republikata, ne zemaj}i gi pritoa predvid prihodite<br />
po ~len <strong>na</strong> semejstvoto i te{kata ekonomska polo`ba <strong>na</strong> oddelni<br />
gra|ani vo Republikata.<br />
6. ^len 24 st. 3 od Odlukata za ka<strong>na</strong>lizacija <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong><br />
grad Bitola ne e vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot, zatoa {to so nea<br />
gra|anite koi `iveat vo individualni stanbeni zgradi pla}aat <strong>na</strong>domestok<br />
za ka<strong>na</strong>lizacija kako i gra|anite koi `iveat vo kolektivni stanbeni<br />
zgradi iako odrede<strong>na</strong> koli~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> potro{e<strong>na</strong> voda ne zavr{uva<br />
vo ka<strong>na</strong>lizacija, so {to se <strong>na</strong>ru{uva ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost.<br />
7. So ~l. 71 od od Zakonot za sudovite, se ograni~uva <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong><br />
odreden broj gra|ani da bidat izbrani za sudii i sudii porotnici, odnosno<br />
ova pravo im bilo ograni~eno <strong>na</strong> bliskite srodnici, {to ne e vo<br />
soglasnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
8.^len 27 od Zakonot za vrabotuvawe ne e vo soglasnost so ~l. 9<br />
od Ustavot, bidej}i so nego gra|anite se podeleni vo dve globalni kategorii<br />
vo zavisnost od dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sta`ot <strong>na</strong> osiguruvawe i toa do 25<br />
godini i pove}e od 25 godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe.<br />
9. ^len 66 st. 2 od Zakonot za osnovnoto obrazovanie ne e vo soglasnost<br />
so <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost utvrdeno vo ~l. 9 od Ustavot, za{to<br />
gi ized<strong>na</strong>~uvaat <strong>na</strong>stavnicite - u~itelite so zavr{en pedago{ki fakultet<br />
i pedago{ka akademija so diplomiranite pedagozi, odnosno bilo<br />
predvideno i pedagozite kako nesoodveten kadar da bidat izbrani za<br />
<strong>na</strong>stavnici vo oddelenska <strong>na</strong>stava, iako spored ~l. 66 st. 1 tie bile tretirani<br />
kako stru~ni rabotnici, a fakultetot go zavr{ile po sosema<br />
razli~ni <strong>na</strong>stavni planovi i programi, {to ne bile soodvetni za izveduvawe<br />
<strong>na</strong> oddelenska <strong>na</strong>stava.<br />
10. Poradi toa {to korisnicite <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong> pomo{, so Odluka<br />
<strong>na</strong> vladata, se podeleni <strong>na</strong> gradski i selski (primaat pomal iznos <strong>na</strong><br />
socijal<strong>na</strong> pomo{ od `itelite vo gradovite) se o{tetuvaat `itelite<br />
<strong>na</strong> selata, a toa e vo sprotivnost so <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite,<br />
utvrdeno vo ~l. 9 od Ustavot.<br />
11. Propi{uvaweto obvrska {teda~ite ~ij {teden vlog e povisok<br />
od 1.350.000,00 de<strong>na</strong>ri da go doka`uvaat potekloto <strong>na</strong> {tedniot<br />
vlog, ne e vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot, zatoa {to so propi{uvaweto<br />
ed<strong>na</strong> kategorija {teda~i da go doka`uvaat potekloto <strong>na</strong> {tednite<br />
16
vlogovi se povreduva <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sopstvenost i {teda~ite se doveduvaat<br />
vo need<strong>na</strong>kva polo`ba.<br />
12.Odredbata od ~l. 27 st. 1 i 2 od Zakonot za vrabotuvaweto i<br />
osiguruvawe vo slu~aj <strong>na</strong> nevrabotenost, ja ograni~uva slobodata <strong>na</strong> rabota<br />
i pristapnosta <strong>na</strong> site dr`avjani <strong>na</strong> Republika Makedonija do rabotnite<br />
mesta, odnosno dr`avjanite gi deli <strong>na</strong> povlasteni i diskriminirani.<br />
Toa {to so Zakonote uredeno deka agencija za posreduvawe za<br />
vrabotuvawe vo zemjata so <strong>na</strong>plata mo`e da osnova lice koe ima <strong>na</strong>jmalku<br />
VI stepen stru~<strong>na</strong> podgotovka kako i deka licata koi rabotat <strong>na</strong><br />
posreduvawe za vrabotuvawe vo agencijata isto taka treba da imaat <strong>na</strong>jmalku<br />
VI stepen stru~<strong>na</strong> podgotovka ne bilo vo soglasnost so ~l. 9 od<br />
Ustavot.<br />
13. So Zakonot za praznicite gra|anite <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
se delat po verska osnova i se vr{i nivno selektirawe i razli~no<br />
tretirawe, taka {to se opredeluvawe razli~ni denovi za praznuvawe<br />
<strong>na</strong> verskite praznici <strong>na</strong> pripadnicite <strong>na</strong> hristijanskata, islamskata i<br />
evrejskata veroispovest, so {to se sozdava need<strong>na</strong>kvost, poradi {to se<br />
povreduva ~l. 9 od Ustavot. Osven toa, opredeluvaweto da ne se rabotat<br />
i da se praznuvaat denovi <strong>na</strong> tri verski zaednici, a ne i <strong>na</strong> drugi verski<br />
zaednici koi postojat i egzistiraat vo Republika Makedonija, gi<br />
stavaat vo need<strong>na</strong>kva polo`ba pred zakonot.<br />
14. So toa {to, <strong>na</strong> diplomiranite studenti <strong>na</strong> Fakultetot za bezbednost<br />
i op{testve<strong>na</strong> samoza{tita pri Univerzitetot "Kiril i<br />
Metodij" od Skopje ne im se ovozmo`uva da polagaat pravosuden ispit<br />
se povreduva <strong>na</strong>~eloto utvrdeno vo ~l. 9 od Ustavot.<br />
15. Mo`nosta pretsedatelot <strong>na</strong> Republikata, bez sproveduvawe<br />
<strong>na</strong> postapka za pomiluvawe, a toa z<strong>na</strong>~i po slobod<strong>na</strong> oce<strong>na</strong> ili li~no<br />
ubeduvawe, da vr{i pomiluvawe, ne e vo soglasnost so ustavnoto <strong>na</strong>~elo<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite od ~l. 9 od Ustavot.<br />
16. So ~l. 17 st. 1 i 2 i ~l. 193-6 od Zakonot za penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe se utvrduvaat razli~ni uslovi za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija za ma` i `e<strong>na</strong>, odnosno razli~ni uslovi za<br />
utvrduvawe <strong>na</strong> penziskata osnovica za ma` i `e<strong>na</strong>, {to ne e vo soglasnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot.<br />
17. Ustav<strong>na</strong>ta garancija za ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> gra|anite vo slobodite<br />
i pravata i ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> gra|anite pred Ustavot i zakonite go obvrzuva<br />
zakonodavecot dosledno da gi sprovede i so konkretnoto normirawe<br />
<strong>na</strong> krivi~noprav<strong>na</strong>ta za{tita <strong>na</strong> ugledot i ~esta <strong>na</strong> gra|anite da<br />
obezbedi niv<strong>na</strong> za{tita pod ed<strong>na</strong>kvi uslovi i <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in. Osporenite<br />
odredbi od KZ gi povreduvaat ovie ustavni <strong>na</strong>~ela zatoa {to krivi~niot<br />
progon za krivi~nite dela predvideni vo ~l. 172, 173 i 174 od<br />
Krivi~niot zakonik za opredele<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> gra|ani, zavisno od<br />
niv<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong> polo`ba i funkcijata {to ja vr{at, se vr{i po<br />
predlog <strong>na</strong> o{teteniot ili po slu`be<strong>na</strong> dol`nost, a ne po privat<strong>na</strong><br />
tu`ba kako i za drugite gra|ani <strong>na</strong> Republika Makedonija. So ogled <strong>na</strong><br />
17
toa {to spored osporenite odredbi krivi~noto gonewe go prezema javniot<br />
obvinitel razli~niot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> pokrenuvawe <strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong>ta postapka<br />
za isti krivi~ni dela i koga e vo pra{awe isto za{titno dobro,<br />
vospostavuva need<strong>na</strong>kvost me|u gra|anite i obezbeduva povlaste<strong>na</strong> polo`ba<br />
<strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> kategorija gra|ani zavisno od niv<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong><br />
polo`ba. So prezemaweto <strong>na</strong> krivi~noto gonewe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> javniot<br />
obvinitel za isti krivi~ni dela, so osporenite odredbi gra|anite<br />
se stavaat vo need<strong>na</strong>kva polo`ba i vo pogled <strong>na</strong> rokovite predvideni<br />
za podnesuvawe <strong>na</strong> privat<strong>na</strong>ta tu`ba, odnosno po predlog ili po slu-<br />
`be<strong>na</strong> dol`nost, vo pogled <strong>na</strong> tro{ocite (gra|aninot gi podnesuva sam<br />
tro{ocite, dodeka koga krivi~noto gonewe go vr{i javniot obvinitel<br />
tro{ocite pa|aat <strong>na</strong> tovar <strong>na</strong> Buxetot <strong>na</strong> Republika Makedonija, sam<br />
da si sobira dokazi za faktite bitni za pravilno presuduvawe i drugo).<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, <strong>na</strong> ovaa kategorija gra|ani im bilo skrateno <strong>pravoto</strong><br />
samostojno da ja ostvarat krivi~noprav<strong>na</strong>ta za{tita od <strong>na</strong>pad <strong>na</strong><br />
nivniot li~en integritet, pa spored toa tie se "deprivelegirani,"<br />
odnosno im se skrateni prava {to gi u`ivaat site gra|ani.<br />
18. So Zakonot za pravata <strong>na</strong> pretsedatel <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
po prestanuvawe <strong>na</strong> funkcijata se povreduva <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
<strong>na</strong> gra|anite predvideno vo ~l. 9 od Ustavot.<br />
19. Odredbata 18-a st. 2 od Zakonot za prekr{ocite protiv javniot<br />
red i mir ne e vo soglasnost so ~l. 9, 11 i 19 od Ustavot so koi se<br />
garantira ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> gra|anite bez ogled <strong>na</strong> politi~koto uveruvawe,<br />
moralniot integritet i slobodata <strong>na</strong> veroispovesta. Se smeta<br />
deka taa odredba e relikt od mi<strong>na</strong>toto i deka ne postoi kriterium po<br />
koj nekoe lice, vo povoeniot period, mo`e da se oz<strong>na</strong>~i kako neprijatel<br />
<strong>na</strong> NOB ili <strong>na</strong> op{testveno-politi~koto ureduvawe <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija, a se pra{uva koj "faktor" toa bi mo`el da go utvrdi.<br />
20. So odredbata od ~l. 60 st. 1 od Zakonot za semejstvo, deteto e<br />
ograni~eno vo <strong>pravoto</strong> da mo`e da vodi postapka za utvrduvawe <strong>na</strong> tatkovstvo,<br />
dodeka liceto koe se smeta za tatko e neograni~eno da vodi<br />
postapka za utvrduvawe <strong>na</strong> tatkovstvo nezavisno od vozrasta <strong>na</strong> deteto.<br />
Spored toa, re{enijata sodr`ani vo zakonot go doveduvaat vo neramnoprav<strong>na</strong><br />
polo`ba deteto vo odnos <strong>na</strong> liceto koe se smeta za tatko <strong>na</strong> deteto<br />
{to e sprotivno <strong>na</strong> ~l. 9 od Ustavot.<br />
21. So predviduvawe dodatokot za posebni uslovi za civilnite<br />
lica da iznesuva 20% a za voenite lica 30% od osnov<strong>na</strong>ta plata, se povreduva<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, zagarantirano so Ustavot <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija.<br />
22. So predviduvaweto prioritet pri rasporeduvawe da mu se<br />
dava samo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> rabotnici (<strong>na</strong>stavnicite, a ne i <strong>na</strong>drugite<br />
profili, profesii), koi `iveat vo grad a rabotat podolgo <strong>na</strong><br />
selo, a ne i <strong>na</strong> onie koi {to `iveat vo selo, a rabotat podolgo vo drugo<br />
selo, mo`ebi pooddale~eno i od onoj {to `ivee vo grad, se povreduva<br />
18
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost utvrdeno vo ~l. 9 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
od pri~ini {to gra|anite se staveni vo need<strong>na</strong>kva polo`ba,<br />
odnosno se delat <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnici i drugi, odnosno gra|ani od grad i gra|ani<br />
od selo, pri {to prioritet imaat onie od gradot.<br />
23. ^len ~l. 17 st. 1 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvaweo ne e vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot, zatoa {to gra|anite<br />
gi stava vo need<strong>na</strong>kva polo`ba po odnos <strong>na</strong> polot.<br />
24. Odredbata od ~l. 38-d od Krivi~niot zakonik e vo sprotivnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija, od pri~i<strong>na</strong> {to so<br />
nea se povreduva ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite pred Ustavot<br />
i zakonite. Imeno, so ospore<strong>na</strong>ta odredba od Zakonot se pravi razlika<br />
me|u gra|anite po osnov <strong>na</strong> imot<strong>na</strong>ta sostojba, taka {to "bogatite"<br />
storiteli <strong>na</strong> krivi~ni dela <strong>na</strong> koi im bila izre~e<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> zatvor<br />
do ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong> se stavaat vo <strong>na</strong>drede<strong>na</strong> polo`ba vo odnos <strong>na</strong> "siroma{nite"<br />
storiteli <strong>na</strong> koi isto taka im e izre~e<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> zatvor do<br />
ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong>. Osven toa, slobodata e ne{to <strong>na</strong>jsveto za sekoj gra|anin<br />
bez razlika <strong>na</strong> pol, rasa, boja <strong>na</strong> ko`a, <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lno i socijalno poteklo,<br />
politi~ko i versko uveruvawe, imot<strong>na</strong>ta i op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba<br />
i vo nikoj slu~aj ne smee da se pravi razlika me|u gra|anite - storiteli<br />
<strong>na</strong> krivi~nite dela koga e vo pra{awe slobodata. Imeno, so ospore<strong>na</strong>ta<br />
zakonska odredba se vr{i diskrimi<strong>na</strong>cija po osnov <strong>na</strong> imot<strong>na</strong>ta<br />
polo`ba.<br />
25. So odredbite od Zakonot za pratenici se povreduva ustavnoto<br />
<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong> pravednost zatoa<br />
{to pratenicite vo pogled <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> staros<strong>na</strong>ta<br />
penzija se izdvojuvaat kako poseb<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> gra|ani koi samo<br />
poradi nivniot status i polo`ba vo op{testvoto se izdvojuvaat od sistemot<br />
<strong>na</strong> penziskoto i invalidskoto osiguruvawe so {to se vospostavuva<br />
nov sistem za ostvaruvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> penzija <strong>na</strong> pratenicite. 1<br />
1<br />
Osporeniot ~l. 40 od Zakonot za pratenicite ne se vo soglasnost so<br />
~l. 9 st. 1 od Ustavot, zatoa {to poa|aj}i od ovaa ustav<strong>na</strong> imperativ<strong>na</strong> odredba<br />
zakonodavecot e dol`en pri ureduvaweto <strong>na</strong> uslovite za ostvaruvaweto <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> penzija pratenicite da gi stavi vo ista i ed<strong>na</strong>kva polo`ba so site<br />
drugi gra|ani koi ostvaruvaat pravo <strong>na</strong> penzija. Tokmu poradi toa {to so osporeniot<br />
~len se propi{uva poi<strong>na</strong>kva i razli~<strong>na</strong> polo`ba (privilegira<strong>na</strong>)<br />
samo za ed<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> gra|ani, a ne op{tata {to e propi{a<strong>na</strong> za site gra-<br />
|ani so Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe se povreduvalo i<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako temel<strong>na</strong> vrednost <strong>na</strong> ustavniot poredok.<br />
Odredbite od ~l. 40, 41 i 42 od Zakonot za pratenicite ne se vo soglasnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot, zatoa {to so niv se opredeluvale povolnosti {to ne<br />
se rezultat od uslovite za rabota koi bi se kategorizirale so zgolemen psi-<br />
19
26. So predviduvaweto pretsedatel <strong>na</strong> ispit<strong>na</strong> komisijaza voza~<br />
i ispituva~ <strong>na</strong> teoretski del da bide lice samo od opredeleni struki<br />
(tehni~ki fakultet - soobra}aj<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka, policiska akademija, praven<br />
ili pedago{ki fakultet) se stavaat vo neramnoprav<strong>na</strong> polo`ba licata<br />
od drugite struki koi rabotat vo ispitni komisii <strong>na</strong> avto {kolite.<br />
27. Srodnik od prv <strong>na</strong>sleden red kako davatel <strong>na</strong> do`ivotnoto<br />
izdr`uvawe se doveduva vo need<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> polo`ba vo odnos <strong>na</strong> srodnik<br />
od istiot <strong>na</strong>sleden red kako <strong>na</strong>slednik, odnosno kako primatel <strong>na</strong><br />
podarokot, zatoa {to se osloboduva od pla}awe danok samo za delot koj<br />
bi go <strong>na</strong>sledil spored Zakonot za <strong>na</strong>sleduvawe, dodeka <strong>na</strong>slednikot i<br />
primatelot <strong>na</strong> podarokot se oslobodeni od pla}awe danok i za osta<strong>na</strong>tiot<br />
del od nedvi`niot imot koj mu se prenesuval.<br />
28. Odredbata so koja ~lenovite i vrabotenite vo Komisijata za<br />
hartii od vrednost se oslobodeni od <strong>na</strong>domest za posetuvawe <strong>na</strong> obuka i<br />
polagawe <strong>na</strong> stru~en ispit, nema ustav<strong>na</strong> i zakonska osnova, zatoa {to<br />
privilegijata za osloboduvawe od pla}awe <strong>na</strong>domest se odnesuva samo<br />
<strong>na</strong> ~lenovite i vrabotenite vo Komisijata za hartii od vrednost, a ne<br />
za site gra|ani <strong>na</strong> Republika Makedonija, so {to se povreduva ed<strong>na</strong>kvosta<br />
<strong>na</strong> gra|anite pred Ustavot i zakonite od ~l. 9 od Ustavot.<br />
29. So ogled <strong>na</strong> toa {to Ustavot i Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe ne predviduvaat mo`nost Vladata so svoj akt da<br />
vr{i kategorizacija <strong>na</strong> korisnicite <strong>na</strong> penzija vo zavisnost od iznosot<br />
<strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta penzija i vrz taa osnova da opredeluva povisok procent<br />
<strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite, Odlukata vo taa <strong>na</strong>soka ne e vo soglasnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot.<br />
30. ^len 3 st. 3 od Zakonot za komu<strong>na</strong>lni taksi e vo sprotivnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot, zatoa {to golem broj gra|ani ~ii doma}instva se<br />
so mal broj <strong>na</strong> ~lenovi se dovedeni vo neramnoprav<strong>na</strong> polo`ba so onie<br />
gra|ani ~ii doma}instva bile so golem broj <strong>na</strong> ~lenovi.<br />
31. Toa {to srodnikot od prv <strong>na</strong>sleden red kako davatel <strong>na</strong> do`ivotnoto<br />
izdr`uvawe se doveduva vo need<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> polo`ba vo<br />
odnos <strong>na</strong> srodnikot od istiot <strong>na</strong>sleden red kako <strong>na</strong>slednik odnosno<br />
kako primatel <strong>na</strong> podarokot, zatoa {to se osloboduval od pla}awe danok<br />
samo za delot koj bi go <strong>na</strong>sledil spored Zakonot za <strong>na</strong>sleduvawe,<br />
dodeka <strong>na</strong>slednikot i primatelot <strong>na</strong> podarokot bile oslobodeni od<br />
hofiziiki <strong>na</strong>por pri raboteweto, kako {to e toa slu~aj so kategorijata osigurenici<br />
vo odbra<strong>na</strong>ta i vo organite za v<strong>na</strong>tre{ni raboti.<br />
^lenovite 40, 41, 42, 43 st. 2, 44 i 45 st. 3 od Zakonot za pratenicite ne<br />
se vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot, zatoa {to uslovite pod koi pratenicite<br />
mo`at da se stek<strong>na</strong>t so predvreme<strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija, visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> predvreme<strong>na</strong>ta<br />
staros<strong>na</strong>, invalidska odnosno semej<strong>na</strong> penzija, se sosema razli~ni i popovolni<br />
od onie za drugite osigurenici koi gi ostvaruvaat ovie prava soglasno<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
20
pla}awe danok i za osta<strong>na</strong>tiot del od nedvi`niot imot koj mu se prenesuval,<br />
ne e vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Navedenite pra{awa se odraz <strong>na</strong> realnite potrebi za pridvi-<br />
`ivawe kon pravdata, kon legalitetot <strong>na</strong> normite, kon vladeeweto <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> koi {to gi <strong>na</strong>metnuva sovremeniot demokratski `ivot. Toa se<br />
pra{awa koi {to zapo~nuvaj}i nekade od osamostojuvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata<br />
dr`ava bile postavuvani pred Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
vrz kogo le`el tovarot da gi dade vistinskite odgovori koi vodat ne<br />
samo kon usovr{uvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto pravo, tuku i kon sozdavawe <strong>na</strong><br />
osnovnite pravni maksimi ili principi vrz koi }e se zasnova celokup<strong>na</strong>ta<br />
id<strong>na</strong> <strong>na</strong>dgradba <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to barem kaj <strong>na</strong>s }e se vika pravda. Toa<br />
e zada~ata <strong>na</strong> koja{to treba da odgovorat <strong>na</strong>jistak<strong>na</strong>tite pravnici izbrani<br />
za sudii vo ovaa vrv<strong>na</strong> institucija {to ja {titi i garantira ne<br />
samo zakonitosta i ustavnosta <strong>na</strong> pravnite normi, tuku, soglasno ~l. 9<br />
od Ustavot, i niv<strong>na</strong>ta pravednost. Ispravini pred taa zada~a sudiite<br />
<strong>na</strong> Ustavniot sud se po~uvstvuvale obvrzani da dadat soodvetni odgovori.<br />
Ad 1. So Odluka U. br. 6/1993 od 28. 04. 1993 godi<strong>na</strong>, Sudot go<br />
uki<strong>na</strong> ~l. 26 od Zakonot za javnoto obvinitelstvo, vo delot {to predviduva<br />
za javen obvinitel i zamenik javen obvinitel da ne mo`e da<br />
bide imenuvano lice koe <strong>na</strong> pretsedatel ili sudija <strong>na</strong> sud so ista stvar<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>dle`nost, kako i <strong>na</strong> advokat od isto podra~je, mu e bra~en drugar<br />
ili e vo srodstvo vo prava linija ili vo strani~<strong>na</strong> linija do vtor stepen,<br />
i istovremeno ja zapre postapkata za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong><br />
~l. 26 od Zakonot, vo delot {to predviduva za javen obvinitel i zamenik<br />
javen obvinitel da ne mo`e da bide imenuvano lice koe <strong>na</strong> lice vo<br />
nekoe od ovie zvawa vo isto ili povisoko javno obvinitelstvo, ili vo<br />
Javnoto obvinitelstvo <strong>na</strong> Republika Makedonija mu e bra~en drugar<br />
ili e vo srodostvo vo prava linija ili vo strani~<strong>na</strong> linica do vtor<br />
stepen.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Spored mislewe <strong>na</strong> Sudot, ~l. 26<br />
od Zakonot pretstavuva ograni~uvawe za vr{ewe <strong>na</strong> javnoobvinitelska<br />
funkcija za gra|anite koi se vo brak ili vo rodninska vrska so gra|ani<br />
koi vr{at sudska funkcija vo sud so ista stvar<strong>na</strong> <strong>na</strong>dle`nost ili se<br />
zanimavaat so advokatura <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> deluvawe <strong>na</strong> javnoto obvinitelstvo.<br />
Poradi toa, Sudot oceni deka vo ovoj del ~l. 26 od Zakonot<br />
ne e vo soglasnost so ~l. 9, 23, 32 i 54 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Me|utoa, od ~l. 106 od Ustavot proizleguva deka javnoto obvinitelstvo<br />
e edinstven i samostoen dr`aven organ koj gi goni storitelite<br />
<strong>na</strong> krivi~nite dela i <strong>na</strong> drugi so zakon utvrdeni kaznivi dela, poradi<br />
{to javnoto obvinitelstvo svojata funkcija ja vr{i vrz principot<br />
<strong>na</strong> organizaciono edinstvo i vertikal<strong>na</strong> povrzanost <strong>na</strong> site organizacioni<br />
edinici <strong>na</strong> javnoto obvinitelstvo kako edinstven organ. So<br />
ogled <strong>na</strong> toa, Sudot smeta deka vo zakonskoto ureduvawe <strong>na</strong> organizirawe<br />
<strong>na</strong> javnoto obvinitelstvo i ostvaruvaweto <strong>na</strong> negovite funkcii<br />
21
a~<strong>na</strong>ta i rodninskata vrska <strong>na</strong> nositelite <strong>na</strong> taa funkcija mo`e da<br />
se predvidi kako eden od uslovite za ograni~uvawe <strong>na</strong> nejzinoto vr{ewe,<br />
zaradi obezbeduvawe garancijata za ostvaruvawe <strong>na</strong> pravata i slobodite<br />
<strong>na</strong> gra|anite pred toj organ. Poradi toa, Sudot oceni deka takvite<br />
ograni~uvawa predvideni so osporeniot ~len vo zakonot, vo delot<br />
{to se odnesuvaat <strong>na</strong> javnoto obvinitelstvo, ne se vo nesoglasnost so<br />
<strong>na</strong>vedenite odredbi <strong>na</strong> Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Ad. 2. So Re{enie U. br. 115/1993 od 15. 09. 1993 godi<strong>na</strong>, Sudot ne<br />
povede postapka za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta <strong>na</strong> ~l. 4 od Tarifata<br />
za <strong>na</strong>grada i <strong>na</strong>domestok <strong>na</strong> tro{ocite za rabotata <strong>na</strong> advokatite,<br />
donese<strong>na</strong> od Advokatskata komora <strong>na</strong> Republika Makedonija <strong>na</strong> 27.<br />
03. 1993 godi<strong>na</strong> ("SV RM," br. 23/1993), spored koj, ako vo tekot <strong>na</strong> postapkata<br />
se izmenila Tarifata ed<strong>na</strong>{ ili pove}e pati, }e se primeni tarifata<br />
{to e vo sila <strong>na</strong> denost <strong>na</strong> presuduvaweto, odnosno odlu~uvaweto.<br />
Od denot <strong>na</strong> presuduvaweto, odnosno odlu~uvaweto do denot <strong>na</strong><br />
isplatata <strong>na</strong> iznosot <strong>na</strong> advokatskata <strong>na</strong>grada i tro{oci se presmetuva<br />
zakonska kamata. Spored st. 2 <strong>na</strong> ovoj ~len, neisplate<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>grada i<br />
tro{oci strankata sekoga{ gi pla}a <strong>na</strong> advokatot po tarifata {to e<br />
vo sila <strong>na</strong> denot <strong>na</strong> pla}aweto (st. 1). So Tarifata se odreduva i visi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>domestokot <strong>na</strong> tro{ocite i <strong>na</strong>gradata za dade<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> pomo{,<br />
odnosno precizno se opredeleni site dejstvija {to advokatite gi<br />
prezemaat vo davaweto <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta pomo{. (st. 2).<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "So ogled <strong>na</strong> toa {to so ospore<strong>na</strong>ta<br />
odredba se utvrduva <strong>na</strong>~inot za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> tarifata i za ispolnuvawe<br />
<strong>na</strong> obvrskite <strong>na</strong> strankite za ne<strong>na</strong>vremeno pla}awe <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradata<br />
i tro{ocite za dade<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> pomo{, odnosno se utvrduva instrumentarium<br />
so koj se obezbeduva da ne se obezvrednuva trudot <strong>na</strong> advokatot<br />
za dade<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> pomo{, Sudot smeta deka so nea ne se <strong>na</strong>ru-<br />
{uva <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> graganite, poradi {to oceni deka ne<br />
mo`e da se postavi pra{aweto za nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Ad. 3. So Re{enie U. br. 168/1993 od 09. 09. 1993 godi<strong>na</strong>, Sudot ne<br />
povede postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 7 st. 1 t. 3 od Zakonot<br />
za dr`avjanstvo <strong>na</strong> Republika Makedonija ("SV RM," br. 67/1992), so<br />
koj se opredeleni uslovite za steknuvawe <strong>na</strong> dr`avjanstvo so priroduvawe,<br />
odnosno uslovi za steknuvawe <strong>na</strong> dr`avjanstvo <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> stranci, pri {to vo ospore<strong>na</strong>ta t. 3 od ovoj ~len<br />
e predvideno liceto {to bara dr`avjanstvo <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
da e psihofizi~ki zdravo.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Imaj}i go predvid ~l. 29 od Ustavot,<br />
Sudot oceni deka ne postoi ustav<strong>na</strong> pre~ka so zakon da se utvrdat<br />
posebni uslovi pod koi stranec mo`e da stekne dr`avjanstvo <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija, a vo tie ramki, kako eden od uslovite da se predvidi<br />
liceto {to bara dr`avjanstvo, da bide psihofizi~ki zdravo. So<br />
ogled <strong>na</strong> iznesenoto Sudot smeta deka ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
22
utvrdeno vo ~l. 9 od Ustavot se odnesuva <strong>na</strong> gra|anite <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija, a strancite - slobodite i pravata garantirani so Ustavot<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija gi u`ivaat pod uslovi utvrdeni so zakon i so<br />
me|u<strong>na</strong>rodni dogovori, {to z<strong>na</strong>~i, deka za strancite so zakonot mo`at<br />
da se predviduvaat posebni uslovi za steknuvawe <strong>na</strong> dr`avjanstvo <strong>na</strong><br />
Republika Makedonija, vodej}i smetka za pravata garantirani so me|u<strong>na</strong>rodni<br />
dogovori."<br />
Ad. 4. So Odluka U. br. 120/1994 od 21. 12. 1994 godi<strong>na</strong>, Sudot go<br />
uki<strong>na</strong> ~l. 5 st. 4 od Odlukata za uslovite, <strong>na</strong>~inot i kriteriumite za<br />
dodeluvawe stanovi so koi raspolaga Republikata <strong>na</strong>meneti za re{avawe<br />
<strong>na</strong> stanbenite potrebi <strong>na</strong> funkcionerite, rakovodnite rabotnici<br />
i rabotnicite vo republi~kite organi ("SV RM," br. 18/1993). So<br />
~l. 5 od Odlukata be{e predvideno pri dodeluvaweto stanovi <strong>na</strong> koristewe<br />
<strong>na</strong> funkcionerite, rakovodnite rabotnici i rabotnicite }e se<br />
vodi smetka osobeno za funkcijata, odnosno rabotite i zada~ite {to<br />
gi vr{at i rabotniot pridones vo re{avaweto <strong>na</strong> rabotite i rabotnite<br />
zada~i, stanbenite uslovi, dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> rabotniot sta`, nere{enoto<br />
stanbeno pra{awe, brojot <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> semejnoto doma}instvo,<br />
zdravstve<strong>na</strong>ta sostojba, invalidnost i sli~no. Golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> stanot<br />
mo`e da iznesuva do 20m 2 po ~len <strong>na</strong> semejnoto doma}instvo, po isklu-<br />
~ok za edno~leno semejstvo do 30m 2 , a za dvo~leno do 50m 2 , no ne pove}e<br />
od 100m 2 bez ogled <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> semejnoto doma}instvo. Spored osporeniot<br />
st. 4 od ovoj ~len, po isklu~ok, <strong>na</strong> funkcioner po negovo barawe<br />
mo`e da mu se dodeli pogolem stan, pri {to }e se vodi smetka za karakterot<br />
<strong>na</strong> funkcijata, odnosno za rabotite i zada~ite {to toj gi<br />
vr{i i za drugite poz<strong>na</strong>~ajni okolnosti {to se od z<strong>na</strong>~ewe za vr{eweto<br />
<strong>na</strong> funkcijata. So ospore<strong>na</strong>ta odluka se uredeni i <strong>na</strong>~inot i postapkata<br />
za dodeluvawe stanovi <strong>na</strong> koristewe.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "So ogled <strong>na</strong> toa {to so ospore<strong>na</strong>ta<br />
odluka se dodeluvaat stanovi <strong>na</strong> koristewe vrz koi so zakonito<br />
vseluvawe se steknuva sta<strong>na</strong>rsko pravo, spored misleweto <strong>na</strong> Sudot <strong>na</strong>-<br />
~eloto od ~l. 9 od Ustavot ja obvrzuva Vladata pri ureduvaweto <strong>na</strong><br />
odnosite, odnosno pri utvrduvaweto <strong>na</strong> uslovite za ostvaruvawe <strong>na</strong> ova<br />
pravo tie uslovi da va`at ed<strong>na</strong>kvo za site, bez ogled <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong><br />
polo`ba, odnosno kako za funkcionerite, taka i za rabotnicite,<br />
poradi {to oceni deka odredbata od <strong>na</strong> ~l. 5 st. 4 od Odlukata ne e<br />
vo soglasnost so <strong>na</strong>vedenoto ustavno pravo."<br />
Ad. 5. So Re{enie U. br. 135/1995 od 01. 11. 1995 godi<strong>na</strong>, Sudot <strong>na</strong><br />
povede postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 1 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe <strong>na</strong> Zakonot za radiodifuzijata ("SV RM," br. 2/<br />
1995), spored koj <strong>na</strong>domestokot za koristewe <strong>na</strong> radiodifuznite priemnici,<br />
korisnikot go pla}a vo visi<strong>na</strong> od 4% od prose~<strong>na</strong>ta plata vo stopanstvoto<br />
vo Republikata, isplate<strong>na</strong> vo posledniot mesec, objaven od<br />
Zavodot za statistika".<br />
23
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Od ~l. 33 od Ustavot proizleguva<br />
obvrska za sekoj gra|anin da u~estvuva vo <strong>na</strong>miruvaweto <strong>na</strong> javnite rashodi<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>~in utvrden so zakon. Ovaa obvrska ne zavisi od materijalnite<br />
mo`nosti <strong>na</strong> gra|anite, odnosno gra|anite se dol`ni da ja <strong>na</strong>miruvaat<br />
ovaa jav<strong>na</strong> dava~ka nezavisno od nivnite materijalni mo`nosti.<br />
Poa|aj}i od toa {to obvrskata za pla}awe <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestokot za koristewe<br />
<strong>na</strong> radiodifuzen priemnik go ima za osnova poseduvaweto <strong>na</strong> radiodifuzen<br />
priemnik, sekoj gra|anin e dol`en da go pla}a vo ed<strong>na</strong>kov<br />
iznos, poradi {to Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta <strong>na</strong> ospore<strong>na</strong>ta odredba so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Ad. 6. So Re{enie U. br. 206/1995 od 20 . 09. 1995 godi<strong>na</strong>, Sudot<br />
ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta i zakonitosta <strong>na</strong> ~l. 24 st.<br />
3 od Odlukata za ka<strong>na</strong>lizacija <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> grad Bitola, donese<strong>na</strong><br />
od Sobranieto <strong>na</strong> Op{ti<strong>na</strong> Bitola <strong>na</strong> 12. 12. 1977 godi<strong>na</strong>. Vo ~l. 24 od<br />
Odlukata e utvrdeno deka za koristewe <strong>na</strong> uli~<strong>na</strong>ta ka<strong>na</strong>lizacija se<br />
pla}a <strong>na</strong>domestok. Nadomestokot e utvrden so tarifa koja ja donesuva<br />
Upravata za izgradba i odr`uvawe <strong>na</strong> komu<strong>na</strong>lni objekti - Bitola vo<br />
soglasnost so Sobranieto <strong>na</strong> Op{ti<strong>na</strong> Bitola. Vo osporeniot st. 3 e<br />
utvrdeno deka <strong>na</strong>domestokot se pla}a spored koli~estvoto <strong>na</strong> potro{e<strong>na</strong><br />
voda, odnosno po ~len <strong>na</strong> doma}instvoto pri nepostoewe <strong>na</strong> vodomer.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Od ~l. 9 od Ustavot proizleguva<br />
deka so nego se zabranuva i se isklu~uva sekakva privilegija i oblik<br />
<strong>na</strong> povlastuvawe od sekoj vid i po bilo koj osnov, odnosno se zabranuva<br />
vospostavuvaweto <strong>na</strong> osnovni elementi <strong>na</strong> bilo kakvi razliki me|u lu-<br />
|eto. Od druga stra<strong>na</strong>, pak, so principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> polo`ba <strong>na</strong><br />
subjektite <strong>na</strong> pazarot se zabranuva za ist vid subjekti <strong>na</strong> pazarot za ist<br />
praven odnos da im se davaat razli~ni po vid i obem prava i obvrski.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to vo ~l. 24 st. 3 od ospore<strong>na</strong>ta odluka ne se<br />
pravi razlika dali korisnicite <strong>na</strong> komu<strong>na</strong>lnite uslugi, odnosno korisnicite<br />
<strong>na</strong> uli~<strong>na</strong> ka<strong>na</strong>lizacija `iveat vo individualni ili kolektivni<br />
stanbeni zgradi, tuku kako edinstven kriterium za utvrduvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>domestokot e potro{e<strong>na</strong>ta koli~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> voda, Sudot oceni deka ne<br />
mo`e da se postavi pra{aweto za negovata soglasnost so oz<strong>na</strong>~enite<br />
ustavni odredbi i so ~l. 15 od Zakonot za obligacioni odnosi.<br />
Ad. 7. So Re{enie U. br. 277/1995 od 29. 11. 1995 godi<strong>na</strong>, Sudot ne<br />
povede postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 71 od Zakonot za sudovite<br />
("SV RM," br. 36/1995). Vo osporeniot ~len e predvideno za sudija<br />
ili sudija porotnik da ne mo`e da bide izbrano lice koe so sudijata<br />
ili sudijata porotnik vo istiot sud e vo srodstvo vo prava linija ili<br />
vo strani~<strong>na</strong> linija do tret stepen ili e negov bra~en drugar.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Vo Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
posebno mesto zazema podelbata <strong>na</strong> vlasta <strong>na</strong> zakonodav<strong>na</strong>, izvr-<br />
{<strong>na</strong> i sudska, {to e utvrdeno i kako temel<strong>na</strong> vrednost <strong>na</strong> ustavniot poredok<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija (~l. 8 al. 4). Vo soglasnost so taka izvr{e<strong>na</strong>ta<br />
podelba <strong>na</strong> vlasta soglasno ~l. 98 od Ustavot, sudskata vlast ja<br />
24
vr{at sudovite kako samostojni i nezavisni organi koi sudat vrz osnova<br />
<strong>na</strong> Ustavot i zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani vo<br />
soglasnost so Ustavot. Organizacijata <strong>na</strong> sudstvoto e edinstve<strong>na</strong>, a vidovite,<br />
<strong>na</strong>dle`nosta, osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata i sostavot,<br />
kako i postapkata pred niv se ureduvaat so zakon, {to se donesuva<br />
so dvotretinsko mnozinstvo glasovi od vkupniot broj pratenici.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi proizleguva deka pra{awata za<br />
vidot, <strong>na</strong>dle`nosta, osnovaweto, ukinuvaweto, organizacijata i sostavot<br />
<strong>na</strong> sudovite se ureduvaat so zakon, pa vo tie ramki pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot<br />
da gi utvrdi i posebnite uslovi za izbor <strong>na</strong> sudii, a pri utvrduvaweto<br />
<strong>na</strong> tie uslovi za odrede<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> gra|ani da utvrdi i<br />
ograni~uvawe za izbor vo ist sud <strong>na</strong> sudii i sudii-porotnici koi se vo<br />
srodstvo vo prava linija ili vo strani~<strong>na</strong> linija do tret stepen ili se<br />
vo brak.<br />
Od iznesenite ustavni odredbi, isto taka, prizleguva deka osnovno<br />
<strong>na</strong>~elo vo vr{eweto <strong>na</strong> sudiskata vlast e samostojnosta i nezavisnosta<br />
<strong>na</strong> sudovite.<br />
Na~eloto <strong>na</strong> nezavisnost i samostojnot vo vr{eweto <strong>na</strong> sudiskata<br />
funkcija z<strong>na</strong>~i garancija za objektivno, nepristrasno i sovesno<br />
vr{ewe <strong>na</strong> sudiskata funkcija koja mora da bide imu<strong>na</strong> od vlijanieto<br />
<strong>na</strong> poedinci ili instuticii.<br />
So cel da se obezbedi nezavisnosta vo vr{eweto <strong>na</strong> sudskata funkcija,<br />
sudovite i pravno i fakti~ki mora da u`ivaat celos<strong>na</strong> samostojnost.<br />
Takva nezavisnost se obezbeduva pred se so izborot <strong>na</strong> sudiite<br />
so neograni~en mandat, so sudskiot imunitet i drugi garancii.<br />
Kako ed<strong>na</strong> od garanciite so koja se obezbeduva samostojnosta i<br />
nezavisnosta <strong>na</strong> sudiite i sudiite porotnici, spored misleweto <strong>na</strong> Sudot,<br />
pretstavuva i ograni~uvaweto vo ist sud da bidat izbrani sudii i<br />
sudii porotnici koi se vo srodstvo ili vo brak, so {to se onevozmo-<br />
`uva da se vlijae <strong>na</strong> odredeni sudii od lica izbrani vo istiot sud, koi<br />
koristej}i ja svojata funkcija i rodninskiot odnos se vo polo`ba da<br />
vlijaat pri donesuvawe <strong>na</strong> odredeni odlu}i.<br />
Sudot smeta i deka soglasno ~l. 23 od Ustavot vr{eweto <strong>na</strong> javni<br />
funkcii ne e usloveno so ed<strong>na</strong>kvi uslovi, od {to proizleguva deka<br />
sekoj gra|anin pod uslovite utvrdeni so zakon, mo`e da vr{i jav<strong>na</strong> funkcija,<br />
a gra|anite {to se vo brak ili vo rodninski vrski so licata<br />
koi ve}e vr{at sudiska funkcija vo istiot sud objektivno mo`e da se<br />
dovedat vo privilegira<strong>na</strong> polo`ba, odnosno imaat objektivno popovolni<br />
mo`nosti da vlijaat <strong>na</strong> donesuvaweto <strong>na</strong> sudskite odluki, so {to<br />
bi se zagrozila samostojnosta i nepristrasnosta pri donesuvawe <strong>na</strong><br />
sudskite odluki.<br />
Sudot, isto taka, smeta deka so ospore<strong>na</strong>ta odredba ne se ograni-<br />
~uva <strong>pravoto</strong> da se vr{i sudiskata funkcija pod ed<strong>na</strong>kvi uslovi, tuku<br />
samo se ograni~uva taa funkcija da se vr{i vo ist sud kade {to ve}e e<br />
25
izbrano lice koe vo srodstvo ili e bra~en drugar <strong>na</strong> liceto koe konkurira<br />
za izbor <strong>na</strong> sudija.<br />
So ogled <strong>na</strong> iznesenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong> ~l. 71 od Zakonot so oz<strong>na</strong>~enite odredbi<br />
od Ustavot i deka so nego ne se povreduva ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
utvrdeno vo ~l. 9 od Ustavot.<br />
Ad. 8. So Re{enie U. br. 91/1996 od 17. 04. 1996 godi<strong>na</strong>, Sudot ja<br />
otfrli inicijativata za poveduvawe postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta<br />
<strong>na</strong> ~l. 27 od Zakonot za vrabotuvawe ("SV RM," br. 32/1987, 18/<br />
1989, 36/1989, 17/1991, 31/1991, 12/1993 i 78/1993).<br />
Soglasno ~l. 27 od Zakonot, pari~en <strong>na</strong>domestok <strong>na</strong> nevrabotenoto<br />
lice se isplatuva: tri meseci ako ima sta` <strong>na</strong> osiguruvawe <strong>na</strong>jmalku<br />
devet meseci vo nepreki<strong>na</strong>to traewe ili 12 meseci so prekin vo<br />
poslednite 18 meseci; pet meseci ako ima sta` <strong>na</strong> osiguruvawe 15 meseci<br />
vo nepreki<strong>na</strong>to traewe ili 24 meseci so prekin vo poslednite tri<br />
godini; sedum meseci ako ima sta` <strong>na</strong> osiguruvawe 30 meseci vo nepreki<strong>na</strong>toto<br />
traewe ili 50 meseci so prekin vo poslednite pet godini; devet<br />
meseci ako ima pet-sedum godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe; dva<strong>na</strong>eset<br />
meseci ako ima sedum-deset godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe; ~etiri<strong>na</strong>eset<br />
meseci ako ima 10-13 godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe; {es<strong>na</strong>eset meseci<br />
ako ima 13-16 godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe; sedum<strong>na</strong>eset meseci ako ima<br />
16-19 godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe; dvaeset i eden mesec ako ima 19-22<br />
godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe i dvaeset i ~etiri meseci ako ima 22-25<br />
godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe. Na nevrabotenoto lice koe ima pove}e od<br />
25 godini sta` <strong>na</strong> osiguruvawe, pari~niot <strong>na</strong>domestok mu se isplatuva<br />
do negovoto vrabotuvawe odnosno do <strong>na</strong>stapuvaweto <strong>na</strong> nekoi od osnovite<br />
za prestanok <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> pari~en <strong>na</strong>domestok.<br />
Oobrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. So Re{enie U. br. 54/1996 od 28.<br />
02. 1996 godi<strong>na</strong>, Sudot ne povede postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong><br />
~l. 27 od Zakonot za vrabotuvawe. Pritoa, Sudot oceni deka vrabotenite<br />
imaat pravo <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong> obezbedenost za vreme <strong>na</strong> privreme<strong>na</strong><br />
nevrabotenost i deka ova nivno pravo kako i drugite prava od raboten<br />
odnos se ureduva so zakon i so kolektivni dogovori. Spored toa, pravo<br />
e <strong>na</strong> zakonodavecot, ureduvaj}i go ova pravo da utvrdi i uslovi pod koi<br />
}e se isplatuva pari~niot <strong>na</strong>domestok. Pritoa, zakonodavecot so osporeniot<br />
~l. 27 od Zakonot, nikomu ne mu go uskratil <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> pari~en<br />
<strong>na</strong>domestok, tuku go opredelil vremeto za koe se isplatuva ovoj <strong>na</strong>domestok<br />
vo zavisnost od dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sta`ot <strong>na</strong> osiguruvaweto. So ogled<br />
<strong>na</strong> toa {to vremetraeweto <strong>na</strong> isplatata <strong>na</strong> pari~niot <strong>na</strong>domestok e<br />
vrzano so dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sta`ot <strong>na</strong> osiguruvawe i deka va`i za site korisnici<br />
<strong>na</strong> ova pravo, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za soglasnosta <strong>na</strong> ~l. 27 od Zakonot so ~l. 32 st. 1 od Ustavot.<br />
...Od <strong>na</strong>vedenoto proizleguva deka zakonodavecot so osporeniot<br />
~l. 27 od Zakonot, nikomu ne mu go uskratuva <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> pari~en <strong>na</strong>domestok<br />
za vreme <strong>na</strong> privreme<strong>na</strong> nevrabotenost, tuku opredeluvaj}i go<br />
26
vremeto za koe se isplatuva ovoj <strong>na</strong>domestok, kako edinstven kriterium<br />
ja imal dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sta`ot <strong>na</strong> osiguruvaweto. Imaj}i predvid<br />
deka ovoj kriterium va`i za site korisnici <strong>na</strong> ova pravo, Sudot smeta<br />
deka ne se postavuva pra{aweto za need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite po bilo<br />
koj osnov.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to Sudot ja cenel ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 27 od Zakonot<br />
vo odnos <strong>na</strong> negovata soglasnost so ~l. 32 st. 1 od Ustavot i ne povel<br />
postapka, a nema osnovi za poi<strong>na</strong>kvo odlu~uvawe nitu vo odnos <strong>na</strong><br />
negovata soglasnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Ad. 9. So Re{enie U. br. 111/1996 od 29. 05. 1996 godi<strong>na</strong>, Sudot ne<br />
povede postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 66 st. 2 od Zakonot za<br />
osnovnoto obrazovanie ("SV RM," br. 44/1995). Vo ~l. 66 od Zakonot se<br />
utvrdeni uslovite za ostvaruvawe <strong>na</strong> vospitno-obrazov<strong>na</strong>ta dejnost vo<br />
osnovnoto obrazovanie, pri{to vo st. 1 <strong>na</strong> ovoj ~len e predvideno deka<br />
ovaa dejnost ja ostvaruvaat <strong>na</strong>stavnici, stru~ni rabotnici (pedagog,<br />
psiholog, defektolog, socijalen rabotnik, bibliotekar) i vospituva-<br />
~i. Od ovaa odredba e vidno deka pedagozite se svrsteni vo stru~ni rabotnici.<br />
Me|utoa, vo osporeniot st. 2 <strong>na</strong> ~l. 66 od Zakonot e predvideno<br />
deka <strong>na</strong>stavnik odnosno u~itel vo oddelenska <strong>na</strong>stava mo`e da bide<br />
lice so zavr{en pedago{ki fakultet, filozofski fakultet - institut<br />
za pedagogija i pedago{ka akademija - oddelenska <strong>na</strong>stava. Spored<br />
st. 9 <strong>na</strong> ovoj ~len stru~en rabotnik vo osnovnoto u~ili{te mo`e da<br />
bide lice so soodvetno vi{e odnosno visoko obrazovanie.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Sobranieto <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
mo`e da donesuva zakoni, me|u drugoto, i za ureduvawe <strong>na</strong> odnosi<br />
povrzani so ostvaruvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot <strong>na</strong> osnovno<br />
obrazovanie. Zaradi posebniot karakter <strong>na</strong> vospitnoobrazov<strong>na</strong>ta<br />
dejnost postoi ustav<strong>na</strong> mo`nost so zakon da se propi{at uslovite pod<br />
koi mo`e da se izveduva vospitnoobrazov<strong>na</strong>ta dejnost vo osnovnoto<br />
obrazovanie, vo smisla <strong>na</strong> utvrduvaweto <strong>na</strong> stru~<strong>na</strong>ta podgotovka <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>stavnicite. Vo taa smisla, so Zakonot za osnovnoto obrazovanie, pokraj<br />
drugoto, se ureduva deka taa dejnost vo osnovnoto obrazovanie<br />
mo`at da ja vr{at u~itelite, <strong>na</strong>stavnicite, stru~nite rabotnici i vospituva~ite.<br />
Po<strong>na</strong>tamu, se utvrduvaat uslovite i <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> izborot<br />
<strong>na</strong> tie lica.<br />
Pritoa, spored misleweto <strong>na</strong> Sudot, rabota e <strong>na</strong> celesoobraznost<br />
koj stepen i koj vid <strong>na</strong> obrazovanie }e bide odreden za vr{ewe<br />
vospitnoobrazov<strong>na</strong> dejnost vo oddelenska <strong>na</strong>stava, odnosno dali za<br />
vr{ewe <strong>na</strong> ovaa dejnost }e bide opredelen samo eden, dva ili i pove}e<br />
stepeni i vidovi <strong>na</strong> obrazovanie. Spored toa, dali odreden vid <strong>na</strong><br />
obrazovanie e soodveten za izveduvawe <strong>na</strong> vospitno obrazov<strong>na</strong>ta dejnost<br />
vo osnovnoto obrazovanie e pra{awe {to go ocenuva zakonodavecot.<br />
Od tie pri~ini, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za ustavnosta <strong>na</strong> ospore<strong>na</strong>ta zakonska odredba.<br />
27
Po<strong>na</strong>tamu, trgnuvaj}i od <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> zakonodavecot da gi utvrdi<br />
uslovite za vr{ewe <strong>na</strong> vospitnoobrazov<strong>na</strong>ta dejnost, Sudot smeta deka<br />
so Zakonot pod ed<strong>na</strong>kvi uslovi e dade<strong>na</strong> mo`nost <strong>na</strong> site gra|ani {to<br />
gi ispolnuvaat predvidenite uslovi da vr{at vospitno obrazov<strong>na</strong> dejnost,<br />
so {to ne se povreduva ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost utvrdeno<br />
vo ~l. 9 od Ustavot.<br />
Ad. 10. So Re{enie 231/1996 od 29. 01. 1997 godi<strong>na</strong>, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 2 od Odlukata za kriteriumite,<br />
nivoata, <strong>na</strong>~inot i postapkata za utvrduvawe i ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> socijal<strong>na</strong> pomo{, donese<strong>na</strong> od Vladata <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
("SV RM," br. 31/1996). ^len 2 od ospore<strong>na</strong>ta odluka predviduva presmetuvawe<br />
<strong>na</strong> nivoto <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta pomo{ spored brojot <strong>na</strong> ~lenovite<br />
<strong>na</strong> doma}instvoto i spored lokacijata, koja {to lokacija mo`e da bide<br />
vo gradski ili vo selski podra~ja. Vo ~l. 3 od istata odluka e utvrde<strong>na</strong><br />
osnovicata <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta pomo{ koja {to iznesuva 1.812,00 de<strong>na</strong>ri mese~no<br />
za doma}instvata koi `iveat vo gradovite i 1.482,00 de<strong>na</strong>ri mese~no<br />
za doma}instvata koi `iveat vo selata.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Sudot <strong>na</strong>jde deka preku predvideniot<br />
kriterium za utvrduvawe <strong>na</strong> nivoto <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta pomo{ preku<br />
lokacijata <strong>na</strong> doma}instvoto, ne se povreduva ~l. 9 od Ustavot, nitu<br />
pak drugite ustavni odredbi so koi se garantiraat ekonomskite i socijalnite<br />
prava <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot. Imeno, gri`ata za socijal<strong>na</strong>ta<br />
za{tita i socijal<strong>na</strong>ta sigurnost <strong>na</strong> gra|anite e objektivno uslove<strong>na</strong><br />
od ekonomskata mo} <strong>na</strong> dr`avata i od <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta pravednost.<br />
Dol`nost e <strong>na</strong> Republikata, vo ramkite <strong>na</strong> ekonomskite mo`nosti,<br />
da obezbedi socijal<strong>na</strong> pomo{ <strong>na</strong> {to pogolem broj <strong>na</strong> korisnici<br />
koi se <strong>na</strong>{le vo situacija <strong>na</strong> potreba od takva pomo{. Sledstveno <strong>na</strong><br />
ova, so Programata za za{tita <strong>na</strong> socijalno zagrozenoto <strong>na</strong>selenie za<br />
1996 godi<strong>na</strong> i so ospore<strong>na</strong>ta odluka, Vladata, vrz osnova <strong>na</strong> statisti~ki<br />
podatoci dobieni od Zavodot za statistika <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
gi utvrdila minimalnite tro{oci za `ivot <strong>na</strong> godi{no nivo, koi {to<br />
tro{oci, spored a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> statisti~kite podatoci, se razli~ni za<br />
doma}instvata koi `iveat vo gradovite od tro{ocite <strong>na</strong> doma}instvata<br />
koi `iveat vo selata, poradi {to e utvrdeno i razli~no nivo <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong><br />
pomo{ vo zavisnost od lokacijata <strong>na</strong> doma}instvoto. Preku<br />
<strong>na</strong>vedeniot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> utvrduvawe <strong>na</strong> nivoto <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta pomo{ ne<br />
doa|a do povreda <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> gra|anite vo slobodite<br />
i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata <strong>na</strong> ko`ata, <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnoto i<br />
socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe, imot<strong>na</strong>ta i<br />
op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba, nitu pak <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite. Naprotiv, <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in dr`avata obezbedila<br />
eden objektiven kriterium za utvrduvawe <strong>na</strong> nivoto <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta<br />
pomo{ koja {to spored svojata su{ti<strong>na</strong> ne se ispla}a pau{alno,<br />
tuku treba da gi zadovoluva stvarnite minimalni potrebi <strong>na</strong> doma}i-<br />
28
nstvata koi se <strong>na</strong>{le vo situacija da koristat vakva pomo{, a vo ramkite<br />
<strong>na</strong> ekonomskite mo`nosti <strong>na</strong> dr`avata.<br />
Ad. 11. So Odluka U. br. 166/1997 od 28. 01. 1998 godi<strong>na</strong>, Sudot go<br />
uki<strong>na</strong> ~l. 4 od Zakonot za obezbeduvawe sredstva vo forma <strong>na</strong> kredit za<br />
predvreme<strong>na</strong> isplata <strong>na</strong> del od pobaruvawata <strong>na</strong> gra|anite po osnova <strong>na</strong><br />
{tedni vlogovi ("SV RM," br. 35/1997), so koj se utvrduvaat obemot i<br />
izvorite za obezbeduvawe sredstva vo forma <strong>na</strong> beskamaten kredit {to<br />
go dava dr`avata preku koj bi se izvr{ila predvreme<strong>na</strong> isplata <strong>na</strong><br />
{tednite vlogovi <strong>na</strong> gra|anite od {tedilnicite "TAT", "ALFA S" i<br />
"LAVCI" spored opredeleni uslovi, potoa rokot <strong>na</strong> vra}awe <strong>na</strong> kreditot<br />
i tehnikata <strong>na</strong> isplatata. Vo osporeniot ~l. 4 st. 1 i 2 od Zakonot,<br />
se utvrduva deka za {teden vlog pogolem od 1.350.000,00 den. <strong>pravoto</strong><br />
<strong>na</strong> predvreme<strong>na</strong> isplata spored ovoj zakon se ostvaruva so prethodno<br />
doka`uvawe <strong>na</strong> potekloto <strong>na</strong> sredstvata deponirani vo {tedilnicata<br />
so dokumenti od opredelen vid {to se podnesuvaat do ste~ajniot<br />
upravnik.<br />
Od obrazlo`enieto <strong>na</strong> Odlukata. So ogled <strong>na</strong> toa {to vo osporeniot<br />
~l. 4 od Zakonot e propi{ano deka za ostvaruvawe <strong>na</strong> pravata<br />
od zakonot {teda~ite ~ij {teden vlog e povisok od 1.350.000,00 de<strong>na</strong>ri<br />
treba da go doka`uvaat potekloto <strong>na</strong> {tedniot vlog, iako se vo ista<br />
polo`ba so drugite {teda~i vo pogled <strong>na</strong> kriteriumite za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
Zakonot, Sudot oceni deka so toa se sozdava need<strong>na</strong>kvost pome|u {teda~ite<br />
po osnov <strong>na</strong> imot<strong>na</strong>ta polo`ba.<br />
Ad. 12. So Odluka U. br. 183/1997 od 24. 12. 1997, Sudot go uki<strong>na</strong><br />
~l. 27 st. 1 od Zakonot za vrabotuvaweto i osiguruvawe vo slu~aj <strong>na</strong> nevrabotenost<br />
("SV RM," br. 37/1997) vo delot: "ima <strong>na</strong>jmalku VI stepen<br />
stru~<strong>na</strong> podgotovka." Spored ~l. 27 st. 1 od Zakonot, agencija za posreduvawe<br />
za vrabotuvawe vo zemjata so <strong>na</strong>plata, mo`e da osnova lice koe<br />
e dr`avjanin <strong>na</strong> Republika Makedonija, ima <strong>na</strong>jmalku VI stepen stru~<strong>na</strong><br />
podgotovka i raspolaga so pogodni rabotni prostorii vo soglasnost so<br />
zakon.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Odredbata od Zakonot spored<br />
koja za osnova~ot se predviduva uslov da ima <strong>na</strong>jmalku VI stepen stru-<br />
~<strong>na</strong> podgotovka, Sudot oceni deka ja ograni~uva slobodata <strong>na</strong> pretpriemni{tvoto<br />
<strong>na</strong> osnova~ot, koj vo konkretniot slu~aj e pretpriema~,<br />
<strong>na</strong>dvor od mo`nostite za ograni~uvawe <strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> pazarot i pretpriemni{tvoto<br />
utvrdeni so Ustavot. Imeno, osnova~ <strong>na</strong> agencija za posreduvawe<br />
pri vrabotuvawe mo`e da bide sekoj gra|anin so bilo kakvo<br />
obrazovanie koj }e ima obvrska da vraboti vo agencijata lica so soodvet<strong>na</strong><br />
stru~<strong>na</strong> podgotovka. Vo taa smisla se i odredbite od zakonot<br />
spored koi odobrenie za vr{ewe <strong>na</strong> posreduvawe za vrabotuvawe so <strong>na</strong>plata<br />
dava ministerot <strong>na</strong>dle`en za rabotite <strong>na</strong> trudot. Ova odobrenie<br />
mo`e da bide odzemeno ako se utvrdi deka posreduvaweto se vr{i sprotivno<br />
<strong>na</strong> odredbite <strong>na</strong> zakonot, a uvidot vo raboteweto <strong>na</strong> agenciite go<br />
vr{i Ministerstvoto <strong>na</strong>dle`no za rabotite <strong>na</strong> trudot.<br />
29
Ad. 13. So Re{enie U. br. 122/1998 od 07. 10. 1998, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 4 od Zakonot za praznicite<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija ("SV RM," br. 21/1998), spored koj se<br />
praznuvaat i nerabotni se: prviot den <strong>na</strong> Bo`i} i vtoriot den <strong>na</strong> Veligden<br />
za vernicite od hristijanskata veroispovest, prviot den <strong>na</strong> Ramazan<br />
Bajram i prviot den <strong>na</strong> Kurban Bajram za vernicite od islamskata<br />
veroispovest, prviot den <strong>na</strong> Jom Kipur za pripadnicite <strong>na</strong> evrejskata<br />
zaednica.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. Imaj}i predvid deka pripadnicite<br />
<strong>na</strong> razli~ni verski zaednici imaat razli~ni vrednosti vo koi veruvaat<br />
ili, pak, veruvaat vo isti vrednosti no so razli~en prioritet,<br />
kako i deka takvata sodr`inska razli~nost predizvikuva razli~no manifestirawe<br />
<strong>na</strong> veruvaweto, odnosno razli~ni denovi <strong>na</strong> slavawe <strong>na</strong><br />
verskite vrednosti, proizleguva deka predviduvaweto (vo ~l. 4 od Zakonot)<br />
razli~ni denovi da se nerabotni i da se praznuvaat od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
razli~ni verski zaednici e tokmu po su{ti<strong>na</strong> obezbeduvawe ed<strong>na</strong>kvost<br />
<strong>na</strong> gra|anite po verska osnova (sekoj gi slavi svoite vrednosti).<br />
[to se odnesuva, pak, do <strong>na</strong>vodot vo inicijativata deka ~l. 4 od<br />
Zakonot sozdava need<strong>na</strong>kvost pome|u hristijanskata, islamskata i<br />
evrejskata veroispovest, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, i drugite verski zaednici vo<br />
Republika Makedonija, od druga stra<strong>na</strong>, i deka toa go pravi taka {to<br />
opredeluva da ne se rabotat i da se praznuvaat samo praznicite z<strong>na</strong>~ajni<br />
za prvite tri verski zaednici, Sudot oceni deka inicijativata ne<br />
go doveduva vo pra{awe slaveweto <strong>na</strong> verskite praznici <strong>na</strong> trite verski<br />
zaednici, tuku bara i drugite verski zaednici da imaat pravo da gi<br />
slavat svoite praznici, a toa z<strong>na</strong>~i Sudot da ja dopolni ospore<strong>na</strong>ta zakonska<br />
odredba, {to ne e vo <strong>na</strong>dle`nost <strong>na</strong> Ustavniot sud.<br />
Ad. 14. So Re{enie U. br. 87/1999 od 07. 07. 19999, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 1 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe <strong>na</strong> Zakonot za pravosudniot ispit ("SV SRM," br. 26/<br />
1980 i 7/1988). So izvr{enite izmeni <strong>na</strong> ~l. 1 od Zakonot za pravosudniot<br />
ispit ospore<strong>na</strong>ta odredba glasi: "pravosudniot ispit se polaga<br />
zaradi proverka <strong>na</strong> stru~<strong>na</strong>ta sposobnost <strong>na</strong> diplomiranite pravnici<br />
<strong>na</strong> praven fakultet za samostojno vr{ewe <strong>na</strong> opredeleni dol`nosti,<br />
raboti i zada~i."<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Imaj}i gi predvid ustavnite<br />
odredbi kako i celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Zakonot za polagawe <strong>na</strong> pravosudniot<br />
ispit, Sudot smeta deka pravosudniot ispit e stru~en ispit i ima za<br />
cel proverka <strong>na</strong> stru~nite sposobnosti <strong>na</strong> diplomiranite pravnici <strong>na</strong><br />
pravniot fakultet za vr{ewe <strong>na</strong> opredeleni raboti i zada~i koi se<br />
to~no utvrdeni so zakonot. Imeno, proverkata <strong>na</strong> stru~nite sposobnosti<br />
preku polagawe <strong>na</strong> pravosudniot ispit se vr{i od predmetite koi<br />
se zastapeni vo tekot <strong>na</strong> {koluvaweto <strong>na</strong> studentite <strong>na</strong> pravniot fakultet.<br />
Studentite, odnosno diplomiranite pravnici <strong>na</strong> Fakultetot za<br />
bezbednost studiraat. odnosno polagaat po drugi planovi i programi.<br />
30
Vo planovite i programite za studentite <strong>na</strong> pravniot fakultet<br />
i <strong>na</strong> Fakultetot za bezbednost vidno e deka samo odreden broj <strong>na</strong> predmeti<br />
se istovetni <strong>na</strong> dvata fakulteti, pri{to predmetite {to se zastapeni<br />
<strong>na</strong> dvata fakulteti, <strong>na</strong> Fakultetot za bezbednost se zastapeni<br />
so pomal broj <strong>na</strong> ~asovi.<br />
Spored toa, pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot da opredeli kakva prethod<strong>na</strong><br />
stru~<strong>na</strong> podgotovka e potreb<strong>na</strong>, odnosno da opredeli koi diplomirani<br />
studenti od koi fakulteti mo`at da go polagaat pravosudniot<br />
ispit kako stru~en ispit koj e uslov za obavuvawe <strong>na</strong> opredeleni raboti<br />
i rabotni zada~i.<br />
Imaj}i go predvid iznesenoto, Sudot smeta deka so utvrduvaweto<br />
deka pravo da polagaat pravosuden ispit imaat diplomiranite pravnici<br />
<strong>na</strong> pravniot fakultet, a ne i diplomiranite pravnici <strong>na</strong> Fakultetot<br />
za bezbednost i OSZ ne se povreduvaat <strong>na</strong>vedenite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost i dostapnost <strong>na</strong> obrazovanieto <strong>na</strong> sekogo pod ed<strong>na</strong>kvi uslovi.<br />
Ad. 15. So Re{enie U. br. 144/1999 od 15. 09. 1999, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 11 od Zakonot za pomiluvawe<br />
("SV RM," br. 20/ 1993). So ~l. 11 od Zakonot e opredeleno pretsedatelot<br />
<strong>na</strong> Republikata po isklu~ok da mo`e da dava pomiluvawe i bez<br />
sproveduvawe <strong>na</strong> postapka za pomiluvawe propi{a<strong>na</strong> so ovoj zakon koga<br />
e toa od interes za Republikata, ili koga posebni okolnosti {to se<br />
odnesuvaat <strong>na</strong> li~nosta i <strong>na</strong> krivi~no delo uka`uvaat deka e toa opravdano.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "So ogled <strong>na</strong> toa {to so ~l. 11 od<br />
Zakonot se opredeluvaat osnovite (dve situacii) i ramkite (dr`aven<br />
interes ili specifi~ni okolnosti) <strong>na</strong> pravata i dol`nostite <strong>na</strong> {efot<br />
<strong>na</strong> dr`avata, vo vrska so pomiluvaweto, takvata odredba ima ustav<strong>na</strong><br />
osnova <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenite ~lenovi od Ustavot, pa a<strong>na</strong>logno <strong>na</strong> toa zakonskata<br />
odredba ne e vo nesoglasnost so ~l. 8 st. 1 al. 3 (vladeeweto <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>), ~l. 51 st. 1 (opredelbata za soglasnost <strong>na</strong> zakonite so Ustavot)<br />
i ~l. 79 st. 3 od Ustavot (ovlastuvawata <strong>na</strong> {efot <strong>na</strong> dr`avata da<br />
se opredeli so Ustavot i so zakon). Isto taka, zakonskata odredba ne e<br />
vo nesoglasnost ni so ~l. 9 od Ustavot (<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost) bidej}i<br />
sekoj subjekt koj }e se <strong>na</strong>jde vo eden od <strong>na</strong>vedenite dve situacii, mo`e<br />
da bara pomiluvawe po toj osnov bez sproveduvawe <strong>na</strong> voobi~ae<strong>na</strong>ta postapka,<br />
a toa {to za edni gra|ani e propi{a<strong>na</strong> redov<strong>na</strong> postapka, a za<br />
drugi nema takva postapka, posledica e <strong>na</strong> razli~ni situacii, pa nema<br />
need<strong>na</strong>kvost ako postojat razli~ni pravila za razli~ni situacii.<br />
Ad. 16. So Re{enie U. br. 197/2000 od 21. 03. 2001, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 17 st. 1 i 2 i ~len 193-6<br />
od Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br.<br />
80/1993, 3/1994, 14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000 i 5/2001). Vo<br />
osporeniot ~l. 17 st. 1 od Zakonot e utvrdeno deka osigurenikot steknuva<br />
pravo <strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija koga }e <strong>na</strong>polni 64 godini `ivot (ma`)<br />
odnosno 62 godini `ivot (`e<strong>na</strong>) i <strong>na</strong>jmalku 15 godini penziski sta`.<br />
31
Vo st. 2 <strong>na</strong> ovoj ~l. od Zakonot e predvideno deka vo preodniot period<br />
od 1. 09. 2000 do 31. 12. 2001 godi<strong>na</strong> (ma`) odnosno do 31-12-2007 godi<strong>na</strong><br />
(`e<strong>na</strong>) staros<strong>na</strong>ta granica za steknuvawe pravo <strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija<br />
postepeno se zgolemuva za 6 meseci sekoja godi<strong>na</strong>, pri {to se zadr`uva<br />
razli~<strong>na</strong>ta staros<strong>na</strong> granica za ma` i `e<strong>na</strong>. Vo ~l. 193-6 od Zakonot e<br />
utvrdeno deka staros<strong>na</strong>ta penzija za osigurenicite od ~l. 11, 12 i 13 od<br />
ovoj zakon koi bile opfateni vo zadol`itelnoto penzisko osgiruvawe<br />
do 1. 09. 2001 godi<strong>na</strong> i koi ne izbrale da se vklu~at vo zadol`itelnoto<br />
kapitalno fi<strong>na</strong>nsirano penzisko osiguruvawe i imaat ispolnet penziski<br />
sta` od <strong>na</strong>jmalku 15 godini, se utvrduva od penziskata osnova zavisno<br />
od dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> penziskiot sta` i iznesuva odreden procent i toa<br />
za ma` po~nuvaj}i od 15 do 40 godini penziski sta` za ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
penziska osnovica od 80%, a za `e<strong>na</strong> od 15 do 35 godini sta` za 80%<br />
penziska osnovica.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Sudot smeta deka vo konkretniot<br />
slu~aj razlikite vo pravata {to proizleguvaat od toa dali osigurenikot<br />
e ma` ili `e<strong>na</strong>, ne go <strong>na</strong>ru{uvaat principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong><br />
gra|anite, nitu sodr`at diskrimi<strong>na</strong>torski odnos kon osigurenicite od<br />
ma{ki pol, tuku vsu{nost pretstavuvaat spravedlivo re{enie poradi<br />
ponepovol<strong>na</strong>ta polo`ba <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta vo odnos <strong>na</strong> ma`ot koja proizleguva<br />
od nejzi<strong>na</strong>ta poseb<strong>na</strong> polo`ba vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> ulogata <strong>na</strong> maj~instvo.<br />
Vo taa smisla skratuvaweto <strong>na</strong> rabotniot vek <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta - rabotnik<br />
za ostvaruvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija e vo funkcija <strong>na</strong><br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost so ma`ot. So ogled <strong>na</strong> iznesenoto, Sudot<br />
oceni deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong> ~l. 17<br />
st. 1 i 2 i ~l. 193-b od Zakonot so Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija."<br />
Ad. 17. So Odluka 220/2000 od 30. 05. 2001, Sudot go uki<strong>na</strong> ~l. 184<br />
st. 3 od Krivi~niot zakonik ("SV RM," br. 37/1996 i 80/1999). Spored<br />
~l. 184 st. 2 od Krivi~niot zakonik, ako delata od ~l. 172, 173 i 174 se<br />
storeni sprema pretsedatelot <strong>na</strong> Republika Makedonija vo vrska so<br />
vr{eweto <strong>na</strong> negovata funkcija, goneweto se prezema po predlog. Soglasno<br />
~l. 184 st. 3 od istiot zakonik, ako delata od ~l. 172, 173 i 174 se<br />
storeni sprema lice koe se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong> kandidatskata lista, za vreme <strong>na</strong><br />
izborite ili neposredno pred glasaweto, vo vreme koga o<strong>na</strong> {to se<br />
iznesuva ili prenesuva ne mo`elo da bide javno negirano, goneweto se<br />
prezema po slu`be<strong>na</strong> dol`nost. Spored ~l. 184 st. 4 od Zakonikot, ako<br />
delata od ~l. 172, 173 i 174 se storeni sprema dr`aven organ ili negov<br />
pretstavnik, sprema slu`beno ili voeno lice, vo vrska so niv<strong>na</strong>ta<br />
slu`ba ili ostvaruvawe <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta funkcija, goneweto se prezema po<br />
predlog.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. Pravoto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost koe Ustavot<br />
go izrazuva preku garancijata deka gra|anite se ed<strong>na</strong>kvi nezavisno od<br />
polot, rasata, bojata <strong>na</strong> ko`ata, <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnoto i socijalnoto poteklo,<br />
politi~koto i verskoto uveruvawe, imot<strong>na</strong>ta i op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba<br />
i deka gra|anite se ed<strong>na</strong>kvi pred zakonite, e edno od <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite<br />
32
prava i kako takvo pretstavuva i temel<strong>na</strong> vrednost <strong>na</strong> ustavniot poredok<br />
<strong>na</strong> Republikata i po svojata su{ti<strong>na</strong> gi negira diskrimi<strong>na</strong>cijata,<br />
privelegiite, povlastuvawata od sekakov vid i po site osnovi. Ramnopravnosta<br />
i ed<strong>na</strong>kvosta, nezavisno od op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba e obvrska<br />
za dr`avata vo normativnoto ureduvawe <strong>na</strong> odnosite vo op{testvoto<br />
da ne dopu{ti diskrimi<strong>na</strong>cija, nitu privilegii po osnov <strong>na</strong> obrazovanie,<br />
imot<strong>na</strong> polo`ba nitu po osnov <strong>na</strong> funkcija. Principot "site<br />
se ed<strong>na</strong>kvi pred zakonot, posebno go obvrzuva zakonodavecot so zabra<strong>na</strong><br />
vo zakonite da vnesuva odredi so koi se pravi razlika me|u lu|eto,<br />
kako i obvrska za organite pri prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonite, prime<strong>na</strong>ta da ja<br />
vr{at ed<strong>na</strong>kvo sprema site gra|ani {to z<strong>na</strong>~i vo isti slu~ai da donesuvaat<br />
isti odluki, vodej}i smetka za osobenostite <strong>na</strong> slu~ajot, a ne spored<br />
u~esnicite. Ustav<strong>na</strong>ta garancija po~ituvaweto <strong>na</strong> dostoinstvoto i<br />
ugledot <strong>na</strong> sekoj gra|anin predvide<strong>na</strong> vo ~l. 25 od Ustavot <strong>na</strong> sekoj gra-<br />
|anin mu garantira za{tita <strong>na</strong> negoviot li~en i semeen `ivot, <strong>na</strong> dostoinstvoto<br />
i ugledot tokmu zatoa {to toa se vrednosti imanentni za<br />
~ovekot kako individua. Ottuka i potrebata za soodvetnoto krimi<strong>na</strong>lnopoliti~ko<br />
vrednuvawe <strong>na</strong> ~esta i ugledot kako dobra {to se od posebno<br />
z<strong>na</strong>~ewe za li~nosta. Me|utoa, spored 184 st. 3 od Krivi~niot zakonik,<br />
ako delata se storeni sprema lice koe se <strong>na</strong>oga <strong>na</strong> kandidatska<br />
lista za vreme <strong>na</strong> izborite ili neposredno pred izborite, vo vreme<br />
koga o<strong>na</strong> {to se iznesuva ili prenesuva ne mo`elo da bide javno negirano<br />
goneweto da se prezema po slu`be<strong>na</strong> dol`nost, spored misleweto<br />
<strong>na</strong> Sudot z<strong>na</strong>~i stavawe vo privilegira<strong>na</strong> polo`ba <strong>na</strong> ovie gra|ani vo<br />
odnos <strong>na</strong> drugite gra|ani. Ovie gra|ani se vo ed<strong>na</strong>kva polo`ba so drugite<br />
gra|ani i samiot fakt {to se <strong>na</strong> kandidatskata lista ne go izrazuva<br />
li~niot odnos <strong>na</strong> kandidatot kon storenoto delo, dali toa {to se<br />
iznesuva e <strong>na</strong>vreda ili <strong>na</strong>pad <strong>na</strong> ~esta i ugledot. Po<strong>na</strong>tamu, o<strong>na</strong> {to se<br />
iznesuva i prenesuva mo`e da bide negirano i po zavr{uvaweto <strong>na</strong> izborite<br />
i gra|aninot svojata za{tita <strong>na</strong> ~esta i ugledot mo`e da ja ostvari<br />
po privat<strong>na</strong> tu`ba. So drugi zborovi kandidatskata lista ne<br />
mo`e da producira odnos kandidat - dr`ava, odnosno ne e vo pra{awe<br />
za{tita <strong>na</strong> funkcija <strong>na</strong> gra|anin, pa vo taa smisla i goneweto da se<br />
prezema po slu`be<strong>na</strong> dol`nost, poradi {to oceni deka ovaa odredba ne<br />
e vo soglasnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Ad. 18. So Re{enie U. br. 6/2000 od 23. 05. 2000, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> Zakonot za pravata <strong>na</strong> pretsedatel<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija po prestanuvawe <strong>na</strong> funkcijata. ("SV<br />
RM," br. 79/1999). Spored osporeniot zakon, <strong>na</strong> pretsedatel <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija po prestanokot <strong>na</strong> funkcijata, mu se opredeluvaat:<br />
pravo <strong>na</strong> pretsedatelska penzija vo visi<strong>na</strong> <strong>na</strong> pretsedatelska plata;<br />
pravo <strong>na</strong> kancelariski prostor i stru~<strong>na</strong> slu`ba; pravo <strong>na</strong> li~no obezbeduvawe<br />
i protokolaren status; pravo <strong>na</strong> pogrebni tro{oci; pravo <strong>na</strong><br />
materijalni tro{oci vo visi<strong>na</strong> od 8% od sredstvata utvrdeni vo buxetot<br />
za pretsedatel <strong>na</strong> Republikata, a za ~lenovite <strong>na</strong> negovoto semej-<br />
33
stvo i pravo <strong>na</strong> semej<strong>na</strong> penzija vo visi<strong>na</strong> od 70% od pretsedatelskata<br />
penzija.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Razgleduvaj}i ja sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
Zakonot od aspekt <strong>na</strong> <strong>na</strong>vodite vo inicijativata za povreda <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, Sudot utvrdi deka so Zakonot, nesomneno, <strong>na</strong> pretsedatel<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija po prestanokot <strong>na</strong> funkcijata mu se<br />
utvrduvaat prava i polo`ba koi se razli~ni od polo`bata i pravata<br />
<strong>na</strong> drugite gra|ani, <strong>na</strong> primer, po prestanokot <strong>na</strong> nivniot raboten<br />
odnos. Me|utoa, za ocenuvawe <strong>na</strong> ovoj zakon od aspekt <strong>na</strong> principot <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvosta nu`no e da se sogledaat pred se negovata funkcija i celi,<br />
kako i da se ima predvid deka principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta funkcionira<br />
sekoga{ pod ed<strong>na</strong>kvi uslovi.<br />
Spored misleweto <strong>na</strong> Sudot, supstratot <strong>na</strong> osporeniot zakon ne<br />
e vo privilegiraweto <strong>na</strong> odredeno lice ili lica po prestanuvawe <strong>na</strong><br />
funkcijata pretsedatel <strong>na</strong> Republika Makedonija, tuku vo ureduvaweto<br />
<strong>na</strong> statusot i dignitetot <strong>na</strong> samata funkcija pretsedatel <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija, koi se izrazuvaat preku garantirawe <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong><br />
polo`ba <strong>na</strong> li~nostite {to ja izvr{uvale.<br />
Vo toj kontekst pra{aweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> porane{nite pretsedaeli<br />
<strong>na</strong> Republiki so drugite gra|ani ne mo`e da se ocenuva kako<br />
apstrakten odnos nezavisno od posebnite uslovi {to doveduvat do razli~en<br />
tretman. Takviot pristap bi postavuval nevozmo`ni sporedbi<br />
koi proizleguvaat od Zakonot, kako <strong>na</strong> primer, zo{to porane{niot<br />
pretsedatel <strong>na</strong> Republika Makedonija da ima li~no obezbeduvawe i<br />
protokolaren status, a da nemaat drugite gra|ani. Sudot smeta deka<br />
vr{eweto <strong>na</strong> funkcijata {ef <strong>na</strong> dr`ava, zaedno so svoite prakti~ni<br />
posledici povrzani so dr`avni~koto iskustvo koe nikade ne se otfrla,<br />
e osnov koj vo slu~ajot <strong>na</strong> osporeniot Zakon go <strong>na</strong>dminuva pra{aweto<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta pome|u gra|anite i go postavuva odnosot <strong>na</strong> dr`avata<br />
kon ed<strong>na</strong> dr`avni~ka funkcija. Pravata {to proizleguvat od osporeniot<br />
zakon prakti~no ovozmo`uvaat relativno aktiv<strong>na</strong> polo`ba <strong>na</strong><br />
porane{niot pretsedatel <strong>na</strong> Republika Makedonija, {to ne mo`e da se<br />
osporuva kako eventual<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> Zakonot.<br />
Vrz osnova <strong>na</strong> iznesenoto, Sudot oceni deka ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong> osporeniot zakon i so ~l. 9 od Ustavot<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija, i odlu~i kako vo t. 1 od ova re{enie."<br />
Ad. 19. So Odluka od 32/2000 od 12. 07. 2000, Sudot go uki<strong>na</strong> ~l.<br />
18-a st. 2 od Zakonot za prekr{ocite protiv javniot red i mir ("SV<br />
RM," br. 27/1972, 29/1983, 51/1988, 19/1990 i 26/1993), vo delot "grob ili<br />
drugo," spored koj e predvideno so kaz<strong>na</strong> zatvor od 40-60 de<strong>na</strong> da se kazni<br />
toj {to <strong>na</strong> grob ili drugo javno mesto postavi <strong>na</strong>tpis, fotografija<br />
ili podigne spomen obele`je <strong>na</strong> lice koe go izgubilo `ivotot kako neprijatel<br />
<strong>na</strong> NOB ili op{testveno politi~koto ureduvawe <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija.<br />
34
Obrazlo`enie <strong>na</strong> odlukata. "Sudot oceni deka taa, vo delot so<br />
koj kako kaznivo povedenie go opredeluva istaknuvaweto fotografija,<br />
<strong>na</strong>tpis ili spomen obele`je <strong>na</strong> grobot <strong>na</strong> liceto {to go izgubilo `ivotot<br />
kako neprijatel <strong>na</strong> NOB ili <strong>na</strong> op{testvenopoliti~koto ureduvawe,<br />
ima implikacii vrz respektiraweto <strong>na</strong> ~ove~koto dostoinstvo<br />
kako ustav<strong>na</strong> vrednost {to go protkajuva ustavniot koncept <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
prava i slobodi. Spored misleweto <strong>na</strong> Sudot, iznesenite ustavni<br />
odredbi, i ne samo tie, ja istaknuvaat vrednosta i neprikosnovenosta<br />
<strong>na</strong> ~ove~kata li~nost kako osnova i smisla <strong>na</strong> garantiraweto <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
prava. ^ove~koto dostoinstvo, vo taa smisla, ne e samo edno od<br />
~ovekovite prava {to izre~no se prepoz<strong>na</strong>va vo ~l. 25 od Ustavot, tuku<br />
i niv<strong>na</strong> pretpostavka izraze<strong>na</strong> vo temel<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> humanizmot<br />
vo ~l. 8 st. 1 al. 8 od Ustavot.<br />
Iako ~ove~koto dostoinstvo e vrednost {to vo prv red bara za-<br />
{tita koga se raboti za `ivite lu|e, Ustavniot sud smeta deka negoviot<br />
doseg sekako gi opfa}a i umrenite. Iako izrazuvaweto <strong>na</strong> respektot<br />
kon umrenite mo`e da ima razli~ni nivoa i formi osobeno vo jav<strong>na</strong>ta<br />
sfera, Sudot smeta deka elementaren uslov za respekt <strong>na</strong> ~ove~koto<br />
dostoinstvo e umreniot da bide pogreban o<strong>na</strong>ka kako {to `ivite gi pogrebuvaat<br />
umrenite spored va`e~kite obi~ajni i pravni pravila, nezavisno<br />
od nivnite zaslugi ili grevovi gledani od aspekt <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta<br />
zaednica. Vo isto vreme toa go podrazbira i <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> bliskite<br />
(po bilo koj osnov) <strong>na</strong> umreniot da ne bidat popre~uvani da go pogrebat<br />
<strong>na</strong> voobi~aen, bi se reklo, dostoen <strong>na</strong>~in.<br />
Vo Republika Makedonija dostojnoto ili voobi~aenoto pogrebuvawe,<br />
so odredeni razliki vo pogled <strong>na</strong> verskata ili <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta<br />
pripadnost, podrazbira i istaknuvawe z<strong>na</strong>ci, fotografii, <strong>na</strong>tpisi,<br />
obele`ja ili <strong>na</strong>dgrobni spomenici, {to e izre~no dozvoleno so ~len<br />
10 od Zakonot za grobi{ta ("SV SRM," br. 18/1973).<br />
Vrz osnova <strong>na</strong> iznesenoto, Sudot smeta deka so toa {to ospore<strong>na</strong>ta<br />
odredba od Zakonot kako kaznivo povedenie go opredeluva postavuvaweto<br />
<strong>na</strong> fotografija, <strong>na</strong>tpis ili spomen obele`je <strong>na</strong> grob <strong>na</strong> lice<br />
koe go izgubilo `ivotot kako neprijatel <strong>na</strong> NOB ili <strong>na</strong> op{testvenopoliti~koto<br />
ureduvawe <strong>na</strong> Republika Makedonija, se povreduva elementarnoto<br />
dostoinstvo <strong>na</strong> ~ovekot preku uskratuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> da<br />
bide pogreban <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in kako {to se pogrebuvaat umrenite i se povreduva,<br />
bez osnov, ispolnuvaweto <strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta dol`nost <strong>na</strong> negovite<br />
bliski da go pogrebat <strong>na</strong> takov <strong>na</strong>~in.<br />
Ad. 20. So Odluka U. br. 15/2001 od 19. 09. 2001, Sudot go uki<strong>na</strong><br />
~l. 60 st. 1 od Zakonot za semejstvo ("SV RM," br. 80/1992 i 9/1996), vo<br />
koj e predvideno deka deteto rodeno <strong>na</strong>dvor od brak tu`ba zaradi utvrduvawe<br />
<strong>na</strong> tatkovstvo mo`e da podnese do <strong>na</strong>vr{uvawe <strong>na</strong> 21 godi<strong>na</strong> od<br />
`ivotot.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Od zakonski odredbi koi go reguliraat<br />
pra{aweto <strong>na</strong> utvrduvawe <strong>na</strong> tatkovstvo, odnosno maj~instvo <strong>na</strong><br />
35
dete rodeno <strong>na</strong>dvor od brak proizleguva deka <strong>na</strong> roditelite im e priz<strong>na</strong>to<br />
neograni~eno pravo vo tekot <strong>na</strong> `ivotot da mo`at da baraat utvrduvawe<br />
<strong>na</strong> tatkovstvo, odnosno maj~instvo bez ogled <strong>na</strong> vozrasta <strong>na</strong> deteto,<br />
pa duri i da go priz<strong>na</strong>at so testament. Od druga stra<strong>na</strong>, pak, deteto<br />
rodeno <strong>na</strong>dvor od brak pri utvrduvawe <strong>na</strong> tatkovstvo, odnosno maj~instvo<br />
e ograni~eno i toa mo`e da bara utvrduvawe <strong>na</strong> tatkovstvo, odnosno<br />
maj~instvo do <strong>na</strong>vr{uvawe <strong>na</strong> 21 godi<strong>na</strong> od `ivotot.<br />
Pri ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ospore<strong>na</strong>ta zakonska odredba<br />
od aspekt <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i ramnopravnost vo odnos <strong>na</strong> koi<br />
istata i se osporuva so inicijativata, Sudot smeta deka treba pred sî<br />
da se imaat predvid odnosite koi se reguliraat so Zakonot za semejstvo<br />
vo celi<strong>na</strong>, a posebno odnosite me|u roditelite i decata, kade kako<br />
osnovni principi vrz koi se temeli semejnoto pravo se principot <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvosta i ramnopravnosta, principot <strong>na</strong> za{tita <strong>na</strong> interesite <strong>na</strong><br />
decata i principot <strong>na</strong> za{tita <strong>na</strong> semejstvoto.<br />
Imeno, Sudot smeta deka semejno pravniot odnos kako predmet<br />
<strong>na</strong> semejnoto pravo pretstavuva specifi~<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> kategorija vo koja<br />
domi<strong>na</strong>cija imaat li~no pravnite elementi, koi se sveduvaat <strong>na</strong> prava<br />
i obvrski me|u ~lenovite <strong>na</strong> semejstvoto i tie se javuvaat kako prava i<br />
obvrski od neimoten karakter (vernost, pomagawe, po~ituvawe i drugo)<br />
i prava i obvrski koi se od imoten karakter (pravo <strong>na</strong> izdr`uvawe<br />
me|u bra~nite drugari, kako i me|u roditelite i decata) me|u bra~nite<br />
drugari i me|u roditelite i decata, pri {to utvrdenite rokovi vo<br />
zakonot se me|a za zapo~nuvawe ili prestanuvawe <strong>na</strong> ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
utvrdenite prava, me|utoa tie ne treba da pretstavuvaat pre~ka za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> odredeni prava.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to vo konkretniov slu~aj kaj institutot <strong>na</strong><br />
utvrduvawe <strong>na</strong> tatkovstvo odnosno maj~instvo <strong>na</strong> dete rodeno <strong>na</strong>dvor od<br />
brak, deteto e ograni~eno da go ostvari ova pravo do 21 godi{<strong>na</strong> vozrast<br />
vo odnos <strong>na</strong> roditelite koi toa pravo go imaat vo tekot <strong>na</strong> celiot<br />
svoj `ivot, Sudot oceni deka ospore<strong>na</strong>ta odredba ne e vo soglasnost so<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i ramnopravnost.<br />
Ad. 21. So Re{enie U. br. 150/2003 od 24. 09. 2003, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 240 st. 1 vo delot "20%" od<br />
Zakonot za slu`bata vo Armijata <strong>na</strong> Republika Makedonija ("SV RM,"<br />
br. 60/2002, 98/2002 i 25/2003). Soglasno ~l. 240 st. 1 od Zakonot, armiskiot<br />
dodatok pripa|a zaradi posebnite uslovi vo slu`ba vo Armijata<br />
i se presmetuva vo visi<strong>na</strong> od 20% od osnov<strong>na</strong>ta plata spored stepenot<br />
<strong>na</strong> obrazovanieto i dol`nosta."<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Od sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> odredbite od<br />
~l. 149 i 240 od Zakonot za slu`ba vo Armijata <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
se gleda deka so niv se predviduva armiski dodatok zaradi posebni<br />
uslovi<strong>na</strong> slu`bata vo Armijata. A, tie posebni uslovi se odnesuvaat<br />
za vr{ewe <strong>na</strong> rabota vo terenski uslovi; logoruvawe; trevoga;<br />
u~estvo vo voeni ve`bi; komandno-{tabni voeni ve`bi, instruktor-<br />
36
sko-metodski, pokazni i sli~ni ve`bi; privreme<strong>na</strong> dislokacija <strong>na</strong> voeni<br />
edinici i ustanovi; ga|awe; de`urstvo; ~uvarska slu`ba; stra`arska<br />
slu`ba; rabota podolga od polnoto rabotno vreme vo rabot<strong>na</strong> nedela;<br />
no}<strong>na</strong> rabota; rabota za vreme <strong>na</strong> nedelen odmor i praznici<br />
utvrdeni so zakon; koristewe i prekin <strong>na</strong> godi{en odmor po potreba<br />
<strong>na</strong> slu`bata; nemo`nost da se izbira rabotno mesto i mesto <strong>na</strong> vr{ewe<br />
<strong>na</strong> slu`bata; premestuvawe; vr{ewe slu`ba vo site uslovi, kako i drugi<br />
vonredeni situacii predizvikani so potrebite <strong>na</strong> borbe<strong>na</strong>ta gotovnost<br />
<strong>na</strong> Armijata. Od tekstot <strong>na</strong> ovie odredbi, <strong>na</strong>vidum, kako da proizleguvaat<br />
isti zadol`enija za civilnite i voenite lica, me|utoa, fakti~ki,<br />
odnosno vo praktikata sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> obvrskite e dijametralno<br />
razli~<strong>na</strong>. Imeno, voenite lica ja pretstavuvaat uniformira<strong>na</strong>ta<br />
struktura povrza<strong>na</strong> so oru`je i oru`eno dejstvuvawe, dodeka civilnite<br />
lica ne se vooru`eni i vsu{nost se vo usluga <strong>na</strong> uniformiranite lica.<br />
Od toa proizleguva deka sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> obvrskite <strong>na</strong> uniformira<strong>na</strong>ta<br />
struktura e porizi~<strong>na</strong> i pote{ka. So drugi zborovi, spored Sudot,<br />
obvrskata vo posebni uslovi <strong>na</strong> voenite i <strong>na</strong> civilnite lica e razli~<strong>na</strong>,<br />
poradi {to za razli~ni vidovi <strong>na</strong> obvrski, zakonodavecot<br />
predvidel i razli~<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada. Od tie pri~ini, Sudot oceni deka so<br />
ospore<strong>na</strong>ta odredba od Zakonot ne se povreduva <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta,<br />
zagarantirano so Ustavot.<br />
Ad. 22. So Odluka U. br. 14/2004 od 16. 06. 2004, Sudot go uki<strong>na</strong><br />
~l. 14 st. 1 al. 2 vo delot "pri {to prioritet imaat <strong>na</strong>stavnici koi `iveat<br />
vo grad, a rabotat podolgo <strong>na</strong> selo" od Kolektivniot dogovor za<br />
osnovno obrazovanie ("SV RM" br. 65/1995). Spored <strong>na</strong>vedeniot ~len<br />
rabotnikot vo tekot <strong>na</strong> traeweto <strong>na</strong> rabotniot odnos, spored potrebite<br />
<strong>na</strong> procesot <strong>na</strong> rabota mo`e da bide rasporeden <strong>na</strong> drugo rabotno mesto<br />
vo dejnosta koe odgovara <strong>na</strong> negoviot stepen <strong>na</strong> stru~<strong>na</strong> podgotovka,<br />
kvalifikacija, odnosno sposobnost, me|u drugoto i ako rabotnoto mesto<br />
<strong>na</strong> koe se rasporeduva rabotnikot e slobodno, odnosno uprazneto<br />
(pri {to prioritet imaat <strong>na</strong>stavnici koi `iveat vo grad, a rabotat<br />
podolgo <strong>na</strong> selo).<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Trgnuvaj}i od posebnoto ustavno<br />
z<strong>na</strong>~ewe i karakter <strong>na</strong> vospitnoobrazov<strong>na</strong>ta dejnost, postoi ustav<strong>na</strong><br />
mo`nost so poseben zakon da se propi{at uslovite pod koi mo`e da se<br />
izveduva vospitnoobrazov<strong>na</strong>ta dejnost vo osnovnoto obrazovanie, a vo<br />
tie ramki da se utvrdat i odredeni kriteriumi za opredeluvawe <strong>na</strong><br />
prioriteti, me|u drugoto, i pri rasporeduvawe <strong>na</strong> rabotnik. Me|utoa,<br />
razgleduvaj}i ja ospore<strong>na</strong>ta odredba od Kolektivniot dogovor, faktot<br />
deka prioritet im se dava samo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> rabotnici, a toa<br />
se <strong>na</strong>stavnicite, a ne i <strong>na</strong> drugite profesii kako {to se stru~ni rabotnici<br />
i vospituva~i, Sudot utvrdi deka so nea odrede<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong><br />
rabotnici se doveduva vo need<strong>na</strong>kva polo`ba {to e sprotivno <strong>na</strong> ~len<br />
9 st. 2 i ~l. 32 st. 2 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
37
Ad. 23. So Re{enie 107/2004 od 29. 09. 2004 Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 17 st. 1 od Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br. 80/1993, 14/1995, 71/<br />
1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000, 50/2001, 85/2003 i 50/2004) spored koj, osigurenikot<br />
steknuva pravo <strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija koga }e <strong>na</strong>polni 64 godini<br />
`ivot (ma`) odnosno 62 godini `ivot (`e<strong>na</strong>) i <strong>na</strong>jmalku 15 godini<br />
penziski sta`.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Spored mislewe <strong>na</strong> Sudot utvrduvaweto<br />
<strong>na</strong> popovolni uslovi odnosno skratuvaweto <strong>na</strong> godinite <strong>na</strong><br />
starost <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta rabotnik za ostvaruvawe <strong>na</strong> pravo <strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija<br />
e vo funkcija <strong>na</strong> ostvaruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost so ma`ot, a ne deka<br />
ma`ot se stava vo ponepovol<strong>na</strong> polo`ba, odnosno deka toj e vo diskriminira<strong>na</strong><br />
polo`ba vo odnos <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta. Spored toa, Sudot smeta deka so<br />
ospore<strong>na</strong>ta odredba spored koja osigurenikot `e<strong>na</strong> steknuva pravo <strong>na</strong><br />
staros<strong>na</strong> penzija porano od osigurenikot ma` vo su{ti<strong>na</strong> se proklamira<br />
principot <strong>na</strong> afirmativ<strong>na</strong> akcija, odnosno principot <strong>na</strong> pozitiv<strong>na</strong><br />
diskrimi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta poradi {to ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so <strong>na</strong>vedenite ustavni odredbi i me|u<strong>na</strong>rodni<br />
pravni akti."<br />
Ad. 24. So Odluka U. br. 228/2005 od05. 04. 2006, Sudot go poni-<br />
{ti ~l. 38-d od Krivi~niot zakonik ("SV RM," br. 37/1996, 80/1999,<br />
4/2002, 43/ 2003, 19/2004 i 81/2005). Spored ovaa odredba povisokiot sud<br />
mo`e <strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> storitelot <strong>na</strong> krivi~noto delo ako mu e izre~e<strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong> zatvor do ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong>, da ja zameni so pari~<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, imaj}i gi<br />
predvid negovite li~ni priliki i negovoto odnesuvawe po storenoto<br />
krivi~no delo, stepenot <strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong>ta odgovornost, pobudite od koi e<br />
storeno deloto, kako i imot<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong> storitelot, vodej}i pritoa<br />
smetka za negovite drugi prihodi, za negoviot imot i za negovite<br />
semejni obvrski. Izre~e<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> zatvor od st. 1 ne mo`e da se zameni<br />
so pari~<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, dokolku storitelot krivi~noto delo go storil vo<br />
povrat. Pri zamenuvaweto <strong>na</strong> izre~e<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> zatvor so pari~<strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong> od st. 1, sudot }e go zameni sekoj den zatvor so pari~<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> vo<br />
visi<strong>na</strong> <strong>na</strong> dnev<strong>na</strong> globa, pri {to brojot <strong>na</strong> dnevnite globi za sekoj den<br />
zatvor {to se zamenuva ne mo`e da bide pomal od 50 dnevni globi.<br />
Pari~<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> so koja se zamenuva izre~e<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> zatvor do ed<strong>na</strong><br />
godi<strong>na</strong>, ne mo`e pove}e da se zamenuva so druga kaz<strong>na</strong>.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Odlukata. "Vo ramkite <strong>na</strong> gra|anskite i politi~ki<br />
slobodi i prava Ustavot, pokraj drugoto, vo ~l. 9 st. 1, opredeluva,<br />
odnosno utvrduva deka gra|anite <strong>na</strong> Republika Makedonija se ed<strong>na</strong>kvi<br />
vo slobodite i pravata nezavisno od polot, rasata, bojata <strong>na</strong> ko`ata,<br />
<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnoto i socijalnoto poteklo, politi~koto i verskoto uveruvawe,<br />
imot<strong>na</strong>ta i op{testve<strong>na</strong> polo`ba, a spored st. 2, gra|anite<br />
pred Ustavot i zakonite se ed<strong>na</strong>kvi.<br />
38
Od oz<strong>na</strong>~e<strong>na</strong>ta ustav<strong>na</strong> odredba proizleguva deka Ustavot ne dopu{ta<br />
diskrimi<strong>na</strong>cija, odnosno need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite vo nivnite<br />
slobodi i prava po koj bilo osnov predviden vo ovaa ustav<strong>na</strong> odredba.<br />
Trgnuvaj}i od faktot {to pari~<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> e sankcija od imoten<br />
karakter, a od aspekt <strong>na</strong> <strong>na</strong>vodite vo inicijativata, Sudot utvrdi deka<br />
so ospore<strong>na</strong>ta zakonska odredba se pravi razlika me|u gra|anite po<br />
osnov <strong>na</strong> imot<strong>na</strong> sostojba.<br />
Imeno, od a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> ospore<strong>na</strong>ta odredba vsu{nost proizleguva<br />
deka do povisokiot sud barawe za zame<strong>na</strong> <strong>na</strong> izre~e<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> zatvor<br />
so pari~<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> mo`e da podnesat onie storiteli <strong>na</strong> koi im e<br />
izre~e<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> zatvor do ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong> koi se vo mo`nost istata da ja<br />
platat. Me|utoa, storitelite koi se so dobra imot<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> ovoj<br />
<strong>na</strong>~in se doveduvaat vo privilegira<strong>na</strong> sostojba za razlika od onie koi<br />
se vo lo{a odnosno slaba imot<strong>na</strong> sostojba, so {to vsu{nost se <strong>na</strong>ru{uva<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost po osnov <strong>na</strong> imot<strong>na</strong> sostojba, predvideno vo<br />
~l. 9 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Imeno, ed<strong>na</strong>kvosta kako vrednosen ideal <strong>na</strong> demokratijata, z<strong>na</strong>-<br />
~i ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite pred zakonite, odnosno u`ivawe ed<strong>na</strong>kva za-<br />
{tita od zakonite. Vo sekoe gra|ansko op{testvo prisut<strong>na</strong> e i neophod<strong>na</strong><br />
potrebata vo op{testvoto da postoi ed<strong>na</strong>kvost, bidej}i need<strong>na</strong>kvosta<br />
ra|a nezadovolstvo. Za za{tita <strong>na</strong> ~ovekovata sloboda, neophodno e<br />
obezbeduvawe ramnopravnost, odnosno lu|eto da bidat ed<strong>na</strong>kvi pred<br />
pravnite normi, {to spored Sudot, so re{enieto vo ospore<strong>na</strong>ta zakonska<br />
norma ne se ovozmo`uva.<br />
Ad. 25. So Odluka U. br. 191/2005, od 12. 04. 2006, Sudot, me|u<br />
drugoto, gi uki<strong>na</strong> ~l. 31 st. 1 al. 7 i ~l. 40, 41, 42, 43, 44 i 45 od Zakonot<br />
za pratenicite ("SV RM," br. 84/2005).<br />
1. Vo ~l. 31 od Zakonot za pratenicite koj e pomesten vo Glava<br />
V t. 4 "Drugi li~ni primawa i <strong>na</strong>domestoci <strong>na</strong> tro{oci" pratenikot<br />
ima pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestoci <strong>na</strong> tro{oci koi se odnesuvaat <strong>na</strong> prevoz do<br />
rabota i od rabota, hra<strong>na</strong>ri<strong>na</strong>, selewe od mestoto <strong>na</strong> postojano `iveali{te<br />
vo mestoto kade {to ja vr{i funkcijata pratenik, stru~no usovr{uvawe<br />
i obrazovanie, pogrebni tro{oci vo visi<strong>na</strong> <strong>na</strong> prosekot <strong>na</strong><br />
dvete posledni plati <strong>na</strong> po~i<strong>na</strong>tiot pratenik, dnevnica za slu`beno<br />
patuvawe vo zemjata bez tro{oci za no}evawe do 8% od prose~<strong>na</strong>ta<br />
plata po rabotnik isplate<strong>na</strong> vo stopanstvoto <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
vo prethodnite tri meseci, tro{oci za no}evawe koi se priz<strong>na</strong>vaat<br />
spored prilo`e<strong>na</strong>ta smetka, osven vo hotelite od De-lux kategorija,<br />
dnevnica za slu`beno patuvawe vo stranstvo, <strong>na</strong>domestok za koristewe<br />
<strong>na</strong> avtomobili vo li~<strong>na</strong> sopstvenost za slu`beni celi vo visii<strong>na</strong> od<br />
30% od proda`<strong>na</strong>ta ce<strong>na</strong> <strong>na</strong> eden litar gorivo, spored izmi<strong>na</strong>t kilometar<br />
za voziloto koe se koristi, <strong>na</strong>domestok za odvoen `ivot od semejstvoto,<br />
koj iznesuva 40% od prose~<strong>na</strong>ta mese~<strong>na</strong> neto plata isplate<strong>na</strong> vo<br />
Republika Makedonija vo prethodnite tri meseci i otpremni<strong>na</strong> pri<br />
39
zaminuvawe vo penzija vo iznos od tri prose~ni mese~ni plati, ostvareni<br />
vo prethodnite tri meseci.<br />
Vo ~l. 31 st. 1 al. 7 od Zakonot e predviden <strong>na</strong>domestok <strong>na</strong> tro-<br />
{oci za prisustvo <strong>na</strong> sednici <strong>na</strong> Sobranieto i <strong>na</strong> rabotnoto telo <strong>na</strong><br />
Sobranieto vo visi<strong>na</strong> <strong>na</strong> dnevnicata utvrde<strong>na</strong> za slu`beni patuvawa vo<br />
zemjata.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> odlukata vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedeniot ~len. "So<br />
Zakonot za plati i drugi <strong>na</strong>domestoci <strong>na</strong> pratenicite vo Sobranieto<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija i drugite izbrani i imenuvani lica vo Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 36/1990 i "SV RM," br. 38/1991, 23/1997<br />
i 37/2005) se opredeleni <strong>na</strong>domestoci za opredeleni materijalni tro-<br />
{oci i drugi primawa <strong>na</strong> nositelite <strong>na</strong> javni funkcii. Ottuka, Sudot<br />
utvrdi deka, vo ovoj zakon se predvideni skoro site <strong>na</strong>domestoci <strong>na</strong><br />
tro{oci koi mo`at da gi primat nositelite <strong>na</strong> javnite funkcii kako<br />
i pratenicite osven <strong>na</strong>domestokot za prisustvo <strong>na</strong> sednica koj so Zakonot<br />
za pratenicite e predviden samo za pratenicite.<br />
Spored ~l. 64 od Ustavot pratenikot ima pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestok<br />
utvrden so zakon. Vo Zakonot za plati i drugi <strong>na</strong>domestoci <strong>na</strong> pratenicite<br />
vo Sobranieto <strong>na</strong> Republika Makedonija i drugite izbrani i<br />
imenuvani lica vo Republikata, koj be{e donesen pred Ustavot <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija i koj so odredeni izmeni se u{te e vo va`nost,<br />
pratenikot za vr{ewe <strong>na</strong> prateni~kata funkcija imal pravo <strong>na</strong> plata<br />
dokolku bil <strong>na</strong> postoja<strong>na</strong> rabota vo Sobranieto. Dokolku, pak, toj ne<br />
bil <strong>na</strong> postoja<strong>na</strong> rabota vo Sobranieto imal pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestok vo<br />
visi<strong>na</strong> <strong>na</strong> razlikata me|u platata {to ja ostvaruval od raboten odnos i<br />
polniot iznos <strong>na</strong> plata <strong>na</strong> pratenik koj bil <strong>na</strong> postoja<strong>na</strong> rabota vo<br />
Sobranieto.<br />
Pratenikot koj ne ostvaruval plata vo Sobranieto i ne dobival<br />
<strong>na</strong>domestok odnosno razlika <strong>na</strong> plata imal pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestok vo<br />
visi<strong>na</strong> od 30% od polniot iznos <strong>na</strong> plata <strong>na</strong> pratenikot.<br />
Od <strong>na</strong>vedenoto nedvosmisleno proizleguva deka pratenikot ima<br />
pravo i dol`nost da prisustvuva <strong>na</strong> sednica <strong>na</strong> Sobranieto <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija i <strong>na</strong> rabotno telo za {to prima plata poradi {to vo<br />
konkretniov slu~aj spored Sudot ne mo`e da se <strong>na</strong>jdat argumenti koi<br />
bi go opravdale ovoj vid <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestok koj edinstveno e predviden<br />
samo za pratenicite, a ne i za drugite nositeli <strong>na</strong> javni funkcii koi,<br />
isto taka, u~estvuvaat vo rabotata <strong>na</strong> organite ili telata vo koi se<br />
izbrani, odnosno imaat ist status i se korisnici <strong>na</strong> sredstva od Buxetot.<br />
Ottuka, Sudot oceni deka odredbata od ~l. 31 st. 1 al. 7 od Zakonot<br />
ne korespondira, odnosno ne e vo soglasnost so <strong>na</strong>~eloto deka sekoj<br />
vraboten ima pravo <strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong> zarabotuva~ka soglasno negoviot pridones<br />
vo rabotata, kako i so <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost me|u nositelite <strong>na</strong><br />
javni funkcii.<br />
2. Vo ~l. 40 od Zakonot za pratenicite e predvideno deka pratenikot<br />
<strong>na</strong> kogo mu presta<strong>na</strong>l mandatot mo`e da ostvari pravo <strong>na</strong> pred-<br />
40
vreme<strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija ako <strong>na</strong>polnil 25 godini penziski sta` i 55<br />
godini starost (ma`), odnosno 25 godini penziski sta` i 53 godini starost<br />
(`e<strong>na</strong>). Dokolku vo momentot <strong>na</strong> prestanok <strong>na</strong> mandatot pratenikot<br />
nema <strong>na</strong>vr{eno 25 godini penziski sta`, <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> predvreme<strong>na</strong><br />
staros<strong>na</strong> penzija mo`e da go ostvari koga }e <strong>na</strong>vr{i <strong>na</strong>jmalku 25 godini<br />
penziski sta` i 55 godini starost (ma`), odnosno 53 godini starost<br />
(`e<strong>na</strong>).<br />
Vo ~l. 41 od Zakonot za pratenicite e predvideno deka predvreme<strong>na</strong>ta<br />
staros<strong>na</strong> penzija od ~lenot 40 <strong>na</strong> ovoj zakon se utvrduva vo visi<strong>na</strong><br />
od 80% od prose~<strong>na</strong>ta plata isplate<strong>na</strong> <strong>na</strong> pratenikot vo prethodnite<br />
tri meseci.Pravoto od ovoj ~len go imaat i pratenicite koi<br />
prethodno stek<strong>na</strong>le penzija po druga osnova dokolku toa e popovolno za<br />
niv.<br />
Vo ~l. 42 od Zakonot za pratenicite e predvideno deka visi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> invalidskata penzija kaj pratenikot so zagube<strong>na</strong> rabot<strong>na</strong> sposobnost<br />
se opredeluva soglasno so ~l. 41 od ovoj zakon, dokolku taa e popovol<strong>na</strong><br />
vo odnos <strong>na</strong> penzijata utvrde<strong>na</strong> spored Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.<br />
Vo ~l. 43 od Zakonot za pratenicite e predvideno deka ~lenovite<br />
<strong>na</strong> semejstvoto <strong>na</strong> pokojniot pratenik imaat pravo <strong>na</strong> semej<strong>na</strong> penzija<br />
pod uslovi i <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in utvrdeni so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.Osnovica za presmetuvawe <strong>na</strong> penzijata od st. 1 <strong>na</strong><br />
ovoj ~len pretstavuva penzijata {to pokojniot pratenik ja koristel<br />
ili bi ja koristel spored ~l. 41 od ovoj zakon.<br />
Vo ~l. 44 od Zakonot za pratenicite e predvideno deka penzijata<br />
utvrde<strong>na</strong> so ovoj zakon se usoglasuva spored porastot <strong>na</strong> platite <strong>na</strong><br />
pratenicite vo Sobranieto.<br />
Vo ~l. 45 od Zakonot za pratenicite <strong>na</strong>~inot i postapkata za<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> predvreme<strong>na</strong>ta staros<strong>na</strong>, invalidska i semej<strong>na</strong> penzija<br />
se sproveduvaat spored odredbite od ovoj zakon i Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Penzijata ja presmetuva i isplatuva Fondot <strong>na</strong> penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe <strong>na</strong> Makedonija vo postapka utvrde<strong>na</strong> so<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.Sredstvata potrebni<br />
za isplata <strong>na</strong> penziite ostvareni spored ovoj zakon do denot <strong>na</strong><br />
ispolnuvaweto <strong>na</strong> uslovite utvrdeni so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, kako i sredstvata za razlikata me|u visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
penzijata opredele<strong>na</strong> spored ovoj zakon i penzijata opredele<strong>na</strong> spored<br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe do ispolnuvawe <strong>na</strong><br />
tie uslovi se obezbeduvat od Buxetot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> odlukata vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenite ~lenovi. "Za<br />
celosno sogleduvawe za toa dali i do koj stepen Zakonot za pratenicite<br />
otstapuva od op{tite pravila utvrdeni so Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskto osiguruvawe po odnos <strong>na</strong> utvrduvaweto <strong>na</strong> uslovite za<br />
steknuvawe <strong>na</strong> penzija i visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> staros<strong>na</strong>ta, invalidskata i semej-<br />
41
<strong>na</strong>ta penzija, Sudot gi ima{e predvid odredbite od Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br. 80/1993, 3/1994,<br />
14/1995, 71/1996, 32/1997, 24/2000, 96/2000, 5/2001, 50/2001, 85/2003,<br />
50/2004, 4/2005, 84/2005 i 101/2005) i ~l. 1, ~l. 2 st. 2, ~l. 8, ~l. 9, ~l. 32<br />
st. 3, ~l. 34, ~l. 35, ~l. 61 st. 2, ~l. 64, ~l. 65, ~l. 66 i ~l. 68 od Ustavot.<br />
Od <strong>na</strong>vedenite ustavni, zakonski i delovni~ki odredbi proizleguva<br />
deka pravata <strong>na</strong> pratenicite koi proizleguvaat od karakterot <strong>na</strong><br />
prateni~kiot mandat kako sloboden mandat mo`e da se grupiraat vo<br />
prava koi pratenikot gi ostvaruva samostojno preku individual<strong>na</strong> aktivnost<br />
i prava koi pratenikot gi ostvaruva kolektivno, a seto toa zaradi<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>dle`nosta <strong>na</strong> Sobranieto.<br />
Imaj}i go predvid iznesenoto, nesporno mo`e da se konstatira<br />
deka sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> osporenite odredbi od ~l. 40, 41, 42, 43, 44 i 45 od<br />
Zakonot za pratenicite bitno otstapuva od op{to utvrdenite principi<br />
za ostvaruvawe <strong>na</strong> pravata od oblasta <strong>na</strong> penziskoto i invaliskoto<br />
osiguruvawe.<br />
Nesporno e deka vo Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe,<br />
isto taka, ima otstapuvawa od op{tite principi za steknuvawe<br />
<strong>na</strong> pravata od penziskoto i invalidskoto osiguruvawe za odredeni<br />
kategorii <strong>na</strong> rabotnici i toa vo Ministerstvoto za v<strong>na</strong>tre{ni raboti,<br />
Ministerstvoto za <strong>na</strong>dvore{ni raboti, Kazneno-popravnite i<br />
Vospitno-popravnite domovi. Imeno, istite mo`at pod popovolni,<br />
odnosno razli~ni uslovi od op{tite da ostvaruvaat pravo <strong>na</strong> penzija i<br />
toa poradi specifi~nosta, te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> rabotnoto mesto i uslovite<br />
pod koi gi izvr{uvaat rabotite i rabotnite zada~i i obvrski.<br />
Ottuka, Sudot oceni deka osporenite odredbi od Zakonot sami<br />
po sebe i od<strong>na</strong>pred ne mo`e da bidat sprotivni <strong>na</strong> ustavniot princip<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost (~l. 9 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija) ili principot<br />
vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (~l. 8 st. 1 al. 3 od Ustavot), zatoa {to zakonodavecot<br />
utvrdil razli~ni - popovolni uslovi za predvreme<strong>na</strong>ta staros<strong>na</strong><br />
penzija za ovaa kategorija osigurenici. Me|utoa, spored Sudot,<br />
vaka utvrdenite uslovi mora da se zasnovaat <strong>na</strong> opravdani pri~ini, da<br />
bidat vo prifatliv soodnos so op{tite principi <strong>na</strong> regulirawe <strong>na</strong><br />
ovie prava vo ovaa oblast, bez osnovi da ne se izdvojuvaat od grupacijata<br />
<strong>na</strong> osigurenici <strong>na</strong> koja i pripa|aat za da ne bi se dovela vo pra{awe<br />
odredbata od ~l. 1 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija so koja Republika<br />
Makedonija e definira<strong>na</strong> kako demokratska i socijal<strong>na</strong> dr`ava<br />
{to indirektno mo`e da se reflektira vrz osta<strong>na</strong>tite ustavni principi<br />
ed<strong>na</strong>kvost, vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i socijal<strong>na</strong> pravednost.<br />
Vo obrazlo`enieto <strong>na</strong> Predlogot <strong>na</strong> zakonot takvi opravdani<br />
pri~ini ne se dadeni pa soodvetno <strong>na</strong> toa, pri nepostoewe <strong>na</strong> takvi<br />
pri~ini, se postavuva pra{aweto dali statusot, odnosno prav<strong>na</strong>ta polo`ba<br />
<strong>na</strong> pratenicite koja proizleguva pred sî od Ustavot, odnosno <strong>na</strong>-<br />
~inot <strong>na</strong> steknuvawe <strong>na</strong> mandatot, prav<strong>na</strong>ta priroda i vremetraeweto<br />
<strong>na</strong> mandatot, pretstavni~kiot karakter <strong>na</strong> funkcijata, specifi~nosta<br />
42
<strong>na</strong> pravata, dol`nostite i odgovornosta <strong>na</strong> prateni~kata funkcija, javnosta<br />
vo rabotata, ograni~eniot mandat, nemo`nosta <strong>na</strong> pratenikot<br />
da vr{i druga profesija, dol`nost ili profit<strong>na</strong> dejnost i dr., mo`e<br />
da bide osnov, odnosno pri~ini do stepen za otstapuvawe <strong>na</strong> zakonodavecot<br />
od <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> pravata od oblasta <strong>na</strong> penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe.<br />
Spored Sudot, iznese<strong>na</strong>ta polo`ba, odnosno status <strong>na</strong> pratenikot<br />
vo pravniot sistem <strong>na</strong> dr`avata ne mo`e da bidat opravdani pri~ini<br />
ili uslovi za otstapuvawe od op{tite principi vo ovaa oblast do<br />
stepen kako {to toa e <strong>na</strong>praveno vo osporeniot zakon.<br />
Naprotiv, so samiot fakt {to zakonodavecot utvrdil pred sî:<br />
mnogu nizok minimalen broj <strong>na</strong> godini <strong>na</strong> sta` <strong>na</strong> osiguruvawe i starost<br />
za steknuvawe <strong>na</strong> popovol<strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija za pratenicite <strong>na</strong>sproti<br />
utvrdenite vo op{tiot zakon za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
za site gra|ani, potoa steknuvawe <strong>na</strong> pravo <strong>na</strong> predvreme<strong>na</strong><br />
staros<strong>na</strong> penzija ne samo po osnov <strong>na</strong> vlo`en trud i godini <strong>na</strong> starost,<br />
tuku i po osnov <strong>na</strong> prateni~ki mandat (<strong>na</strong>jmalku 2 godini prateni~ki<br />
mandat), utvrduvawe <strong>na</strong> visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> iznosot <strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija po popovolni<br />
osnovi od postojanite i sli~no, za Sudot ne samo {to za toa ne<br />
postojat opravdani pri~ini, tuku eklatantno e deka osporenite odredbi<br />
otstapuvaat od op{tite principi i ne se pribli`ni nitu <strong>na</strong> onie<br />
so koi zakonodavecot otstapil od ovie principi predviduvaj}i posebni<br />
uslovi za penzionirawe <strong>na</strong> odrede<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> rabotnici.<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, pak, imaj}i ja predvid celokup<strong>na</strong>ta zakonska<br />
regulativa so koja se utvrdeni pra{awata koi se odnesuvaat <strong>na</strong> pravata<br />
i dol`nostite <strong>na</strong> drugite nositeli <strong>na</strong> javni funkcii, odnosno izbrani<br />
ili imenuvani lica vo Republika Makedonija, a za niv ne se utvrdeni<br />
vakvi prava, osnovano mo`e da se postavi pra{aweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong><br />
nositelite <strong>na</strong> javni funkcii. Imeno, vo konkretniot slu~aj, Sudot<br />
oceni deka so predviduvaweto <strong>na</strong> popovolni uslovi samo za odrede<strong>na</strong><br />
grupa <strong>na</strong> nositeli <strong>na</strong> javni funkcii koi se vo ista op{testve<strong>na</strong> polo`ba<br />
so osta<strong>na</strong>tite nositeli <strong>na</strong> javni funkcii zakonodavecot ima need<strong>na</strong>kov<br />
tretman {to e <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> onie koi ne se opfateni so ovoj ili<br />
drug zakon.<br />
Pravoto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost e eden od temelnite pravni principi utvrdeni<br />
vo Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija. Ova pravo opfa}a dva elementi,<br />
i toa prvo, deka site gra|ani imaat pravo da bidat ed<strong>na</strong>kvo tretirani<br />
pred zakonite i vtoro, deka zakonot ed<strong>na</strong>kvo se primenuva kon<br />
site gra|ani od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dr`avnite organi. So drugi zborovi, <strong>pravoto</strong><br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost pred zakonot z<strong>na</strong>~i za{tita <strong>na</strong> gra|aninot od sekakov vid<br />
<strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija vo u`ivaweto <strong>na</strong> pravata, no i vo ostvaruvaweto <strong>na</strong><br />
obvrskite.<br />
Od a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta ustav<strong>na</strong> odredba proizleguva deka<br />
ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost go obvrzuva zakonodavecot vo ureduvaweto<br />
<strong>na</strong> odnosite <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost da go sogleda <strong>na</strong> konkreten, a<br />
43
ne <strong>na</strong> apstrakten <strong>na</strong>~in preku praviloto deka so ed<strong>na</strong>kvite ed<strong>na</strong>kvo<br />
treba da se postapuva, a so need<strong>na</strong>kvite need<strong>na</strong>kvo.<br />
Ottuka, imaj}i go predvid iznesenoto Sudot oceni deka so osporenite<br />
zakonski odredbi zakonodavecot utvrdil poi<strong>na</strong>kvi uslovi i <strong>na</strong>-<br />
~in <strong>na</strong> ostvaruvawe <strong>na</strong> predvreme<strong>na</strong> staros<strong>na</strong> penzija koi vo osnova ne<br />
mo`at da bidat ni{to drugo osven steknuvawe <strong>na</strong> prava pod privilegirani<br />
uslovi i se odnesuvaat samo <strong>na</strong> pratenicite, a ne <strong>na</strong> site nositeli<br />
<strong>na</strong> javni funkcii koi se vo ista op{testve<strong>na</strong> polo`ba ili <strong>na</strong> site gra-<br />
|ani bez za toa da postojat opravdani osnovi, so {to zakonodavecot gi<br />
stava gra|anite vo need<strong>na</strong>kva polo`ba, {to e vo direkt<strong>na</strong> sprotivnost<br />
so ~l. 9 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Ad. 26. So Re{enie U. br. 130/2007 od 21. 11. 2007, Sudot, me|u<br />
drugoto ne povede postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 266 st. 1<br />
al. 1, od Zakonot za bezbednosta <strong>na</strong> soobra}ajot <strong>na</strong> pati{tata ("SV RM,<br />
br. 54/2007). vo koj e predvideno deka pretsedatel <strong>na</strong> ispit<strong>na</strong>ta komisija<br />
od ~l. 265 st. 1 <strong>na</strong> ovoj zakon mo`e da bide lice koe pokraj op{tite<br />
uslovi za zasnovawe <strong>na</strong> raboten odnos go ispolnuva i posebniot uslov<br />
da ima zavr{eno visoko obrazovanie (tehni~ki fakultet - soobra}aj<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>soka, policiska akademija, praven ili pedago{ki fakultet).<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Pretsedatelot <strong>na</strong> ispit<strong>na</strong>ta komisija<br />
pokraj op{tite uslovi za zasnovawe <strong>na</strong> raboten odnos treba da<br />
ima zavr{eno visoko obrazovanie (tehni~ki fakultet soobra}aj<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka,<br />
policiska akademija, praven ili pedago{ki fakultet (~l. 266 st.<br />
1 al. 1). Za isputva~ po teoretski del e predvideno deka liceto pokraj<br />
op{tite uslovi za zasnovawe <strong>na</strong> raboten odnos e potrebno da ima zavr-<br />
{eno visoko obrazovanie (tehni~ki fakultet, soobra}aj<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka, policiska<br />
akademija, praven ili pedago{ki fakultet).<br />
Imaj}i gi predvid <strong>na</strong>vedenite ustavni odredbi, odredbite od<br />
Zakonot za bezbednosta <strong>na</strong> soobra}ajot <strong>na</strong> pati{tata <strong>na</strong>sprema osporenite<br />
~l. 248 st. 1 al. 1, 266 st. 1 al. 1 i 267 st. 1 al. 1 od Zakonot, Sudot<br />
oceni deka pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot pri utvrduvawe <strong>na</strong> posebnite<br />
uslovi za zasnovawe <strong>na</strong> raboten odnos za izvr{uvawe <strong>na</strong> odredeni zada-<br />
~i da go utvrdi stepenot i vidot <strong>na</strong> obrazovanie, odnosno da utvrdi<br />
dali za vr{ewe <strong>na</strong> odredeni raboti }e bide opredelen samo stepenot<br />
<strong>na</strong> obrazovanie bez ogled <strong>na</strong> vidot <strong>na</strong> obrazovanieto ili }e opredeli<br />
pove}e vidovi <strong>na</strong> obrazovanie od odreden stepen kako {to toa e <strong>na</strong>praveno<br />
vo konkretniot slu~aj. So ogled <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenoto, Sudot oceni deka<br />
ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong> osporenite ~lenovi<br />
so ustavnite odredbi <strong>na</strong> koi se povikuvaat podnositelite <strong>na</strong> inicijativata.<br />
Ad. 27. So Re{enie 123/2008 od 26. 11. 2008, Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 25 st. 1 t. 5 vo delot "i toa<br />
samo za delot <strong>na</strong> nedvi`nosta koj bi go <strong>na</strong>sledil spored Zakonot za <strong>na</strong>sleduvawe<br />
i bez davawe <strong>na</strong> izdr{kata," od Zakonot za danocite <strong>na</strong> imot<br />
("SV RM," br. 61/2004, 92/2007 i 102/2008). Soglasno osporeniot ~l. 25<br />
44
st. 1 t. 5 od Zakonot primatelot <strong>na</strong> nedvi`nosta po osnov <strong>na</strong> dogovor za<br />
do`ivot<strong>na</strong> izdr{ka ne pla}a danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosta koga <strong>pravoto</strong><br />
<strong>na</strong> sopstvenost <strong>na</strong> nedvi`nosta se prenesuva <strong>na</strong> davatelot <strong>na</strong> do`ivotnoto<br />
izdr`uvawe koj vo odnos <strong>na</strong> primatelot <strong>na</strong> izdr{kata se <strong>na</strong>o|a<br />
vo prv <strong>na</strong>lseden red i toa samo za delot <strong>na</strong> nedvi`nosta koj bi go <strong>na</strong>sledil<br />
spored Zakonot za <strong>na</strong>lseduvawe i bez davawe <strong>na</strong> izdr{ka.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Od a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> ustavnite odredbi<br />
kako i odredbite od Zakonot za danocite <strong>na</strong> imot proizleguva deka<br />
pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot da gi utvrdi danocite i drugite javni dava~ki<br />
i deka ova pravo ne e ograni~eno nitu vo pogled <strong>na</strong> predmetot <strong>na</strong> odano~uvawe<br />
nitu vo pogled <strong>na</strong> subjektite, pri {to, vo ramkite <strong>na</strong> ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> ova pravo zakonodavecot e dol`en voveduvaweto, <strong>na</strong>~inot<br />
<strong>na</strong> presmetuvaweto, olesnuvaweto i osloboduvaweto da go uredi <strong>na</strong> <strong>na</strong>-<br />
~in spored koj subjektite zadol`eni so odrede<strong>na</strong> dava~ka nema da gi<br />
dovede vo need<strong>na</strong>kva polo`ba. Trgnuvaj}i od <strong>na</strong>vedenoto, a vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong><br />
po~ituvawe <strong>na</strong> ustavnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, Sudot oceni deka zakonodaveacot<br />
so pravo kako dano~en obvrznik <strong>na</strong> danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosti<br />
go utvrdil i davatelot <strong>na</strong> izdr{ka, odnosno primatelot <strong>na</strong><br />
nedvi`nosta od prv <strong>na</strong>sleden red za delot {to toj ne bi mo`el da go<br />
<strong>na</strong>sledi soglasno Zakanot za <strong>na</strong>sleduvawe. Davatelot <strong>na</strong> izdr{ka od<br />
prv <strong>na</strong>sleden red e oslobodenod danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nost za delot<br />
{to toj bi go <strong>na</strong>sedil i bez davawe <strong>na</strong> izdr{ka. Poa|aj}i od iznesenoto,<br />
Sudot oceni deka vo konkretniov slu~aj ne mo`e da se postavi<br />
pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong> osporeniot del od ~l. 25 st. 1 t. 5 od Zakonot<br />
so odredbite <strong>na</strong> Ustavot.<br />
Ad. 28. So Odluka U. br. 209/2008 od 20. 05. 2009, Sudot go uki<strong>na</strong><br />
~l. 9-a od Pravilnikot za obuka i polagawe <strong>na</strong> stru~en ispit za rabotewe<br />
so hartii od vrednost ("SV RM," br. 122/2006, 28/2008 i 84/2008),<br />
spored koj, "~lenovite i vrabotenite vo Komisijata za hartii od vrednost<br />
se oslobodeni od pla}awe <strong>na</strong> <strong>na</strong>domest za posetuvawe <strong>na</strong> obukata i<br />
polagawe <strong>na</strong> stru~niot ispit."<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> odlukata. "Od a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> odredbite <strong>na</strong> Pravilnikot,<br />
proizleguva deka so Pravilnikot, Komisijata go utvrdila<br />
<strong>na</strong>~inot i uslovite za polagawe <strong>na</strong> stru~en ispit za rabotewe so hartii<br />
od vrednost, propi{uvaj}i deka tro{ocite za sledewe <strong>na</strong> obukata i<br />
polagawe <strong>na</strong> stru~niot ispit za rabotewe so hartii od vrednost gi podnesuvaat<br />
kandidatite, so pla}awe soodveten <strong>na</strong>domest utvrden so Tarifnikot<br />
za sodr`i<strong>na</strong>ta i visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> oddelnite <strong>na</strong>domestoci {to gi <strong>na</strong>platuva<br />
Komisijata za hartii od vrednost. Me|utoa, so osporeniot ~l.<br />
9-a od pravilnikot, Komisijata od vakvata obvrska za pla}awe <strong>na</strong>domest<br />
za sledewe <strong>na</strong> obukata i polagaweto <strong>na</strong> stru~niot ispit gi oslobodila<br />
~lenovite i vrabotenite vo Komisijata za hartii od vrednost.<br />
Pri vakva sostojba, se postavuva pra{aweto dali statusot <strong>na</strong><br />
~len ili vraboten vo Komisijata za hartii od vrednost, mo`e da pretstavuva<br />
osnov za osloboduvawe od obvrskata za pla}awe odreden <strong>na</strong>do-<br />
45
mestok za obuka i polagawe <strong>na</strong> stru~en ispit za rabotewe so hartii od<br />
vrednost, koi gi organizira i sproveduva Komisijata, kako javno pravno<br />
ovlastuvawe i dali so toa se povreduva <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong><br />
gra|anite pred Ustavot i zakon. Imeno, Zakonot za hartii od vrednost,<br />
utvrduva deka polo`uvaweto <strong>na</strong> stru~niot ispit za rabotewe so hartii<br />
od vrednost e uslov odredeno lice da stekne status <strong>na</strong> broker, pri {to<br />
Komisijata za hartii od vrednost e ovlaste<strong>na</strong> da gi propi{e <strong>na</strong>~inot i<br />
uslovite za polagawe <strong>na</strong> ovoj ispit. So osporeniot pravilnik, Komisijata<br />
utvrdila deka za polagawe <strong>na</strong> stru~niot ispit, prethodno se<br />
organizira i sproveduva soodvete<strong>na</strong> obuka, pri{to propi{ala deka<br />
tro{ocite za sledewe <strong>na</strong> obukata i za polagawe <strong>na</strong> stru~niot ispit za<br />
rabotewe so hartii od vrednost gi podnesuvaat kandidatite, so pla}awe<br />
soodveten <strong>na</strong>domest {to go <strong>na</strong>platuva Komisijata.<br />
Spored Sudot, organiziraweto i sproveduvaweto <strong>na</strong> obukata i<br />
stru~niot ispit od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Komisijata e javno ovlastuvawe <strong>na</strong> Komisijata<br />
utvrdeno so Zakonot za hartii od vrednost, od kade proizleguva<br />
deka site lica koi se vo situacija da ja sledat ovaa obuka i da go polagaat<br />
stru~niot ispit, odnosno site lica <strong>na</strong>d koi se protega realizacijata<br />
<strong>na</strong> ova javno pravno ovlastuvawe, imaat isti prava i obvrski i vo<br />
delot <strong>na</strong> sledewe <strong>na</strong> obukata i pri polagawe <strong>na</strong> ispitot, no isto taka i<br />
pri pla}awe <strong>na</strong> soodvetniot <strong>na</strong>domestok za pokrivawe <strong>na</strong> tro{ocite <strong>na</strong><br />
raboteweto <strong>na</strong> Komisijata. Statusot <strong>na</strong> ~len ili vraboten vo Komisijata<br />
ne mo`e i ne smee da bide osnov za utvrduvawe <strong>na</strong> razli~ni prava i<br />
obvrski <strong>na</strong> ovie lica vo odnos <strong>na</strong> drugite lica koi ja sledat obukata i<br />
go polagaat ispitot, {to z<strong>na</strong>~i deka osloboduvaweto <strong>na</strong> ovie lica od<br />
obvrskata za pla}awe <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestokot za sledewe <strong>na</strong> obukata i polagawe<br />
<strong>na</strong> stru~niot ispit, propi{ano so osporeniot ~l. 9-a od Pravilnikot,<br />
nesporno pretstavuva privilegija za ovaa kategorija <strong>na</strong> gra|ani,<br />
za koja nema osnov i koja vodi kon povreda <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta<br />
<strong>na</strong> gra|anite pred Ustavot i zakonite. Trgnuvaj}i od <strong>na</strong>vedenoto, Sudot<br />
oceni deka ~l. 9-a od Pravilnikot za obuka i polagawe <strong>na</strong> stru~en<br />
ispit za rabotewe so hartii od vrednost ne e vo soglasnost so ~l. 9 st.<br />
2 od Ustavot."<br />
Ad. 29. So Re{enie U. br. 33/2008 od 29. 10 2008, Sudot povede postapka<br />
za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta i zakonitosta <strong>na</strong> Odlukata za utvrduvawe<br />
povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite vo Republika<br />
Makedonija za 2008 godi<strong>na</strong>, donese<strong>na</strong> od Vladata <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
("SV RM," br. 16/2008). Spored ~l. 1 <strong>na</strong> Odlukata, so ovaa odluka se<br />
utvrduva povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite za 2008 godi<strong>na</strong>,<br />
od procentot utvrden vo ~l. 37 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe.Spored ~l. 2 <strong>na</strong> Odlukata, zgolemuvaweto <strong>na</strong> penziite<br />
}e se izvr{i vo zavisnost od iznosot <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta penzija i toa:<br />
- za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija do 6000,00 de<strong>na</strong>ri,<br />
- za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija <strong>na</strong>d 6000,00 de<strong>na</strong>ri<br />
do 10.800,00 de<strong>na</strong>ri,<br />
46
- za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija <strong>na</strong>d 10.800,00<br />
de<strong>na</strong>ri do 15.000,00 de<strong>na</strong>ri, i<br />
- za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija <strong>na</strong>d 15.000,00 de<strong>na</strong>ri.<br />
Spored ~l. 3 od Odlukata, povisokiot procent <strong>na</strong> usoglasuvawe<br />
<strong>na</strong> penziite se opredeluva vo visi<strong>na</strong> od:<br />
- 13,15% za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija do 6000,00<br />
de<strong>na</strong>ri,<br />
- 8,3% za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija <strong>na</strong>d 6000,00<br />
de<strong>na</strong>ri do 10.800,00 de<strong>na</strong>ri,<br />
- 5,4% za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija <strong>na</strong>d 10.800,<br />
00 de<strong>na</strong>ri do 15.000,00 de<strong>na</strong>ri, i<br />
- 3,4% za korisnici <strong>na</strong> penzija so ostvare<strong>na</strong> penzija <strong>na</strong>d 15.000,<br />
00 de<strong>na</strong>ri.<br />
Soglasno ~l. 4 od Odlukata, sredstavata za isplata <strong>na</strong> povisokiot<br />
procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite soglasno ~l. 3 od ovaa odluka<br />
}e se obezbedat od Buxetot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Spored ~l. 5 od Odlukata, ovaa odluka vleguva vo sila so denot<br />
<strong>na</strong> objavuvaweto vo "Slu`ben vesnik <strong>na</strong> Republika Makedonija", a }e<br />
se primenuva od 1. 01. 2008 godi<strong>na</strong>.<br />
Spored podnositelot <strong>na</strong> inicijativata ospore<strong>na</strong>ta odluka bila<br />
sprotiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~l. 59 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe <strong>na</strong> Zakonot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe ("SV RM," br. 153/2007),<br />
zatoa {to predviduvala povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite<br />
vrz osnova <strong>na</strong> visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta penzija, a ne vrz osnova <strong>na</strong> dvi-<br />
`eweto <strong>na</strong> indeksot <strong>na</strong> tro{ocite <strong>na</strong> `ivot i dvi`eweto <strong>na</strong> prose~no<br />
isplate<strong>na</strong>ta neto plata <strong>na</strong> site vraboteni vo Republika Makedonija<br />
kako {to reguliral ~l. 37 od Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe i zatoa {to voveduvala ~etiri procenti <strong>na</strong> usoglasuvawe<br />
<strong>na</strong> penzijata, a ne eden, edinstven procent za site korisnici <strong>na</strong> penzija,<br />
so {to Vladata diskriminirala eden del od gra|anite (gra|anite so<br />
pogolem iznos <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong> penzija dobivale pomal procent <strong>na</strong> usoglasenost<br />
<strong>na</strong> penzijata) {to bilo vo sprotivnost so ~l. 9 od Ustavot.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> odlukata. "Spored ~l. 59 od Zakonot za izmenuvawe<br />
i dopolnuvawe <strong>na</strong> Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe<br />
("SV RM," br. 153/2007), od 1. 01. i od 1. 07. sekoja godi<strong>na</strong>, a do<br />
31. 12. 2009 godi<strong>na</strong> Vladata <strong>na</strong> Republika Makedonija mo`e da utvrdi<br />
povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite od procentot <strong>na</strong> usoglasuvawe<br />
utvrden soglasno so ~l. 37 od ovoj zakon.So ovaa odredba zakonodavecot<br />
utvrdil praven osnov Vladata, vo period od dve godini, da<br />
opredeluva povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite od procentot<br />
<strong>na</strong> redovnoto usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite opredelen so Zakonot, so cel<br />
da se ubla`i sostojbata predizvika<strong>na</strong> od faktot deka sekoja godi<strong>na</strong><br />
u~estvoto <strong>na</strong> prose~<strong>na</strong>ta penzija vo odnos <strong>na</strong> prose~<strong>na</strong>ta plata se <strong>na</strong>maluva<br />
so {to se <strong>na</strong>maluva real<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> penzijata. Imeno, spo-<br />
47
ed podatocite od misleweto <strong>na</strong> Vladata <strong>na</strong> Republika Makedonija, dostaveno<br />
do Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika Makedonija, kako odgovor <strong>na</strong><br />
inicijativata (akt <strong>na</strong> Vladata br. 19-1407/1 od 23.03.2008 godi<strong>na</strong>), platite<br />
vo odnos <strong>na</strong> penziite, vo periodot 2004-2007 godi<strong>na</strong> bile zgolemeni<br />
za okolu 15% pove}e od porastot <strong>na</strong> penziite {to za istiot period<br />
iznesuval 6%.<br />
So ospore<strong>na</strong>ta odluka, Vladata <strong>na</strong> Republika Makedonija, vrz<br />
osnova <strong>na</strong> prethodno <strong>na</strong>vedeniot ~l. 59 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe<br />
<strong>na</strong> Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe, utvrdila<br />
povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite vo Republika Makedonija<br />
za 2008 godi<strong>na</strong>, so toa {to zgolemuvaweto <strong>na</strong> penziite opredelila<br />
deka }e se izvr{uva vo zavisnost od iznosot <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta penzija,<br />
poradi {to opredelila ~etiri kategorii <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong> penzija, pa<br />
vo zavisnost od ostvare<strong>na</strong>ta penzija, za sekoja od ovie ~etiri kategorii<br />
ostvare<strong>na</strong> penzija go opredelila povisokiot procent <strong>na</strong> usoglasuvawe<br />
<strong>na</strong> penziite.<br />
Navodite vo inicijativata za sprotivnosta <strong>na</strong> odlukata so Ustavot<br />
i Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe poradi toa<br />
{to osnovata za utvrduvawe povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvaweto <strong>na</strong><br />
penziite pretstavuva iznosot <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta penzija, a ne dvi`eweto<br />
<strong>na</strong> indeksot <strong>na</strong> tro{ocite <strong>na</strong> `ivot i dvi`eweto <strong>na</strong> prose~no isplate<strong>na</strong>ta<br />
neto plata <strong>na</strong> site vraboteni vo Republika Makedonija, kako<br />
{to e utvrdeno vo ~l. 37 od Zakonot, Sudot gi oceni kako<br />
neosnovani.Ova od pri~i<strong>na</strong> {to soglasno ~l. 59 od Zakonot za<br />
izmenuvawe i dopolnuvawe <strong>na</strong> Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe, Vladata <strong>na</strong> Republika Makedonija e ovlaste<strong>na</strong> da mo`e da<br />
utvrdi povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite od procentot <strong>na</strong><br />
usoglasuvawe utvrden soglasno so ~l. 37 od Zakonot, od kade<br />
proizleguva deka zakonodavecot ja ovlastil Vladata, da mo`e da<br />
utvrdi povisok procent za usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite od procentot do<br />
koj se doa|a so prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~l. 37 od Zakonot, no pritoa i prepu{til<br />
<strong>na</strong> Vladata da go utvrdi mehanizmot za presmetka <strong>na</strong> povisokiot<br />
procent. Toa z<strong>na</strong>~i deka Vladata, pri utvrduvaweto <strong>na</strong> povisokiot<br />
procent za usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite, treba da go ima predvid<br />
procentot za usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite presmetan spored ~l. 37 od<br />
Zakonot, no samo kako podatok za toa <strong>na</strong>d koj iznos mo`e da go<br />
opredeli pogolemiot procent za usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite. Osven toa,<br />
kriteriumite od ~l. 37 <strong>na</strong> Zakonot, se primeneti pri redovnoto<br />
usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite, a intencijata <strong>na</strong> zakonodavecot bila da se<br />
zgolemat penziite <strong>na</strong>d toj iznos, {to e edinstveno mo`no so prime<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> drug kriterium, razli~en od ve}e primenetiot.<br />
Imaj}i predvid deka, soglasno ~l. 3 od ospore<strong>na</strong>ta odluka, sredstvata<br />
za isplata <strong>na</strong> vaka presmetaniot pogolem procent <strong>na</strong> usoglasuvawe<br />
<strong>na</strong> penziite se obezbeduvaat od Buxetot <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, kako i mestoto i ulogata <strong>na</strong> Vladata vo organiz-<br />
48
acijata <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, koja kako nositel <strong>na</strong> izvr{<strong>na</strong>ta vlast e samostoj<strong>na</strong><br />
i nezavis<strong>na</strong> vo utvrduvaweto <strong>na</strong> politikata <strong>na</strong> izvr{uvaweto<br />
<strong>na</strong> zakonite i drugite propisi <strong>na</strong> Sobranieto, vo donesuvaweto <strong>na</strong> propisi<br />
za izvr{uvawe <strong>na</strong> zakonite i vo vr{ewe <strong>na</strong> drugite raboti vrz<br />
osnova i vo ramkite <strong>na</strong> Ustavot i zakonite, od druga stra<strong>na</strong>, Sudot oceni<br />
deka ovlastuvaweto <strong>na</strong> Vladata da utvrdi povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe<br />
<strong>na</strong> penziite za 2008 godi<strong>na</strong>, podrazbira pravo Vladata da utvrdi<br />
soodveten kriterium za presmetka <strong>na</strong> povisokiot procent i pravo<br />
da go utvrdi samiot procent, vodej}i smetka za obezbeduvawe <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta<br />
sigurnost i socijal<strong>na</strong>ta za{tita <strong>na</strong> gra|anite, vo ramkite <strong>na</strong> materijalnite<br />
i fi<strong>na</strong>nsiskite sredstva so koi raspolaga dr`avata i vo<br />
ramkite <strong>na</strong> sistemot za penzisko i invalidsko osiguruvawe utvrden so<br />
Zakonot. Poradi toa, Spored Sudot, opredeluvaweto <strong>na</strong> iznosot <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta<br />
penzija kako kriterium od koj }e zavisi zgolemuvaweto <strong>na</strong><br />
penzijata za 2008 godi<strong>na</strong>, ne e vo sprotivnost so odredbite <strong>na</strong> Zakonot<br />
za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe <strong>na</strong> koi se povikuva inicijativata.<br />
Me|utoa, utvrduvaweto so Odlukata <strong>na</strong> razli~ni procenti <strong>na</strong><br />
usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite, vo zavisnost od ostvare<strong>na</strong>ta penzija, spored<br />
Sudot, mo`e da go dovede vo pra{awe sistemot <strong>na</strong> utvrduvawe i ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> penziite utvrden so Zakonot za penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe. Imeno, spored ~l. 19 st. 1 od ovoj zakon, staros<strong>na</strong>ta penzija<br />
se utvrduva od mese~niot prosek <strong>na</strong> platite {to osigurenikot gi<br />
ostvaril za vreme <strong>na</strong> vkupnoto traewe <strong>na</strong> osiguruvaweto, a <strong>na</strong>jrano od<br />
1. 01. 1970 godi<strong>na</strong>. Za utvrduvawe <strong>na</strong> penziskata osnova spored ~l. 21 od<br />
Zakonot, se zemaat platite, pari~nite <strong>na</strong>domestoci, odnosno osnovicite<br />
<strong>na</strong> osiguruvawe {to osigurenikot gi ostvaril vo soglasnost so op{t<br />
akt <strong>na</strong> rabotodavecot usoglasen so kolektivniot dogovor i so zakon.<br />
Spored ~l. 33 st. 1 od ovoj zakon, staros<strong>na</strong>ta penzija za osigurenicite<br />
opfateni so zadol`itelno kalitalno fi<strong>na</strong>nsirano penzisko<br />
osiguruvawe se utvrduva od penziskata osnova vo procenti opredeleni<br />
zavisno od dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> penziskiot sta` koja za sekoja godi<strong>na</strong> penziski<br />
sta` iznesuva 0,75% (ma`), odnosno 0,86% (`e<strong>na</strong>) od penziskata<br />
osnova, a za penziski sta` pokratok od 1 godi<strong>na</strong>, a <strong>na</strong>jmalku {est meseci<br />
iznesuva 0,375 % (ma`), odnosno 0,43% (`e<strong>na</strong>) od penziskata<br />
osnova.<br />
Usoglasuvaweto <strong>na</strong> staros<strong>na</strong>ta penzija, soglasno ~l. 37 st. 1 od<br />
ovoj zakon, se vr{i spored dvi`eweto <strong>na</strong> indeksot <strong>na</strong> tro{ocite <strong>na</strong><br />
`ivotot vo visi<strong>na</strong> od 50% i dvi`eweto <strong>na</strong> prose~no isplate<strong>na</strong>ta neto<br />
plata <strong>na</strong> site vraboteni vo Republika Makedonija vo visi<strong>na</strong> od 50%.<br />
Od <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta zakonska regulativa proizleguva deka zakonodavecot<br />
utvrdil sistem spored koj se utvrduva penzijata vo momentot <strong>na</strong><br />
steknuvaweto, kako i sistem za usoglasuvawe <strong>na</strong> penzijata spored dvi-<br />
`eweto <strong>na</strong> indeksot <strong>na</strong> tro{ocite <strong>na</strong> `ivotot i spored prose~no isplate<strong>na</strong>ta<br />
neto plata <strong>na</strong> site vraboteni vo Republika Makedonija, od<br />
49
kade mo`e da se konstatira deka zakonodavecot imal edinstven i ist<br />
pristap kon <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> presmetuvawe <strong>na</strong> penziite za site osigurenici<br />
(pri utvrduvawe <strong>na</strong> penziskata osnova) i edinstven i ist princip kon<br />
usoglasuvaweto <strong>na</strong> penziite <strong>na</strong> site korisnici (isti kriteriumi i<br />
edinstven procent za usoglasuvawe).<br />
Imaj}i go predvid <strong>na</strong>vedenoto, spored Sudot, ovlastuvaweto <strong>na</strong><br />
Vladata utvrdeno vo ~l. 59 od Zakonot za izmenuvawe i dopolnuvawe <strong>na</strong><br />
Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe treba da se podrazbere<br />
kako mo`nost za dopolnitelno usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite vo povisok<br />
iznos od zakonski presmetaniot, no toa sepak treba da se sprovede<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>~in koj nema da go ru{i zakonski utvrdeniot sistem <strong>na</strong> steknuvawe<br />
i ostvaruvawe <strong>na</strong> penzija. Ova osobeno zatoa {to stanuva zbor za<br />
zgolemuvawe <strong>na</strong> penzijata, kako pravo od penziskoto i invalidskoto<br />
osiguruvawe koe se ostvaruva vo soglasnost so zakon, a ne kako socijal<strong>na</strong><br />
pomo{ koja dr`avata ja pru`a <strong>na</strong> licata so niski primawa - penzii.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to so razli~nite procenti <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong><br />
penziite vo zavisnost od iznosot <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta penzija, kako {to e<br />
opredeleno vo ospore<strong>na</strong>ta odluka, se otstapuva od zakonski utvrdeniot<br />
sistem <strong>na</strong> presmetuvawe i ostvaruvawe <strong>na</strong> penzijata, Sudot oceni deka<br />
vakvoto re{enie vo Odlukata osnovano mo`e da se dovede pod somnenie<br />
vo odnos <strong>na</strong> soglasnosta so ~l. 9 i ~l. 51 od Ustavot, kako i so odredbite<br />
<strong>na</strong> Zakonot za penziskoto i invalidskoto osiguruvawe.<br />
Me|utoa so Re{enie U. br. 33/2008, od 20. 01. 2009 godi<strong>na</strong>, Sudot<br />
ja zapre postapkata za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta i zakonitosta <strong>na</strong> Odlukata<br />
za utvrduvawe povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite vo<br />
Republika Makedonija za 2008 godi<strong>na</strong>, donese<strong>na</strong> od Vladata <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija ("SV RM," br. 16/2008).Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija so Re{enie U. br. 33/2008 od 29 oktomvri 2008 godi<strong>na</strong> povede<br />
postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta i zakonitosta <strong>na</strong> Odlukata<br />
za utvrduvawe povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite vo Republika<br />
Makedonija za 2008 godi<strong>na</strong>, donese<strong>na</strong> od Vladata <strong>na</strong> Republika<br />
Makedonija („SV RM," br. 16/2008), zatoa {to osnovano se postavi pra-<br />
{aweto za nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so Ustavot i so Zakonot za penziskoto<br />
i invalidskoto osiguruvawe. Sudot <strong>na</strong> sednicata utvrdi deka Odlukata<br />
se odnesuva <strong>na</strong> utvrduvawe povisok procent <strong>na</strong> usoglasuvawe <strong>na</strong> penziite<br />
za 2008 godi<strong>na</strong>, {to z<strong>na</strong>~i deka istata ima vremensko va`ewe zaklu~no<br />
so usoglasuvaweto <strong>na</strong> penziite za mesec dekemvri 2008 godi<strong>na</strong>,<br />
koga prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Odlukata se iscrpuva.<br />
Spored ~len 110 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija, Ustavniot<br />
sud, pome|u drugoto, odlu~uva za soglasnosta <strong>na</strong> zakonite so Ustavot,<br />
kako i za soglasnosta <strong>na</strong> drugite propisi i <strong>na</strong> kolektivnite dogovori<br />
so Ustavot i so zakonite. Soglasno ~len 47 od Delovnikot <strong>na</strong> Ustavniot<br />
sud <strong>na</strong> Republika Makedonija, Ustavniot sud }e ja zapre postapkata<br />
ako vo tekot <strong>na</strong> postapkata zakonot, drugiot propis ili op{t akt<br />
50
presta<strong>na</strong>l da va`i, a ne <strong>na</strong>o|a osnovi za ocenuvawe <strong>na</strong> negovata ustavnost<br />
odnosno ustavnost i zakonitost vo vreme <strong>na</strong> va`eweto.<br />
So ogled deka so isplatata <strong>na</strong> dekemvriskite penzii za 2008 godi<strong>na</strong><br />
prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Odlukata e iscrpe<strong>na</strong>, Sudot oceni deka se ispolneti<br />
uslovite od ~l. 47 od Delovnikot <strong>na</strong> Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika Makedonija<br />
za zapirawe <strong>na</strong> postapkata, poradi {to odlu~i kako vo t. 1 od<br />
ova re{enie.<br />
Ad. 30. So Re{enie 236/2007 od 13. 03. 2008, Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 3 st. 3 od Zakonot za komu<strong>na</strong>lni<br />
taksi ("SV RM" br. 61/2004, 64/2005 i 92/2007). Spored ~l. 3 st. 3 od<br />
Zakonot za komu<strong>na</strong>lni taksi "pod korisnik <strong>na</strong> javno osvetluvawe od st.<br />
1 t. 10 <strong>na</strong> ovoj ~len se podrabira sekoj imatel <strong>na</strong> broilo od kategorijata<br />
doma}instvo" i sekoj imatel <strong>na</strong> broilo od kategorijata "osta<strong>na</strong>ta<br />
potro{uva~ka."<br />
Spored <strong>na</strong>vodite <strong>na</strong> podnositelot <strong>na</strong> inicijativata osporenite<br />
odredbi ne bile vo soglasnost so ~l. 33 od Ustavot zatoa {to golem<br />
broj gra|ani ~ii domakinstva bile so mal broj ~lenovi bile dovedeni<br />
vo neramnoprav<strong>na</strong> polo`ba so onie gra|ani ~ii domakinstva bile so<br />
golem broj ~lenovi.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Spored ~l. 3 st. 1 t. 10 od Zakonot,<br />
komu<strong>na</strong>lni taksi, me|u drugoto, se pla}aat i za koristewe i odr-<br />
`uvawe <strong>na</strong> javno osvetluvawe. Vo osporeniot ~l. 3 st. 3 e predvideno<br />
deka, pod korisnik <strong>na</strong> javno osvetluvawe od st. 1 t. 10 <strong>na</strong> ovoj ~len se<br />
podrazbira sekoj imatel <strong>na</strong> broilo od kategorijata doma}instvo i sekoj<br />
imatel <strong>na</strong> broilo od kategorijata "osta<strong>na</strong>ta potro{uva~ka." Spored<br />
~l. 10 st. 4 komu<strong>na</strong>l<strong>na</strong> taksa od ~l. 3 st. 1 t. 10 <strong>na</strong> ovoj zakon se pla}a<br />
mese~no. Spored ~l. 20 tarifen broj 10 st. 1 od Zakonot "za koristewe<br />
i odr`uvawe <strong>na</strong> javno osvetluvawe se pla}a komu<strong>na</strong>l<strong>na</strong> taksa spored tipot<br />
<strong>na</strong> potro{uva~kata i toa 0,4 KV (doma}instvo), po 25 KW/h, 0,4 KV<br />
(objekti <strong>na</strong> trgovski dru{tva i za<strong>na</strong>et~ii po 500 KW), 10 KV po 100<br />
KW/h, 35 KV po 150 KW/h i 110 KV po 300 KW/h, po ce<strong>na</strong> za javno osvetluvawe<br />
za sekoe broilo za merewe <strong>na</strong> elektri~<strong>na</strong> energija.<br />
Trgnuvaj}i od <strong>na</strong>vedenite ustavni odredbi, odredbite od Zakonot<br />
za komu<strong>na</strong>lni taksi, a posebno ospore<strong>na</strong>ta odredba od Zakonot, <strong>na</strong>sprema<br />
<strong>na</strong>vodite vo inicijativata Sudot oceni deka tie se neosnovani.<br />
Ova ottamu {to, spored Sudot pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot da gi voveduva<br />
danocite i drugite javni dava~ki za fi<strong>na</strong>nsirawe <strong>na</strong> javnite potrebi i<br />
da ja opredeluva niv<strong>na</strong>ta visi<strong>na</strong>. Imeno, so ogled <strong>na</strong> toa {to so Zakonot<br />
za komu<strong>na</strong>lni taksi vklu~itelno i so ospore<strong>na</strong>ta odredba se utvrduva<br />
<strong>na</strong>domestok za uli~no osvetluvawe, koe pretstavuva jav<strong>na</strong> potreba,<br />
{to treba da se <strong>na</strong>miruva od javnite rashodi, odnosno se utvrdeni obvrznicite<br />
(pravni i fizi~ki lica) utvrde<strong>na</strong> e osnovicata (imatel <strong>na</strong><br />
broilo) visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> taksata 25 KW/h po broilo za doma}instvo, kako i<br />
<strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> pla}awe <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>domestok, Sudot oceni deka ne mo`e da<br />
51
se postavi pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong> ospore<strong>na</strong>ta odredba so ustavnite<br />
odredbi <strong>na</strong> koi se povikuva podnositelot <strong>na</strong> inicijativata. 2<br />
Ad. 31. So Re{enie U. br. 123/2008 od 26. 11. 2008, Sudot ne povede<br />
postapka za ocenuvawe <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> ~l. 25 st. 1 t. 5 vo delot "i<br />
toa samo za delot <strong>na</strong> nedvi`nosta koj bi go <strong>na</strong>sledil spored Zakonot za<br />
<strong>na</strong>sleduvawe i bez davawe <strong>na</strong> izdr{kata" od Zakonot za danocite <strong>na</strong><br />
imot ("SV RM," br. 61/2004, 92/2007 i 102/2008). Spored ~l. 25 st. 1 t. 5<br />
od Zakonot za danocite <strong>na</strong> imot, danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosti ne se<br />
pla}a koga <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sopstvenost <strong>na</strong> nedvi`nosta se prenesuva <strong>na</strong> davatelot<br />
<strong>na</strong> do`ivotnoto izdr`uvawe, koj vo odnos <strong>na</strong> primatelot <strong>na</strong> izdr`uvaweto<br />
se <strong>na</strong>o|a vo prv <strong>na</strong>sleden red i toa samo za delot <strong>na</strong> nedvi`nosta<br />
koj bi go <strong>na</strong>sledil spored Zakonot za <strong>na</strong>sleduvawe i bez davawe<br />
<strong>na</strong> izdr{kata.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Spored ~l. 17 st. 1 t. 1 od Zakonot,<br />
danok <strong>na</strong> <strong>na</strong>sledstvo i podarok ne pla}a <strong>na</strong>slednikot, odnosno primatelot<br />
<strong>na</strong> podarok od prv <strong>na</strong>sleden red.<br />
Vo delot 3 "Danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosti" od Zakonot, odnosno<br />
vo ~l. 19, predmet <strong>na</strong> odano~uvawe e opredeleno deka <strong>na</strong> ostvareniot<br />
promet <strong>na</strong> nedvi`nost se pla}a danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosti.<br />
Pod promet <strong>na</strong> nedvi`nosti, vo smisla <strong>na</strong> ovoj zakon se smeta prenosot<br />
so <strong>na</strong>domestok <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sopstvenost <strong>na</strong> nedvi`nost, zame<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong> za druga nedvi`nost, kako i drug <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> steknuvawe <strong>na</strong> nedvi`nost<br />
so <strong>na</strong>domestok me|u pravni i fizi~ki lica.<br />
Vo ~l. 20 od <strong>na</strong>vedeniot zakon vo koj e utvrdeno koj e obvrznik<br />
<strong>na</strong> danokot <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosti vo t. 5 e utvreno "ako <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong><br />
sopstvenost <strong>na</strong> nedvi`nosta se prenesuva vrz osnova <strong>na</strong> dogovor za do`ivotno<br />
izdr`uvawe dano~en obvrznik e primatelot <strong>na</strong> nedvi`nosta.<br />
Soglasno osporeniot ~l. 25 st. 1 t. 5 od Zakonot primatelot <strong>na</strong><br />
nedvi`nosta po osnov <strong>na</strong> dogovor za do`ivot<strong>na</strong> izdr{ka ne pla}a danok<br />
<strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosta koga <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sopstvenost <strong>na</strong> nedvi`nosta<br />
se prenesuva <strong>na</strong> davatelot <strong>na</strong> do`ivotnoto izdr`uvawe koj vo odnos <strong>na</strong><br />
2<br />
Poednostavno: Spored ~l. 3 st. 3 od Zakonot golem broj gra|ani so<br />
mal broj ~lenovi se doveduvaat vo neramnoprav<strong>na</strong> polo`ba vo odnos <strong>na</strong> onie<br />
gra|ani ~ii domakinstva se so pogolem broj ~lenovi. Ustavniot sud odgovari:<br />
- Navedeniot ~l. 3 st. 3 od Zakonot za komu<strong>na</strong>lni taksi e ustaven, {to z<strong>na</strong>~i<br />
prvata grupa <strong>na</strong> gra|ani ne se vo neramnoprav<strong>na</strong> polo`ba vo odnos <strong>na</strong> vtorata<br />
grupa gra|ani, za{to - vnimavajte! - "pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot da gi voveduva<br />
danocite i drugite javni dava~ki za fi<strong>na</strong>nsirawe <strong>na</strong> javnite potrebi i da ja<br />
opredeluva niv<strong>na</strong>ta visi<strong>na</strong>." Ili <strong>na</strong>kratko: Ako gra|anin se po`ali za nekoja<br />
nepravda (deka soglasno nekoj ~len od zakon e doveden vo neramnoprav<strong>na</strong> polo`ba<br />
vo odnos <strong>na</strong> drug gra|anin), odgovorot <strong>na</strong> Ustavniot sud e i sekoga{ }e<br />
bide - "Ne e to~no: odredbata od toj i toj zakon ne ve pravi neramnopravni." A<br />
ako pra{ate zo{to? - Ustavniot sud }e Vi odgovori - "Zatoa {to toa e pravo<br />
<strong>na</strong> zakonodavecot" (!?). Vo taa smisla vidi, <strong>na</strong> primer, i U. br. 123/2008.<br />
52
primatelot <strong>na</strong> izdr{kata se <strong>na</strong>o|a vo prv <strong>na</strong>lseden red i toa samo za delot<br />
<strong>na</strong> nedvi`nosta koj bi go <strong>na</strong>sledil spored Zakonot za <strong>na</strong>lseduvawe<br />
i bez davawe <strong>na</strong> izdr{ka.<br />
Od a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> ustavnite odredbi kako i odredbite od Zakonot<br />
za danocite <strong>na</strong> imot proizleguva deka pravo e <strong>na</strong> zakonodavecot da gi<br />
utvrdi danocite i drugite javni dava~ki i deka ova pravo ne e ograni-<br />
~eno nitu vo pogled <strong>na</strong> predmetot <strong>na</strong> odano~uvawe nitu vo pogled <strong>na</strong> subjektite,<br />
pri{to, vo ramkite <strong>na</strong> ostvaruvaweto <strong>na</strong> ova pravo zakonodavecot<br />
e dol`en voveduvaweto, <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> presmetuvaweto, olesnuvaweto<br />
i osloboduvaweto da go uredi <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in spored koj subjektite zadol`eni<br />
so odrede<strong>na</strong> dava~ka nema da gi dovede vo need<strong>na</strong>kva polo`ba.<br />
Trgnuvaj}i od <strong>na</strong>vedenoto, a vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> po~ituvawe <strong>na</strong> ustavnoto<br />
<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, Sudot oceni deka zakonodaveacot so pravo<br />
kako dano~en obvrznik <strong>na</strong> danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nosti go utvrdil<br />
i davatelot <strong>na</strong> izdr{ka, odnosno primatelot <strong>na</strong> nedvi`nosta od prv <strong>na</strong>sleden<br />
red za delot {to toj ne bi mo`el da go <strong>na</strong>sledi soglasno Zakonot<br />
za <strong>na</strong>sleduvawe. Davatelot <strong>na</strong> izdr{ka od prv <strong>na</strong>sleden red e oslobodenod<br />
danok <strong>na</strong> promet <strong>na</strong> nedvi`nost za delot {to toj bi go <strong>na</strong>sedil<br />
i bez davawe <strong>na</strong> izdr{ka. Poa|aj}i od iznesenoto, Sudot oceni deka vo<br />
konkretniov slu~aj ne mo`e da se postavi pra{aweto za soglasnosta <strong>na</strong><br />
osporeniot del od ~l. 25 st. 1 t. 5 od Zakonot so odredbite <strong>na</strong> Ustavot.<br />
*<br />
Napred poso~ivme niza odluki <strong>na</strong> Ustavniot sud za da dolovime<br />
{to, spored misleweto <strong>na</strong> ovaa vrv<strong>na</strong> institucija pretstavuvaat pravedni,<br />
a {to nepravedeni zakoni, no od nivite obrazlo`enija ne doz<strong>na</strong>vme<br />
nitu pak mo`eme da izvle~eme kakov i da e element {to }e ni go<br />
objasni poimot pravda i nepravda, pravednost i nepravednost kako i<br />
kavi bilo kriteriumi {to uka`uvaat <strong>na</strong> procenkata <strong>na</strong> Sudot vo<br />
ed<strong>na</strong>ta ili vo drugata <strong>na</strong>soka. Dosega <strong>na</strong>vedenite odluki, za `al, <strong>na</strong>mesto<br />
da go objas<strong>na</strong>t, dopolnitelno go ote`nuvaat iz<strong>na</strong>o|aweto kakva bilo<br />
pretstava za poimot pravda i pravednost i ottamu za pojdov<strong>na</strong>ta osnova<br />
<strong>na</strong> soglasnosta ili nesoglasnosta <strong>na</strong> koja i da e zakonska odredba so ~l.<br />
9 od Ustavot.<br />
Vo ovaa smisla problemot dopolnitelno go zamagluvaat, ili<br />
poto~no, u{te pove}e go kompliciraat stavovite <strong>na</strong> Sudot iska`ani<br />
vo golem broj drugi negovi odluki. Od niv ovde izdvojuvame tri klu~ni<br />
odluki. Toa se odlukite U. br. 20/1996, U. br. 243/2001 i U. br. 100/2001,<br />
koi ovde vo celost gi <strong>na</strong>veduvame.<br />
So Odluka 20/1996 od 09. 10. 1996, Sudot, me|u drugite go uki<strong>na</strong><br />
~l. 4 st. 2 vo delot {to glasi: "vodej}i smetka za principot <strong>na</strong> pravda i<br />
pravi~nost," od Zakonot za sudovite ("SV RM," br. 36/1995). Spored ~l.<br />
4 st. 2 od Zakonot, sudovite donesuvaat odluki zasnovani vrz Ustavot,<br />
zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost so<br />
Ustavot, vodej}i smetka za principot <strong>na</strong> pravda i pravi~nost.<br />
53
Spored podnositelot <strong>na</strong> inicijativata odredbata od ~l. 4 st. 2<br />
od Zakonot za sudovite, kako osnovno <strong>na</strong>~elo, voveduva obvrska za sudot<br />
da donesuva odluki zasnovani <strong>na</strong> Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori,<br />
vodej}i smetka i za principot <strong>na</strong> pravda i pravi~nost {to ne<br />
bilo vo soglasnost so ~l. 98 st. 2 od Ustavot, spored koj sudovite sudat<br />
vrz osnova <strong>na</strong> Ustavot, zakonite, me|u<strong>na</strong>rodnite ratifikuvani dogovori.<br />
Pravdata i pravi~nosta se apstraktni pojmovi i izraz <strong>na</strong> subjektivnite<br />
~uvstva <strong>na</strong> ~ovekot i prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ovoj princip od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sudovite<br />
pri presuduvaweto dava mo`nost za brojni zloupotrebi, a posebno<br />
dava mo`nost sudot da ne go po~ituva Ustavot i zakonite. Prime<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> ovoj princip pri presuduvaweto ovozmo`uva i da ne se primenuva<br />
odreden zakon, tuku konkret<strong>na</strong>ta rabota da se presuduva po principot<br />
<strong>na</strong> pravda i pravi~nost, a kako pak sudijata }e ja ~uvstvuval pravdata<br />
i pravi~nosta bilo posebno pra{awe.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> odlukata. "Ustavot i Zakonot za sudovite<br />
sodr`at pravni normi {to go obezbeduvaat ustavnoto <strong>na</strong>~elo za samostojnost<br />
i nezavisnost <strong>na</strong> sudovite. Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
isto taka, kako temel<strong>na</strong> vrednost <strong>na</strong> ustavniot poredok <strong>na</strong> Republikata<br />
ja utvrdil podelbata <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast <strong>na</strong> zakonodav<strong>na</strong> izvr{<strong>na</strong> i sudska<br />
(~l. 8 al. 4). Soglasno taka izvr{e<strong>na</strong>ta podelba <strong>na</strong> vlasta spored<br />
~l. 98 od Ustavot sudskata vlast ja vr{at sudovite kako samostojni nezavisni<br />
organi koi sudat vrz osnova <strong>na</strong> Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite<br />
dogovori ratifikuvani vo soglasnost so Ustavot.<br />
Trgnuvaj}i od ustav<strong>na</strong>ta i zakonskata opredelba deka vo ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> svoite celi i funkcii sudiite se vrzani edinstveno za<br />
Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot, Sudot smeta deka, sudovite pri donesuvaweto <strong>na</strong> odlukite<br />
da vodat smetka za principot <strong>na</strong> pravda i pravi~nost, dava mo-<br />
`nost sudijata vrz osnova <strong>na</strong> svoeto subjektivno sva}awe za pravdata i<br />
pravi~nosta pri presuduvaweto da izleze <strong>na</strong>dvor od ramkite <strong>na</strong> Ustavot,<br />
zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori odnosno dava mo`nost za neobjektivno<br />
i pristrasno presuduvawe vo konkretnite sporovi poradi<br />
{to oceni deka ovoj del od odredbata <strong>na</strong> ~l. 4 st. 2 od Zakonot izleguva<br />
od ramkite <strong>na</strong> oz<strong>na</strong>~e<strong>na</strong>ta ustav<strong>na</strong> odredba i e vo nesoglasnost so Ustavot.<br />
So Re{enie U. br. 243/2001 od 03. 07. 2002, Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong>: ~l. 122 st. 5, ~l. 129 st. 3 i st. 4, ~l.<br />
131 st. 2 vo delot "ili koi i<strong>na</strong>ku se nespravedlivi ili preterano strogi<br />
prema nea," pod<strong>na</strong>slovot: "Odgovornost vrz osnova <strong>na</strong> spravedlivost,"<br />
~l. 156, ~l. 171 st. 2, ~l. 189 st. 1 vo delot "spravedliv," ~l. 190<br />
st. 1 i st. 3 vo delovite "spravedliv," ~l. 191 vo delot "spravedliv", ~l.<br />
839 st. 2 i ~l. 862 st. 2 od Zakonot za obligacionite odnosi.<br />
Spored <strong>na</strong>vodite vo inicijativata, osporenite odredbi od Zakonot<br />
za obligacionite odnosi ne bile soglasni so odredbite od ~l. 98<br />
st. 2 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija, spored koi sudovite sudat<br />
54
vrz osnova <strong>na</strong> Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani<br />
vo soglasnost so Ustavot, a ne spored <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> spravedlivost,<br />
kako {to predviduvale osporenite odredbi od Zakonot za obligacionite<br />
odnosi.<br />
- Soglasno ~l. 122 st. 5 od Zakonot, ako izre~e raskinuvawe <strong>na</strong><br />
dogovorot sudot, <strong>na</strong> barawe od drugata stra<strong>na</strong> }e ja obvrze stra<strong>na</strong>ta {to<br />
go barala da <strong>na</strong>domesti <strong>na</strong> drugata stra<strong>na</strong> spravedliv del od {tetata<br />
{to ja trpi poradi toa,<br />
- Spored ~l. 129 st. 3, ako o{teteniot bara da se <strong>na</strong>mali negovata<br />
obvrska <strong>na</strong> spravedliv iznos, sudot }e go dozvoli takvoto barawe<br />
ako e toa mo`no, a vo toj slu~aj dogovorot so soodvet<strong>na</strong>ta izme<strong>na</strong> ostanuva<br />
vo sila,<br />
- Spored ~l. 129 st. 4 od Zakonot, o{teteniot mo`e da podnese<br />
barawe za <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> obvrskata za spravedliv iznos vo rok od pet<br />
godini do sklu~uvaweto <strong>na</strong> dogovorot,<br />
- ^lenot 131 st. 2 predviduva sudot da mo`e da ja odbie prime<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> oddelni odredbi <strong>na</strong> op{tite uslovi {to ja li{uvaat drugata<br />
stra<strong>na</strong> od <strong>pravoto</strong> da stavi prigovor, ili onie vrz osnova <strong>na</strong> koi taa gi<br />
gubi pravata od dogovorot ili gi gubi rokovite ili koi i<strong>na</strong>ku se<br />
nespravedlivi ili preterano strogi prema nea,<br />
Osporeniot pod<strong>na</strong>slov glasi: "Odgovornost vrz osnova <strong>na</strong> spravedlivost,"<br />
- Soglasno ~l. 156 vo slu~aj <strong>na</strong> {teta {to ja pri~inilo lice koe<br />
za nea ne e odgovorno, a <strong>na</strong>domestokot ne mo`e da se dobie od liceto<br />
{to bilo dol`no da vodi <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d nego sudot mo`e, koga toa go bara<br />
spravedlivosta, a osobeno so ogled <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong> {tetnikot<br />
i o{teteniot, da go osudi {tetnikot da ja <strong>na</strong>domesti {tetata <strong>na</strong>polno<br />
ili delumno, a ako {tetata ja pri~inil maloletnik sposoben za<br />
rasuduvawe koj ne e vo sostojba da ja <strong>na</strong>domesti sudot mo`e, koga toa go<br />
bara spravedlivosta, a osobeno so ogled <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong><br />
roditelite i <strong>na</strong> o{teteniot, da gi obvrze roditelite da ja <strong>na</strong>domestat<br />
{tetata, <strong>na</strong>polno ili delumno, iako ne se vinovni za nea,<br />
- Soglasno ~l. 171 st. 2 ako bara spravedlivosta, sudot mo`e takvoto<br />
lice da go oslobodi od obvrskata da ja <strong>na</strong>domesti {tetata;<br />
- Soglasno ~l. 189 za pretrpeni fizi~ki bolki, za pretrpeni du-<br />
{evni bolki poradi <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> `ivot<strong>na</strong>ta aktivnost, <strong>na</strong>grdenost,<br />
povreda <strong>na</strong> ugledot, ~esta, slobodata ili pravata <strong>na</strong> li~nosta, smrt <strong>na</strong><br />
blisko lice, kako i za strav sudot, ako <strong>na</strong>jde deka okolnostite <strong>na</strong> slu-<br />
~ajot, a osobeno ja~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> bolkite, stravot i nivnoto traewe go<br />
opravduva toa, }e dosudi spravedliv pari~en <strong>na</strong>domest, nezavisno od<br />
<strong>na</strong>domestot <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta {teta, kako i vo nejzino otsustvo,<br />
- Soglasno ~l. 190 st. 1 vo slu~aj <strong>na</strong> smrt <strong>na</strong> nekoe lice, sudot<br />
mo`e da im dosudi <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> negovoto potesno semejstvo (bra~en<br />
drugar, deca i roditeli) spravedliv <strong>na</strong>domest za nivnite du{evni bolki,<br />
55
- Spored ~l. 190 st. 3 vo slu~aj <strong>na</strong> osobeno te`ok invaliditet <strong>na</strong><br />
nekoe lice, sudot da mo`e da im dosudi <strong>na</strong> negoviot bra~en drugar, decata<br />
i <strong>na</strong> roditelite spravedliv pari~en <strong>na</strong>domest za nivnite du{evni<br />
bolki,<br />
- Soglasno ~l. 191 pravo <strong>na</strong> spravedliv pari~en <strong>na</strong>domest poradi<br />
pretrpenite du{evni bolki, ima liceto koe so izmama, so prinuda ili<br />
so zloupotreba <strong>na</strong> nekoj odnos <strong>na</strong> pot~inetost ili zavisnost, e <strong>na</strong>vedeno<br />
<strong>na</strong> kazniva obquba ili <strong>na</strong> kaznivo bludno dejstvie, kako i liceto<br />
sprema koe e izvr{eno nekoe drugo krivi~no delo protiv dostoinstvoto<br />
<strong>na</strong> li~nosta i moralot,<br />
- Spored ~l. 839 st. 2 ako vo dadeniot slu~aj <strong>na</strong>domestot e nesrazmerno<br />
golem sprema izvr{e<strong>na</strong>ta rabota i postig<strong>na</strong>tiot rezultat, sudot<br />
mo`e <strong>na</strong> barawe od komitentot da go <strong>na</strong>mali <strong>na</strong> spravedliv iznos,<br />
- Soglasno ~l. 862 st. 2 ako vo dadeniot slu~aj <strong>na</strong>domestot e nesrazmerno<br />
golem sprema <strong>na</strong>prave<strong>na</strong>ta usluga, sudot mo`e <strong>na</strong> barawe <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>logodavecot da go <strong>na</strong>mali <strong>na</strong> spravedliv iznos.<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. "Pri ocenuvaweto <strong>na</strong> ustavnosta<br />
<strong>na</strong> ovoj zakon, Sudot pojde od stanovi{teto deka ne mo`e da se postavi<br />
z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> ravenstvo me|u primenuvaweto <strong>na</strong> principot za pravda i pravi~nost,<br />
voop{to pri rabotata <strong>na</strong> sudovite, i opredeluvaweto <strong>na</strong> spravedliv<br />
iznos <strong>na</strong> sredstva <strong>na</strong> o{teteniot pri objektivnoto nepostoewe<br />
mo`nost za izvr{uvawe <strong>na</strong> dogovorot.<br />
a) Imeno, ospore<strong>na</strong>ta odredba od ~l. 122 st. 5 od Zakonot predviduva<br />
dokolku sudot izre~e raskinuvawe <strong>na</strong> dogovorot, <strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta<br />
({to raskinuvaweto ne go barala) da ja zadol`i stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ie<br />
barawe dogovorot e raski<strong>na</strong>t, da <strong>na</strong>domesti spravedliv del od {tetata<br />
{to ja pretrpela so raskinuvaweto <strong>na</strong> dogovorot.<br />
Spored Sudot ovaa odredba e soglas<strong>na</strong> so Ustavot poradi slednoto:<br />
Odredbata spa|a vo glavata: "Raskinuvawe ili izme<strong>na</strong> <strong>na</strong> dogovor<br />
poradi promeneti okolnosti."<br />
Koga stanuva zbor za promeneti okolnosti, zakonodavecot e jasen<br />
vo smisla {to gi opredeluva tie okolnosti: toa se okolnosti {to<br />
go ote`nuvaat ispolnuvaweto <strong>na</strong> obvrskata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong>, poradi<br />
{to ne mo`e da se ostvari celta <strong>na</strong> dogovorot ili dogovorot, kakov takov,<br />
pove}e ne im odgovara <strong>na</strong> dogovornite strani.<br />
Z<strong>na</strong>~i, samo vo situacija <strong>na</strong> promeneti okolnosti koi ne go ote-<br />
`nuvaat izvr{uvaweto <strong>na</strong> dogovore<strong>na</strong>ta obvrska i koga ne mo`e da se<br />
ostvari celta <strong>na</strong> dogovorot, taa stra<strong>na</strong> mo`e da pobara raskinuvawe <strong>na</strong><br />
dogovorot.<br />
Vo takov slu~aj, zakonodavecot e jasen vo smisla {to so imperativ<strong>na</strong><br />
norma ne dozvoluva raskinuvawe <strong>na</strong> dogovorot ako pri negovoto<br />
sklu~uvawe promenetite okolnosti mo`ele da se predvidat, izbeg<strong>na</strong>t<br />
ili sovladaat.<br />
56
Po<strong>na</strong>tamu, uslov za dobivawe <strong>na</strong> spravedliv <strong>na</strong>domest e, promenetite<br />
okolnosti {to go ote`nuvaat izvr{uvaweto <strong>na</strong> dogovorot, da<br />
ne <strong>na</strong>stapile po istekot <strong>na</strong> rokot za negovoto izvr{uvawe.<br />
Vo slu~aite, pak, koga Sudot pri izrekuvaweto <strong>na</strong> raskinuvaweto<br />
<strong>na</strong> dogovorot, }e ja obvrze strankata {to barala raskinuvawe da <strong>na</strong>domesti<br />
<strong>na</strong> drugata stra<strong>na</strong> spravedliv del od {tetata {to ja trpi poradi<br />
toa, Sudot oceni deka zakonodavecot poa|a od culpa levisin concreto<br />
i zboruva za <strong>na</strong>domestuvawe <strong>na</strong> spravedliv del od {tetata koja <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la<br />
poradi promeneti okolnosti koi ne mo`el da gi predvidi prose~en<br />
~ovek, a poradi koi ne mo`e da se ostvari celta <strong>na</strong> dogovorot.<br />
Od tie pri~ini, Sudot oceni deka ne mo`e osnovano da se postavi<br />
pra{aweto za ustavnosta <strong>na</strong> Zakonot od ovoj aspekt.<br />
b) Osporeniot ~l. 129 st. 1 od Zakonot predviduva pravo <strong>na</strong> o{teteniot<br />
da bara da se <strong>na</strong>mali negovata obvrska <strong>na</strong> spravedliv iznos i<br />
mo`nost sudot da go dozvoli takvoto barawe ako e toa mo`no.<br />
I ovaa odredba, spored Sudot, e soglas<strong>na</strong> so Ustavot, poradi<br />
slednoto: ovoj ~len spa|a vo glavata "Lihvarski dogovori".<br />
Poz<strong>na</strong>to e deka lihvarski dogovor e takov vid dogovor so koj nekoj<br />
(lihvarot) koristej}i ja sostojbata <strong>na</strong> nu`da ili te{ka materijal<strong>na</strong><br />
sostojba <strong>na</strong> drug, negovoto nedovolno iskustvo, lekomislenost ili<br />
zavisnost }e dogovori za sebe ili za nekoj drug korist koja e vo o~igleden<br />
nesrazmer so o<strong>na</strong> {to toj <strong>na</strong> drugiot mu go dal ili storil ili se<br />
obvrzal da mu dade ili da mu stori (st. 1).<br />
Vo takvi slu~ai, zakonodavecot predviduva mo`nost <strong>na</strong> o{teteniot<br />
da mu se <strong>na</strong>mali obvrskata za <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> spravedliv iznos, no pod<br />
uslov da e toa mo`no i baraweto da se podnese vo rok od pet godini od<br />
sklu~uvaweto <strong>na</strong> dogovorot.<br />
Spored Sudot, ovaa odredba e soglas<strong>na</strong> so Ustavot. Imeno, zakonodavecot<br />
predviduvaj}i gi lihvarskite dogovori, kako takvi, ednovremeno<br />
i gi ograni~il vo odredeni ramki vo smisla {to za o{tete<strong>na</strong>ta<br />
stra<strong>na</strong> predvidel smaluvawe <strong>na</strong> negovata obvrska <strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> spravedliv<br />
iznos, dokolku toa uslovite go dozvoluvaat i dokolku baraweto e podneseno<br />
vo blagovremen zakonski rok.<br />
Toa {to rokot za podnesuvawe <strong>na</strong> baraweto iznesuva pet godini,<br />
spored misleweto <strong>na</strong> Sudot, odi samo vo prilog <strong>na</strong> o{teteniot vo smisla<br />
{to zakonodavecot mu dava podolg vremenski interval za podnesuvawe<br />
<strong>na</strong> barawe za <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> negovata obvrska <strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> spravedliv<br />
iznos.<br />
“) ^lenot 131 st. 2 od Zakonot predviduva sudot da mo`e da ja<br />
odbie prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> oddelni odredbi <strong>na</strong> op{tite uslovi {to ja li{uvaat<br />
drugata stra<strong>na</strong> od <strong>pravoto</strong> da stavi prigovori, ili onie vrz osnova<br />
<strong>na</strong> koi taa gi gubi pravata od dogovorot, ili gi gubi rokovite ili uslovite<br />
koi, i<strong>na</strong>ku, se nespravedlivi ili preterano strogi kon nea.<br />
Ovaa odredba spa|a vo glavata "Op{ti uslovi <strong>na</strong> dogovorot,"<br />
pri {to ovie uslovi se obvrzni za dogovor<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> ako i bile poz-<br />
57
<strong>na</strong>ti ili morale da i bidat poz<strong>na</strong>ti vo momentot <strong>na</strong> sklu~uvaweto <strong>na</strong><br />
dogovorot.<br />
Vo taa konstelacija <strong>na</strong> odnosi, zakonodavecot, kako eden vid za-<br />
{titen mehanizam, ja predvidel ospore<strong>na</strong>ta odredba opredeluvaj}i gi<br />
slu~aite koga sudot mo`e da ja odbie prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> oddelni odredbi od<br />
op{tite uslovi, {to ja li{uvaat drugata stra<strong>na</strong> od <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prigovor<br />
ili vrz osnova <strong>na</strong> koi taa gi gubi pravata od dogovorot, od rokovite<br />
i sl.<br />
Spored Sudot, ovaa zakonska odredba e soglas<strong>na</strong> so ed<strong>na</strong> od temelnite<br />
vrednosti <strong>na</strong> ustavniot poredok <strong>na</strong> Republika Makedonija, odnosno<br />
vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
g) ^lenot 156 od Zakonot e smesten vo glavata "Odgovornost za<br />
drug" i podglavata "Odgovornost vrz osnova <strong>na</strong> spravedlivost."<br />
Vo Glava "Odgovornost za drug" kako podglavi se sodr`ani:<br />
"Odgovornost za du{evno bolni i zaosta<strong>na</strong>ti vo umstveniot razvoj,"<br />
"Solidar<strong>na</strong> odgovornost," "Odgovornost <strong>na</strong> drugo lice za maloletnik,"<br />
i "Poseb<strong>na</strong> odgovornost <strong>na</strong> roditelite."<br />
Spored ocenkata <strong>na</strong> Sudot, ova e tipi~en slu~aj koga zakonodavecot<br />
go upotrebuva kvalifikativot "spravedlivost."<br />
Pri ocenuvaweto <strong>na</strong> ovoj ~len od Zakonot, Sudot ima{e predvid<br />
deka vo <strong>pravoto</strong> e mo`no da dojde do sudir me|u principot <strong>na</strong> spravedlivosta<br />
i prav<strong>na</strong>ta norma i deka pozitivnoto pravo zastapuva stanovi{te<br />
spored koe ne treba da se dozvoli neprimenuvawe <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta<br />
norma vo odnos <strong>na</strong> spravedlivosta, zatoa {to so toa bi se ostvarile mo-<br />
`nosti za zloupotreba.<br />
Od tie pri~ini, pozitivnoto pravo go zastapuva stanovi{teto<br />
deka vo pravniot sistem mo`e da se primenuva principot <strong>na</strong> spravedlivost<br />
samo dokolku e toa izre~no predvideno so pozitivnoto pravo.<br />
Kako {to se gleda od <strong>na</strong>slovenosta <strong>na</strong> glavata (odgovornost vrz<br />
osnova <strong>na</strong> spravedlivost) i od sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> samata norma, ovoj princip,<br />
vo slu~ajov, e izre~no zastapen, poradi {to Sudot oceni deka ne<br />
mo`e da se postavi pra{aweto za nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so Ustavot <strong>na</strong><br />
Republika Makedonija.<br />
d) Spored Sudot, goreiznesenoto pravno obrazlo`enie se odnesuva<br />
i <strong>na</strong> ~l. 171 st. 1 od Zakonot koj spa|a vo glavata "Odgovornost<br />
poradi nedavawe <strong>na</strong> neophod<strong>na</strong> pomo{" i glasi: "toj {to bez ospasnost<br />
za sebesi nema da mu dade pomo{ <strong>na</strong> lice ~ij `ivot i zdravje se o~igledno<br />
zagrozeni, odgovara za {tetata {to <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la od toa, ako toj,<br />
spored okolnostite <strong>na</strong> slu~ajot, moral da ja predvidi taa {teta.<br />
|) Odredbite od osporenite ~l. 190 st. 1 i st. 3 i 191 od Zakonot,<br />
spa|aat vo glavata "Nadomest <strong>na</strong> nematerijal<strong>na</strong> {teta".<br />
Tie reguliraat pra{awa vo vrska so spravedliv <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> nematerijal<strong>na</strong><br />
{teta za pretrpeni fizi~ki i du{evni bolki, za smrt ili<br />
te`ok invaliditet <strong>na</strong> liceto ili <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> negovoto potesno se-<br />
58
mejstvo ili kako satisfakcija poradi pretrpeni du{evni bolki <strong>na</strong> liceto<br />
koe so izmama, prinudi i sl. e <strong>na</strong>vedeno da izvr{i kaznivo delo.<br />
Spored Sudot, ne mo`e da se postavi pra{aweto za ustavnosta<br />
<strong>na</strong> ovie odredbi, zatoa {to i ova e slu~aj koga zakonodavecot e izre~en<br />
pri utvrduvaweto da se dodeli pravi~en <strong>na</strong>domest.<br />
e) Isto taka, slu~ai <strong>na</strong> postoewe <strong>na</strong> izre~<strong>na</strong> odredba vo zakonot<br />
za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> spravedliv <strong>na</strong>domest se sre}avaat i vo ~l.<br />
839 st. 2 i 862 st. 2 od Zakonot koi predviduvaat dokolku, vo dadeniot<br />
slu~aj <strong>na</strong>domestot e nesrazmerno golem sprema izvr{e<strong>na</strong>ta rabora i<br />
postig<strong>na</strong>tiot rezultat, odnosno <strong>na</strong>domestot e nesrazmerno golem sprema<br />
<strong>na</strong>prave<strong>na</strong>ta usluga, sudot da mo`e <strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> komitentot, odnosno<br />
<strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>logodavecot, da go <strong>na</strong>mali <strong>na</strong>domestot <strong>na</strong> spravedliv<br />
iznos, poradi {to spored Sudot ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za niv<strong>na</strong>ta soglasnost so Ustavot.<br />
So Re{enie U. br. 100/2001 od 30. 06. 2001, Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe ustavnosta ~l. 32 vo delot "Pokraj ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
pravdata" od Krivi~niot zakonik ("SV RM," br. 37/1996 i 80/1999).<br />
Podnositelot <strong>na</strong> inicijativata <strong>na</strong>veduva{e deka osporeniot ~l.<br />
32 od Krivi~niot zakonik ne bil vo soglasnost so ~l. 98 st. 2 od Ustavot<br />
spored koj sudovite se samostojni i nezavisni i sudat vrz osnova <strong>na</strong><br />
Ustavot i zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani vo soglasnost<br />
so Ustavot. Pritoa ja <strong>na</strong>veduva Odlukata <strong>na</strong> Ustavniot sud <strong>na</strong><br />
Republika Makedonija U. br. 20/1996 so koja e uki<strong>na</strong>t ~l. 4 st. 2 vo<br />
delot "vodej}i smetka za principot <strong>na</strong> pravda i pravi~nost" od Zakonot<br />
za sudovite kako nesoglasen so ~l. 98 od Ustavot. Spored nego, ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata ne mo`elo da bide cel <strong>na</strong> kaznuvaweto bidej}i<br />
se sozdavalo subjektivisti~ko i neobjektivno tolkuvawe <strong>na</strong> principot<br />
"ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata".<br />
Obrazlo`enie <strong>na</strong> Re{enieto. Spored osporeniot ~len "Pokraj<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata, cel <strong>na</strong> kaznuvaweto e: 1) spre~uvawe <strong>na</strong> storitelot<br />
da vr{i krivi~ni dela i negovo prevospituvawe i 2) vospitno<br />
da se vlijae vrz drugite da ne vr{at krivi~ni dela.<br />
Spored krivi~no prav<strong>na</strong>ta teorija kaz<strong>na</strong>ta pretstavuva reakcija<br />
<strong>na</strong> op{testvoto sprema storitelite <strong>na</strong> kaznivi dela za nivnoto kr{-<br />
ewe <strong>na</strong> op{tite pravila <strong>na</strong> odnesuvawe. Pritoa, kaznivoto delo i kaz<strong>na</strong>ta<br />
moraat da bidat opredeleni so zakon, a kaz<strong>na</strong>ta ja izrekuva <strong>na</strong>dle-<br />
`en organ (sud) samo po utvrde<strong>na</strong> vi<strong>na</strong> <strong>na</strong> storitelot. Ottuka, so zakon<br />
se propi{uvaat site kazni i toa po vid i visi<strong>na</strong>, se opredeluvaat soodvetni<br />
kazneni ramki za sekoe krivi~no delo i za izrekuvawe <strong>na</strong><br />
opredele<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> vrz osnova <strong>na</strong> isto taka, zakonski opredelni osnovi i<br />
uslovi. Na toj <strong>na</strong>~in se isklu~uvaat obi~aite, podzakonskite akti i<br />
a<strong>na</strong>logijata kako izvori za vostanovuvawe <strong>na</strong> kaznite, a isto taka se<br />
spre~uva voluntarizmot i sudskoto samovolie.<br />
59
Seto ova e vo funkcija pravedno da se odmeri kaz<strong>na</strong>ta srazmerno<br />
<strong>na</strong> storenoto krivi~no delo, a se so cel da se postig<strong>na</strong>t sakanite<br />
efekti i celi od kaznuvaweto.<br />
Vrz osnova <strong>na</strong> iznesenoto, upotrebenite termini "Pokraj ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata" vo ~l. 32 od Krivi~niot zakonik imaat za cel da<br />
gi potenciraat tokmu uslovite i zakonskite determinirawa <strong>na</strong> krivi-<br />
~nite dela i kaznite {to treba zadol`itelno da se imaat predvid pri<br />
izrekuvaweto <strong>na</strong> kaznite i postignuvaweto <strong>na</strong> celite <strong>na</strong> kaznuvaweto.<br />
Ottuka, Sudot oceni deka niv<strong>na</strong>ta upotreba vo osporeniot ~len<br />
ne e vo sprotivnost so ~l. 98 st. 2 od Ustavot, poradi {to ne mo`e da se<br />
postavi pra{aweto za niv<strong>na</strong>ta soglasnost so Ustavot.<br />
Po seto ova ne uspeavme da doz<strong>na</strong>eme {to za Ustavniot sud <strong>na</strong><br />
Republika Makedonija pretstavuva poimot pravda.<br />
II. [TO E PRAVDA<br />
Ottamu se opredeliv da istra`am {to misli opredele<strong>na</strong> kategorija<br />
lu|e za toa {to e pravda. Za taa cel se poslu`iv so prigoden<br />
primerok <strong>na</strong> ispitanici od ~ii odgovori ovde gi prenesuvam vo obem<br />
koj frla dovolno jas<strong>na</strong> svetli<strong>na</strong> za nivnoto sfa}aweto <strong>na</strong> ovoj poim.<br />
Pra{aweto be{e postaveno <strong>na</strong>jednostavno: "[to e pravda?" Pritoa,<br />
iako se rabote{e za ispitanici so povisoko obrazovno nivo, dobiv<br />
interesni, no sepak skromni odgovori koi vo osnova mo`at da se svedat<br />
<strong>na</strong> onie od tipot za koi govori Avgustin: dodeka nekoj ne me pra{uva -<br />
z<strong>na</strong>m, no koga treba da objas<strong>na</strong>m nekoj poim - ne z<strong>na</strong>m. 3 Smetam deka<br />
<strong>na</strong>rednive odgovori vo dovol<strong>na</strong> mera go potvrduvaat toj zaklu~ok.<br />
1 - Pravdata pretstavuva moralno nivo koe odrede<strong>na</strong> pojava,<br />
aktivnost itn. koja se slu~uva, bi trebalo da go postigne za da nie kako<br />
li~nosti go okvalifikuvame kako ispravno.<br />
3<br />
Takov, <strong>na</strong> primer, e poimot - vreme. V. Sveti Avgustin, Ispovesti, Grafos<br />
Beograd. 1989, str. 13. Takov e primerot i so poimot ubavo. Celiot svet rezonira<br />
za ubavoto: lu|eto mu se voshituvaat me|u tvorbite <strong>na</strong> prirodata i go baraat<br />
vo proizvodite <strong>na</strong> umetnosta: taa osobi<strong>na</strong> sekoj od <strong>na</strong>s <strong>na</strong> ne{to mu ja pridava<br />
ili odre~uva. Me|utoa, ako lu|eto so <strong>na</strong>jsiguren i <strong>na</strong>jprefinet vkus gi<br />
pra{ate {to e nejzinoto poteklo, priroda, opredelen poim, vistinskata pretstava,<br />
to~<strong>na</strong>ta definicija, dali e toa ne{to relativno ili apsolutno, postoi<br />
li ve~no nepromenlivo ubavo koe e pravilo i primer <strong>na</strong> nemu podredenoto<br />
ubavo, ili so ubavoto e isto kako i so modata - toga{ mislewata ved<strong>na</strong>{ se podvojuvaat<br />
i dodeka edni go priz<strong>na</strong>vaat svoeto nez<strong>na</strong>ewe, drugi se frlaat vo<br />
skepticizam. Kako e mo`no re~isi site lu|e da se soglasuvaat deka postoi<br />
edno ubavo, deka me|u niv ima tolkumi<strong>na</strong> koi `ivo go ~uvstvuvaat tamu kade<br />
{to toa se <strong>na</strong>o|a, a tolku malku od niv z<strong>na</strong>at {to e toa? Didro, D. O poreklu i<br />
prirodi lepoga, Rad, Beograd, 1962. str. 3.<br />
60
2 - Vo sekojdnevniot `ivot postojano se sre}avame so poimot<br />
pravda i re~isi kontinuirano se provlekuva re~enicata "nema pravda".<br />
Pravdata kako poim e osnova <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, poim {to se poistovetuva<br />
so pravi~nosta, so sevkupnosta <strong>na</strong> site pozitivni i integrativni<br />
procesi koi doveduvaat do celosno rasvetluvawe i otkrivawe <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta.<br />
Utvrduvaweto <strong>na</strong> site fakti i okolnosti, objektivno i nezavisno,<br />
nepristrastno bez bilo kakvo vlijanie, <strong>na</strong>dvore{no ili v<strong>na</strong>tre{-<br />
no, subjektivno, doveduvaat do pravilno postavuvawe vo odnos <strong>na</strong> odrede<strong>na</strong><br />
fakti~ka situacija i davawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong> oce<strong>na</strong>, stav i mislewe,<br />
vo soglasnosta so objektiv<strong>na</strong>ta realnost, vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> utvrduvawe <strong>na</strong><br />
visti<strong>na</strong>ta, so cel dostignuvawe <strong>na</strong> pravi~nosta, zadovoluvawe <strong>na</strong> osnovniot<br />
kriterium <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - pravdata.<br />
3 - Streme`ot <strong>na</strong> lu|eto kon pravi~nost, pravi~no op{testvo,<br />
od pojavata <strong>na</strong> ~ovekot, ja <strong>na</strong>metnuva potrebata od razmisluvawe za<br />
poimot pravda. Pravdata i pravi~nosta ovozmo`uva ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
bezbeden i siguren `ivot <strong>na</strong> lu|eto, bidej}i samo pravi~no op{testvo<br />
e bezbedno op{testvo. Pravi~noto postapuvawe <strong>na</strong> ~ovekot e <strong>na</strong>~in <strong>na</strong><br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata i <strong>na</strong>jdobar <strong>na</strong>~in za otkrivawe <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta.<br />
4 - Pod samiot poim pravda se podrazbira zbir <strong>na</strong> normi so koi<br />
<strong>na</strong> ~ovekot ili gra|aninot <strong>na</strong> odrede<strong>na</strong> dr`ava ili op{testvo mu se<br />
garantiraat odredeni prava i slobodi preku koi gi realizira svoite<br />
`ivotni potrebi, kako i pravi~no postapuvawe vo sredi<strong>na</strong>ta kade<br />
`ivee. Koga vo ed<strong>na</strong> dr`ava funkcionira pravdata taa <strong>na</strong> odreden<br />
<strong>na</strong>~in go obvrzuva i samiot ~ovek da gi po~ituva i pravnite normi <strong>na</strong><br />
samoto pravo so koj se podrazbira opredelen vid normi i odnesuvawe<br />
koi se sankcionirani so dr`av<strong>na</strong> prinuda.<br />
5 - Sistem <strong>na</strong> potrebni i neophodni, direktni i indirektni elementi<br />
koi u~estvuvaat vo procesot <strong>na</strong> dejstvija - izvr{uvawa, vo procesot<br />
da gi spojat pozitivnite i negativnite koi ja davaat formata i<br />
sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata koja ne zastanuva, tuku kako proizvod, povtorno<br />
doa|a vo kontakt so drugi sistemi, mo`e da bide razdvoe<strong>na</strong> <strong>na</strong> elementite<br />
od kontaktot, i sekoga{ }e soedinuva so potrebnite elementi<br />
koi so svojata forma i sodr`i<strong>na</strong> pak }e ja dadat - formata.<br />
6 - Pravdata e sevkupnost od <strong>na</strong>~ela i principi <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> razmisluvawe<br />
i odnesuvawe koi se vo soglasnost so religioznite, eti-<br />
~kite i zakonskite stavovi i odredbi.<br />
7 - Pravda e sostojba <strong>na</strong> ~ovekovata du{a koja vlijae <strong>na</strong> ~ovekoviot<br />
razum da ne ja razboluva du{ata. Toa e edinstvo ili nepreki<strong>na</strong>ti<br />
i postojani obidi za vospostavuvawe <strong>na</strong> edinstvo pome|u metafizi~koto<br />
i racio<strong>na</strong>lnoto, odnosno materijalnoto kaj ~ovekot. Pravdata<br />
mo`eme da ja <strong>na</strong>re~eme i kako vtoro ime <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta i e izraz <strong>na</strong> iskonskata<br />
cel <strong>na</strong> ~ovekot da se <strong>na</strong>jde, a so svojot razum i da ja vospostavi<br />
harmonijata vo prirodata. Pravdata, metafizi~ki, e sredstvoto koi<br />
treba da ja smiri ~ovekovata du{a, bidej}i taa e postamentot vrz koja<br />
stoi razumot.<br />
61
8 - Pravda e koga lu|eto se odnesuvaat vo soglasnost so pravilata<br />
koi se propi{ani so zakonskite i osta<strong>na</strong>tite pravni akti.<br />
9 - Pravda e zadovoluvawe <strong>na</strong> odredeni pojavi i odnesuvawa <strong>na</strong><br />
lu|eto. ^esto se zapra{uvame dali pravdata e zadovole<strong>na</strong>. Za da bide<br />
zadovole<strong>na</strong> pravdata postojat pove}e normi odnosno aspekti, vo zavisnost<br />
od a<strong>na</strong>liziraweto <strong>na</strong> problemot, slu~ajot, <strong>na</strong>stanot.<br />
10 - Pravda e seto o<strong>na</strong> {to treba da go re{i <strong>na</strong>{iot pravosuden<br />
sistem (i drugite pomo{ni institucii) preku instituciite <strong>na</strong> sistemot,<br />
za sekoe o<strong>na</strong> {to e nepravo ili poto~no da se za{titi preku institucijata<br />
pravda: `ivotot, dostoinstvoto, moralot, socijalata, krimi<strong>na</strong>lnite<br />
dejnosti i sé drugo {to e povrzano so ne<strong>pravoto</strong>, a u{te poto~no<br />
ako nekoj e vinoven, preku pravedno sudewe - proces, da se izre~e<br />
pravi~<strong>na</strong> sankcija ili sli~no.<br />
11 - Pravda kako poim e prili~no {irok i e nevozmo`no da se<br />
odredi to~no bez da se zaluta vo subjektivizmot <strong>na</strong> negovoto odreduvawe.<br />
Taka mo`e da zboruvame za pravda vo prav<strong>na</strong> smisla t.e po~ituvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata preku po~ituvawe <strong>na</strong> pravnite normii obratno postapuvawe<br />
nepravedno so kr{ewe <strong>na</strong> postoe~kite pravni propisi vo ed<strong>na</strong><br />
dade<strong>na</strong> dr`ava. Pokraj pravda od pravnoto gledi{te bi dodal deka postoi<br />
i "li~<strong>na</strong> pravda" koja vo sebe gi sodr`i nu`no vrednostite<br />
koi{to se vtemeluvaat vo samata li~nost i vo gradeweto <strong>na</strong> svesta za<br />
pravdata preku obrazovanieto i vospitanieto koe{to go dobiva istata.<br />
Koga ve}e bi trebalo da ja objasnime pravdata ili barem samo da ja<br />
poso~ime a<strong>na</strong>logno <strong>na</strong> pravdata vo smisla <strong>na</strong> pravnite propisi; pravdata<br />
vo smisla <strong>na</strong> li~<strong>na</strong>ta pravda mo`eme da ja poso~ime i op{testve<strong>na</strong>ta<br />
pravda koja{to vo sebe vpriema o~ekuvawata <strong>na</strong> zaednicata, op{testvoto<br />
vo celi<strong>na</strong> za toa {to e po`elno, prifatlivo kako i {to bi trebalo<br />
da ~ini, pravi, a {to ne.<br />
12 - Pravdata e objektivni i realno sogleduvawe <strong>na</strong> faktite za<br />
ed<strong>na</strong> situacija. Taa e <strong>na</strong>jsvetata rabota vo `ivotot, da bide{ pravi~en<br />
za mene z<strong>na</strong>~i da postoi{. Temelot <strong>na</strong> sekoj poedine~en `ivot, <strong>na</strong> semejstvoto,<br />
organizaciite, instituciite i sekoja dr`ava mora da bide<br />
pravdata.<br />
13 - Pod pravda podrazbirame sistem <strong>na</strong> vrednosti, odnesuvawa,<br />
moralni normi koi treba da gi poseduvaat poedincite. Za nekoj da bide<br />
pravi~en i da mo`e da go po~ituva poimot pravda treba da gi poseduva<br />
tie vrednosti i normi <strong>na</strong> odnesuvawe koi se prifateni vo dadenot<br />
op{testvo. Me|utoa, op{testvoto treba da vozvra}a <strong>na</strong> tie poedinci<br />
koi go po~ituvaat sistemot <strong>na</strong> normi i vrednosti, da se odnesuva pravi-<br />
~no kon niv, da go <strong>na</strong>graduva nivnoto odnesuvawe, da gi u<strong>na</strong>preduva, a ne<br />
da gi u<strong>na</strong>zaduva. Isto taka, smetam deka treba pravi~no op{testvoto da<br />
se odnesuva kon poedincite koi so makotrp<strong>na</strong> rabota i trud stig<strong>na</strong>le<br />
do nekoja pozicija vo `ivotot, a ne so la`ewe i proneveri. Vo <strong>na</strong>{iot<br />
op{testven sistem ne se po~ituva trudot <strong>na</strong> drugite, mo`ebi i zatoa<br />
imame pote{kotii vo definiraweto <strong>na</strong> poimot pravda. Za da mo`e po-<br />
62
uspe{no da se izveduvaat nekoi raboti vo <strong>na</strong>{eto op{testvo, treba i<br />
da se primenuva, a ne samo da se zboruva za taa problematika. Istoto se<br />
slu~uva i so pravdata. Smetam deka pravi~nosta treba da se <strong>na</strong>graduva<br />
i da se prifati kako moral<strong>na</strong> norma, mo`ebi toga{ pravdata }e mo`am<br />
da polesno da ja definiram. Polesno bi mo`ela da ka`am {to e nepravda<br />
- koga <strong>na</strong> nekoj poedinec mu se davaat priz<strong>na</strong>nija koi{to ne gi<br />
postig<strong>na</strong>l toj, se vrednuva "negoviot trud", za koj {to se pogri`il<br />
nekoj drug, zazemal mesto vo op{testvoto <strong>na</strong> poedinec koj so site sili<br />
se borel da postigne ne{to. Za mene toa e nepravda. Pravda bi bilo<br />
sprotivnoto - <strong>na</strong>grada i davawe priz<strong>na</strong>nie <strong>na</strong> poedincite koi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
go zaslu`ile toa.<br />
14 - Poimot pravda e univerzalen poim so koj mo`eme da oz<strong>na</strong>-<br />
~ime pravilno postapuvawe sprema nekogo, pravilno postapuvawe bez<br />
diskrimi<strong>na</strong>torski elementi. Pod poimot pravda mo`e da se oz<strong>na</strong>~i i<br />
davawe <strong>na</strong> sekogo spored zaslugite t.e vo ramkite <strong>na</strong> edno op{testvo <strong>na</strong><br />
sekogo da mu bide dostapno i da mu se dade o<strong>na</strong> {to go zaslu`il. So toa<br />
poimot pravda e tesno povrzan so poimite - pravi~no postapuvawe,<br />
pravi~<strong>na</strong> dostapnost, pravo. Pravi~noto postapuvawe mora da bide vo<br />
soglasnost so moralnoto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> <strong>na</strong>cija pa potoa i vo soglasnost so<br />
va`e~kite propisi.<br />
15 - Pravda e toa ne{to {to e stoeno i se bara prav<strong>na</strong> razvrska<br />
<strong>na</strong> vi<strong>na</strong> vo toa <strong>na</strong> pravi~no so zakon se bori praved<strong>na</strong> postapka za utvrduvawe<br />
<strong>na</strong> storenoto {to e pravedno i <strong>na</strong> koja stra<strong>na</strong> e vi<strong>na</strong>ta, dali e<br />
pravdata zadovole<strong>na</strong> so presudata, dali se zemeni predvid site strani<br />
<strong>na</strong> pravda. Na pravi~<strong>na</strong> postapka {to e storeno. Vo zavisnost <strong>na</strong> deloto<br />
{to storeno, so zakon dali se utvrdeni site pravni merki za istoto<br />
delo, dali ima vi<strong>na</strong> <strong>na</strong> nekoja stra<strong>na</strong> ili nema utvrde<strong>na</strong> so zakon za toa<br />
delo pa se bara pravdata <strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in. Pravda e ne{to {to treba da se<br />
zapazi dali pravdata e zadovole<strong>na</strong>, ima li pravda vo deloto {to e storeno<br />
koj e storitelot <strong>na</strong> deloto.<br />
16 - Pod poimot pravda mo`e da bidat dadeni mnogu tolkuvawa i<br />
definicii, no nema ed<strong>na</strong> univerzal<strong>na</strong> definicija. Imeno, {to za nekogo<br />
e pravda, za drug e nepravda. Nekoi lu|e pravdata ja baraat od boga,<br />
odnosno veruvaat deka e bog e edinstveniot koj mo`e da odredi {to e<br />
pravda i {to e pravilno. Spored moe mislewe, pod pravda bi podrazbiral<br />
pravilno tolkuvawe <strong>na</strong> ne{tata, ne~inewe <strong>na</strong> zlo i dela so zadni<br />
<strong>na</strong>meri kon nekogo, neprimenuvaweto <strong>na</strong> kleveti i omalova`uvawe <strong>na</strong><br />
drugite. Pod pravda bi gi podvel i: neme{aweto vo `ivotot i rabotata<br />
<strong>na</strong> drugite lu|e, vozdr`uvaweto od davawe <strong>na</strong> sud t.e mislewe (kritika)<br />
za nekogo i sl. Ili generalno, pod pravda bi tolkuval <strong>na</strong>jop{to<br />
re~eno neizmer<strong>na</strong> po~it kon sé o<strong>na</strong> {to né opkru`uva, no i odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{eto dostoinstvo.<br />
17 - Pravda e po~ituvawe i vrednuvawe <strong>na</strong> trudot koj sekoj od<br />
<strong>na</strong>s go vlo`il vo postignuvaweto <strong>na</strong> nekoja cel vo `ivotot, a pritoa<br />
63
pred sé po~ituvaj}i gi site moralni i eti~ki vrednosti, kako i site<br />
propi{ani zakonski pravila i propisi.<br />
18 - Pravdata e ed<strong>na</strong>kvost, po~ituvawe, razbirawe, vrednuvawe,<br />
oz<strong>na</strong>~uvawe, va`nost, neisklu~uvawe nediskrimi<strong>na</strong>cija, pravila, propisi,<br />
standardi. Koga ~ovekot }e bide tretiran i za nego imame viduvawe<br />
i vrednuvawe za site negovi karakteristiki i koga kon nego vo<br />
dade<strong>na</strong> situacija postapuvame pravi~no bez isklu~uvawe, razlikuvawe<br />
i ja dademe soodvet<strong>na</strong>ta procenka, ocenka, tretman ili mislewe po moe<br />
mislewe e pravda - pravo.<br />
19 - Pravda e <strong>pravoto</strong>, samo ne o<strong>na</strong>ka kako se primenuva, tuku<br />
o<strong>na</strong>ka kako {to treba da bide, kako promotor <strong>na</strong> osnovnite ~ovekovi<br />
slobodi i prava i vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Pravda e, vo sistemot <strong>na</strong><br />
relativniot suverenitet da se po~ustvuva benefitot od pravilata <strong>na</strong><br />
igra. Pravdata e {iroka kategorija koja mo`e da se a<strong>na</strong>lizira od pove}e<br />
aspekti. Pravda e da se bide pravi~en, da se emituva pozitivizam,<br />
slobodno da se izrazuvame, da vladeeme vo ramkite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
20 - Zborot - terminot pravda go podrazbiram kako termin koj<br />
bi trebalo da se koristi za <strong>na</strong>stani i dela kade bi bilo iska`ano vistinitoto<br />
bitie <strong>na</strong> odreden <strong>na</strong>stan, situacija i sl. Samiot zbor pravda<br />
i terminot - prav<strong>na</strong> dr`ava go podrazbiram kako termin so koj bi se<br />
oz<strong>na</strong>~ilo "mo`<strong>na</strong>" neprikosnovenost <strong>na</strong> funkcionirawe <strong>na</strong> instituciite<br />
<strong>na</strong> dr`avata kade {to sekoj bi go dobil zaslu`enoto, odnosno sekoj<br />
bi bil tretiran vistinito. Ottuka, zborot "pravda" go podrazbiram<br />
kako utvrduvawe <strong>na</strong> vistinskata visti<strong>na</strong>.<br />
21 - Pravda e svesno, nepristrastno i pravi~no postapuvawe vo<br />
odnos <strong>na</strong> drugite, no i vo odnos <strong>na</strong> bilo koja op{testve<strong>na</strong> pojava i izvr-<br />
{uvawe <strong>na</strong> celokup<strong>na</strong>ta ~ovekova aktivnost sprema sekoj i sprema site,<br />
so po~ituvawe <strong>na</strong> osnovnite moralni i zakonski normii osnovnite<br />
pravila <strong>na</strong> ~ovekovoto odnesuvawe.<br />
22 - Pravda kako poim te{ko mo`e da se definira. Imeno, o<strong>na</strong><br />
{to e pravi~no za edni mo`e da bide pogre{no ili nepravedno za drugi.<br />
Tokmu poradi toa, pravdata kako poim i kategorija mo`e da postoi<br />
samo vo odrede<strong>na</strong> mera i toa vo o<strong>na</strong>a mera vo koja se <strong>na</strong>stojuva da se po~ituvaat<br />
pravnite normi i zakonite od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, no so zadol`itelno<br />
po~ituvawe <strong>na</strong> osnovnite ~ovekovi prava, a so toa zadol`itelno i pravata<br />
<strong>na</strong> drugite lu|e.<br />
23 - Pravdata ja razbiram, odnosno zborot pravda go sfa}am<br />
kako ne{to {to e realno i vistinito vo stvarnosta. Pravdata mo`e da<br />
se razgleduva od pove}e aspekti. Zborot pravda vo <strong>pravoto</strong> mislam<br />
deka z<strong>na</strong>~i pravednost, odnosno ne{to sprotivno od nepravda. Na primer,<br />
pravda e koga sudijata }e donese odluka za odredeno krivi~no delo<br />
so koja }e mu izre~e kaz<strong>na</strong> zatvor <strong>na</strong> primer od 3 godini i so toa }e ja<br />
zadovoli pravdata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>ta stranka, no dodeka za drugata stranka<br />
mo`e da bide nepravda. I zatoa mislam deka pravdata nemo`e da se<br />
definira, odnosno taa mo`e da bide i nepravda.<br />
64
24 - Pravda e o<strong>na</strong> {to eden ~ovek go dobiva za prethodno odrabote<strong>na</strong><br />
rabota, odnosno sekoj da dobie o<strong>na</strong> {to go zaslu`il t.e kolku zaslu`il.<br />
Za dobri raboti da bide <strong>na</strong>graden, a za lo{i soodvetno kaznet.<br />
25 - Pravda pretstavuva zadovoluvawe <strong>na</strong> ~ovekovite potrebi vo<br />
odnos <strong>na</strong> nekoj problem ili odrede<strong>na</strong> situacija.<br />
26 - Pravdata e sprotiven poim od zborot nepravda. Pravdata za<br />
mene pretstavuva ~esnost koja <strong>na</strong> sekoj ~ovek vo op{testvoto mu e<br />
neophod<strong>na</strong>.<br />
27 - Pravda pretstavuva svest koja treba sekoj ~ovek da ja ima.<br />
28 - Praveden e onoj koj razmisluva pravedno za sé okolu nego,<br />
koj donesuva pravilni odluki. Lu|eto treba da se borat za svojata pravda.<br />
29 - Zborot pravda mo`ebi ne za sekoj gra|anin, a za mene e zbor<br />
koj z<strong>na</strong>~i vistinitost, realnost, nepogre{livost, vo sekakov pogled<br />
dali bilo da se izre~e pravda za storeno krivi~no delo ili bilo kade,<br />
a da se bara pravdata. Bitno e deka se bara o<strong>na</strong> {to edukativnoto op{-<br />
testvo z<strong>na</strong>e {to e dobro a {to lo{o. Da z<strong>na</strong>eme da gi razgrani~ime tie<br />
dve gore <strong>na</strong>vedeni raboti za da bidam prvenstveno duhovno smireni zo-<br />
{to ima golem udel za mene za da z<strong>na</strong>m deka mojata pravda e zadovole<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong>kov zamislen <strong>na</strong>~in {to jas smetam deka sum uspeal da ja dobijam<br />
pravdata.<br />
30 - Pravda pretstavuva nekoe pravdano dejstvie. Primer, ako<br />
nekoi se sudat za nekoj imot koj mu e odzemen <strong>na</strong> drugiot i toj, so regularno<br />
dostavuvawe <strong>na</strong> dokumentite }e mu se vrati imotot.<br />
31 - Pravdata pretstavuva postapuvawe <strong>na</strong> opredeleni li~nosti<br />
koi se specijalizirani vo svoite oblasti spored ramkite vo zakonot i<br />
o<strong>na</strong> {to toj go sodr`i. Generalno zemeno, nema pravi~en ~ovek i spored<br />
toa, pravdata e samo poim koj se spomenuva, a retko koj go z<strong>na</strong>e negovoto<br />
z<strong>na</strong>~ewe i spored toa i ne postoi. Za nekoi pravdata e neopravdano<br />
dejstvo.<br />
32 - Pravdata e sprotiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> nepravdata. Jas mislam deka pravda<br />
e koga nekoj nekoja rabota se obiduva da ja doka`e taka {to gi upotrebuva<br />
site ~esni argumenti i fakti i da bide zadovolen od celata rabota,<br />
odnosno da ne <strong>na</strong>{teti nikomu vo baraweto <strong>na</strong> pravdata. Pravda e<br />
ako <strong>na</strong> nekogo ne{to mu e odzemeno <strong>na</strong>silno ili ukradeno i so mnogu<br />
maka i trud se obiduva da si go vrati odzemenoto i vo toa uspeva so<br />
pomo{ <strong>na</strong> instituciite {to se <strong>na</strong>dle`ni i pomog<strong>na</strong>le, odnosno presudile<br />
ispravno i ja doka`ale pravdata <strong>na</strong> o{teteniot. Moe mislewe -<br />
pravdata vo <strong>na</strong>{ata zemja mnogu te{ko se doka`uva.<br />
33 - Pravdata pretstavuva stav so koj ~ovekot vo op{testvoto<br />
saka da ja doka`e svojata pravi~nost, pravdata pretstavuva <strong>na</strong>predok vo<br />
`ivotot, pravdata ni pretstavuva kakov e ~ovekot.<br />
34 - Pravdata pretstavuva eden vid dobro delo, eden vid opstanok<br />
vo `ivotot. Sekoj vo `ivotot se bori za pravda.<br />
65
35 - Pravda e razmisluvawe za toa {to e pravi~no, a {to e pogre{no,<br />
ili koi postapki se pravi~ni, a koi ne.<br />
36 - Pravda pretstavuva koga nekoj }e izvr{i kazneno delo, sudskite<br />
organi }e go kaz<strong>na</strong>t za izvr{enoto kazneno delo. So toa {to }e<br />
go kaz<strong>na</strong>t storitelot }e bide zadovole<strong>na</strong> pravdata. Pravda postoi i<br />
koga nema samo obi~nite gra|ani da bidat kaznuvani za opredeleni<br />
dela, tuku }e se kaznuvaat i funkcionerite <strong>na</strong> razli~ni dr`avni organi,<br />
z<strong>na</strong>~i koga site gra|ani }e se kaznuvaat ed<strong>na</strong>kvo.<br />
37 - Pravda e iska`uvawe <strong>na</strong> nevinost za nepravilno obvinuvawe<br />
<strong>na</strong> storeno krivi~no delo. Toa z<strong>na</strong>~i vo slu~aj <strong>na</strong> pogre{no obvinuvawe<br />
da se doka`e deka ste nevin.<br />
38 - Pravda e donesuvawe <strong>na</strong> vistinskata odluka vo odredeni situacii.<br />
Pod vistinska odluka se podrazbira odluka zasnova<strong>na</strong> vrz pravi~nost<br />
t.e odluka koja ne celi kon <strong>na</strong>{tetuvawe <strong>na</strong> individuata, tuku<br />
kon balans ili sredi<strong>na</strong> vo dade<strong>na</strong> situacija. So pravdata mu se pomaga<br />
<strong>na</strong> o{teteniot barem <strong>na</strong> psiholo{ko ramni{te da ne se ~uvstvuva<br />
"celosno o{teten."<br />
39 - Sekoe ~ovekovo povedenie koe ne e protivzakonsko, odnosno<br />
koe e vo marginite <strong>na</strong> dozvolenoto, se smeta za pravno dejstvo. Pravdata<br />
e ne{to realno, koe so svoeto funkcionirawe kako {to treba bi<br />
go dovelo op{testvoto vo ed<strong>na</strong> normala, za razlika od ova {to toa e denes.<br />
Za da bide ostvare<strong>na</strong> pravdata treba da se pridr`uvame kon pi{anite<br />
zakoni.<br />
40 - Pravda e <strong>na</strong>jbiten element {to pretstavuva (z<strong>na</strong>~i) ne{to<br />
iskreno, vistinito ka`ano od nekogo, i isto taka, pretstavuva subjekt<br />
<strong>na</strong> mnogu drugi elementi. Ne mora da z<strong>na</strong>~i deka pravdata sekoga{ mora<br />
da bide zadovole<strong>na</strong>, no koga i da e pravdata }e izleze <strong>na</strong> videli<strong>na</strong>.<br />
41 - Pravdata pretstavuva eden opredelen stav <strong>na</strong> ~ovekot so koj<br />
toj samiot doka`uva deka ne storil ni{to negativno vo edno op{testvo.<br />
Odnosno samiot toj se smeta deka e praveden. No, vo odredeni situacii<br />
pak toj mo`e da ja bara pravdata.<br />
42 - Pravdata pretstavuva situacija kade {to treba visti<strong>na</strong>ta<br />
da izleze <strong>na</strong> videli<strong>na</strong> so razni metodi i <strong>na</strong>~ini za da se, <strong>na</strong> nekoj <strong>na</strong>~in,<br />
vozvrati za storenoto zlo i da se "zadovoli" o{teteniot za pretrpen<br />
stres, zaguba i sl.<br />
43 - Pravdata e osnovnoto ne{to so koja ~ovekot donesuva nekoi<br />
odluki. Bez pravdata nema nikakva celi<strong>na</strong>. Bez pravda nema idni<strong>na</strong>, bez<br />
razlika dali pravdata }e zadocni, no sekoga{ pravdata pobeduva vo<br />
bilo koj aspekt.<br />
44 - Pravda e visti<strong>na</strong> za ne{to {to eden ~ovek mo`e da go doka-<br />
`e, <strong>na</strong> primer, deka ne <strong>na</strong>pravil ne{to lo{o za koe e <strong>na</strong> primer osuden<br />
ili se goni za toa delo i so pravdata saka da doka`e deka e praveden.<br />
45 - Pravdata pretstavuva op{to moralno razbirawe odnosno<br />
sfa}awe <strong>na</strong> iznesuvaweto <strong>na</strong> pravi~nosta vrz odredeni op{testveni<br />
problemi.<br />
66
46 - Pravdata pretstavuva potreba kaj ~ovekot i op{testvoto za<br />
podobar i pravreden so`ivot so gra|anite. ^esnosta t.e pravdata <strong>na</strong><br />
sekoj eden ~ovek mu e neophod<strong>na</strong>.<br />
57 - Pravda e zadovoluvawe <strong>na</strong> nekoja real<strong>na</strong> situacija. Z<strong>na</strong>~i ne<br />
davawe pravda po {ablon tuku spored zaslu`e<strong>na</strong>ta reakcija <strong>na</strong> poedinecot<br />
t.e edinkata. Vo sekoe op{testvo ima pravila i normi spored<br />
koi treba da go prilagodime <strong>na</strong>{eto odnesuvawe. Sekoj prestap makar<br />
bil toj i <strong>na</strong>jmal so koi poedinecot prekr{il nekoja vrednost, a so toa<br />
zagrozil ili spre~il da se ostvari nekoe pravo <strong>na</strong> druga li~nost, zaslu`uva<br />
sankcija. I tuka doa|a <strong>na</strong> red pravdata kako takva ili nepravdata.<br />
Sekoja reakcija <strong>na</strong> op{testvoto koe }e umee da izre~e pravil<strong>na</strong><br />
sankcija i so toa da ja zadovoli pravdata <strong>na</strong> o{teteniot ili op{testvoto<br />
e pravilno. No, toa }e se odnesuva za site lu|e poded<strong>na</strong>kvo i<br />
taa pravda da va`i za site poded<strong>na</strong>kvo. Ako se pravi razliki me|u lu-<br />
|eto spored nekoja ras<strong>na</strong>, materijal<strong>na</strong>, polova ili kakva bilo druga<br />
razlika toga{ nemame pravda, tuku glumewe <strong>na</strong> pravda i prav<strong>na</strong> dr`ava.<br />
58 - Pravdata e vrednost koja ovozmo`uva sekoj koj gi prekr{il<br />
op{testvenite normi i pravil da mu bide izre~e<strong>na</strong> sankcija bez razlika<br />
<strong>na</strong> negovata profesija, socijal<strong>na</strong>, ekonomska, politi~ka pripadnost.<br />
Pravda z<strong>na</strong>~i ramnopravnost <strong>na</strong> site lu|e pred zakonot.<br />
59 - Pravdata ja razbiram kako <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> postapuvawe vo eden<br />
sistem vo koj sekoj onoj {to }e postapi sprotivno od o<strong>na</strong> {to e poslu-<br />
`ilo kako pravilno vo toj sistem i e za{titeno so odredeni normi i<br />
pravila }e ja dobie soodvet<strong>na</strong>ta sankcija {to e propi{a<strong>na</strong> za toa delo.<br />
Ili ednostavno toa e <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> funkcionirawe vo koj sekoj }e go dobie<br />
o<strong>na</strong> {to go zaslu`il bilo vo pozitiv<strong>na</strong> ili negativ<strong>na</strong> smisla.<br />
60 - Pravdata z<strong>na</strong>~i po~ituvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> lu|eto vo site<br />
sferi <strong>na</strong> `iveeweto, ne<strong>na</strong>metnuvawe <strong>na</strong> razliki, olesnuvawe <strong>na</strong> "patot"<br />
<strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi od odredeni pri~ini im bil ote`<strong>na</strong>t ili zapren vo<br />
odreden `ivoten period. Vo odrede<strong>na</strong> smisla, pravdata mo`e da z<strong>na</strong>~i<br />
ili da pretstavuva <strong>na</strong>domest za odrede<strong>na</strong> emocio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>, psihi~ka ili<br />
fizi~ka zaguba, <strong>na</strong>domest ili kompenzacija za storeno zlo. Da se bide<br />
ed<strong>na</strong>kvo "~ovek" kon site lu|e, da se <strong>na</strong>malat predrasudite deka <strong>na</strong>{ata<br />
visti<strong>na</strong> treba da bide i visti<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugite mo`e da pomogne vo sproveduvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata.<br />
61 - Osnovata <strong>na</strong> funkcioniraweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> dr`ava se zakonite.<br />
Bi po~<strong>na</strong>la od ed<strong>na</strong> re~enica koja vo <strong>na</strong>{ava dr`ava e diskutabil<strong>na</strong>:<br />
"Kadija te tu`i kadija te sudi." Donesuvawe <strong>na</strong> pravil<strong>na</strong> odluka i<br />
pravilen sud za ed<strong>na</strong> rabota po mene e premnogu te{ko. Zakonite se<br />
<strong>na</strong>pi{ani, zakonite treba da se po~ituvaat, me|utoa do koe nivo <strong>na</strong><br />
upotreba i zloupotreba <strong>na</strong> istite. Mo`e da se postavi pra{aweto za<br />
toa dali za ne{to e pravilno odlu~eno, dali stranite se zadovoleni i<br />
dali imame pravda (spored mene vo eden od slu~aite }e ima pravda vo<br />
drugiot slu~aj }e se pojavi nepravda). Diskutabilno e pra{aweto <strong>na</strong><br />
doka`uvawe <strong>na</strong> pravdata kade {to skoro sekoga{ nepravdata e skrie<strong>na</strong><br />
67
pod kapata <strong>na</strong> mo} <strong>na</strong> dr`avata i seto toa }e dobie nekoj kriv tek, }e<br />
ima odluka koja <strong>na</strong>vodno se donesuva vo imeto <strong>na</strong> pravdata, me|utoa seto<br />
toa vsu{nost e nepravda.<br />
62 - Jas nemam praven fakultet za da definiram pravda, me|utoa<br />
}e probam da ka`am spored mene su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> rabotite e da se gledaat<br />
takvi kakvi {to se, a ne takvi kakvi {to ni ka`uvaat deka treba da bidat.<br />
Site zakon se donesuvaat za da se kr{at i ni{to ne e ve~no nitu<br />
dadeno ed<strong>na</strong>{ zasekoga{ {to z<strong>na</strong>~i sé se menuva i pravdata }e bide takva<br />
kakva {to nie }e ja postavime. Za nekoi pravda so mo} za nekoi<br />
nepravda so prazen xeb.<br />
63 - Pod pravda podrazbiram vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, sproveduvawe<br />
<strong>na</strong> zakonite i va`ewe <strong>na</strong> zakonite poded<strong>na</strong>kvo za site. Toa z<strong>na</strong>~i<br />
deka site se isti pred zakonot. Postoeweto <strong>na</strong> pravdata e garancija<br />
deka za site lu|e }e postojat isti pravila <strong>na</strong> odnesuvawe, a vo slu~aj <strong>na</strong><br />
povreda <strong>na</strong> istite }e postojat soodvetni mehanizmi koi }e gi vratat<br />
rabotite vo kolosek. Pod pravda podrazbirame ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe<br />
prema site za izvr{e<strong>na</strong> ista rabota, ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong>graduvawe za izvr{e<strong>na</strong>ta<br />
rabota ili pak ed<strong>na</strong>kvo kaznuvawe za nezavr{uvawe <strong>na</strong> istata. Pravedno<br />
e <strong>na</strong> sekoj da mu se ovozmo`at isti uslovi, <strong>na</strong> primer, za rabota,<br />
`iveewe, ostvaruvawe <strong>na</strong> ~ovekovite prava i sl.<br />
64 - Pravdara pretstavuva zadovoluvawe <strong>na</strong> osnovnite ~ovekovi<br />
prava. ^uvstvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, pravi~nost, postignuvawe i zdobivawe <strong>na</strong><br />
nekoe pravo, {to nie mislime deka e <strong>na</strong>{e.<br />
65 - Pod "pravda" podrazbiram po~ituvawe <strong>na</strong> pozitivnoto zakonodavstvo<br />
vo dr`avata od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> site institucii, organizacii i<br />
gra|ani vo istata dr`ava iako postapkite <strong>na</strong> site gore <strong>na</strong>vedeni, tie<br />
samite gi bra<strong>na</strong>t i tolkuvaat, sepak dali se "pravda" ili "pravi~ni"<br />
odgovorot }e go dobijat vo zakonite i podzakonskite akti <strong>na</strong> zakonodavstvoto<br />
vo dr`avata.<br />
66 - Pravda e zadovoluvawe <strong>na</strong> odredeni principi koi se zakonski<br />
ragulirani. Pred sé, pravdata bi trebalo da pretstavuva zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> potrebite za pravi~nost, ustavnost i zakonitost. Mo`e da<br />
ka`eme deka pravdata e cel kon koja treba da se stremi eden sistem ili<br />
op{testvoto da mo`e spored nejzinite vidovi da se razbere i kako zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> odredeni prava (<strong>na</strong> primer: vo politikata, vo rabotnite<br />
odnosi, vo op{testveniot `ivot voop{to).<br />
67 - Pravdata e vo tes<strong>na</strong> vrska so pravi~nosta, a mo`e da se definira<br />
i kako <strong>na</strong>jvisoka vrednost <strong>na</strong> eden op{testven sistem, urnuvaj}i<br />
gi barierite <strong>na</strong> preovladuvaweto <strong>na</strong> interesite, politi~kite vlijanija<br />
i porocite koi go urivaat vrednosniot sistem i moralot.<br />
68 - Pravda pretstavuva sostojba <strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo edno<br />
op{testvo, po~ituvawe <strong>na</strong> ~ovekovite op{testveni i moralni vrednosti,<br />
nivno vrednuvawe, po~ituvawe <strong>na</strong> ~ovekovata li~nost. Dokolku<br />
nekoj bide o{teten <strong>na</strong> bilo koj <strong>na</strong>~in, negovoto dostoinstvo da bide dovedeno<br />
povtorno <strong>na</strong> pravobitniot stepen, dokolku nekoj <strong>na</strong>pravi {te-<br />
68
ta, da bide soodvetno sankcioniran. Da bide po~ituvano <strong>pravoto</strong> i pravniot<br />
poredok vo eden op{testven sistem.<br />
69 - Pravdata e sinonim <strong>na</strong> iskrenost, realnost, ~esnost, ~ove~nost.<br />
Nepravdata izobilstvo <strong>na</strong> mnogu ne{ta koi go povreduvaat ~ovekovoto<br />
bitie, go potisnuvaat ~ovekoviot identitet.<br />
70 - Spored toa {to se zboruva za nekoja si pravda, veruvam deka<br />
e toa nekoja zamisla, pozitiv<strong>na</strong> vrednost, obrat<strong>na</strong> <strong>na</strong> ovaa negativ<strong>na</strong>va<br />
{to sekojdnevno ni se slu~uva vo <strong>na</strong>{evo sekojdnevie, a ja <strong>na</strong>rekuvame<br />
nepravda. Se <strong>na</strong>devam deka eden den <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e prestane so ovaa nepravda<br />
vo site aspekti <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite `ivoti, i koga <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e ja do-<br />
`iveeme pravdata }e mo`eme i polesno da ja definirame. Vo sekoj slu-<br />
~aj toa e mnogu pozitiv<strong>na</strong> vrednost kako za edno op{testvo taka i za<br />
ed<strong>na</strong> li~nost. Veruvam vo nea!<br />
71 - Pravda e ne{to {to treba da go vodi (dvi`i) celiot svet i<br />
za da postoi pravdata treba da ja ima vo srceto <strong>na</strong> sekoj ~ovek, a toa e<br />
bez razlika <strong>na</strong> potekloto, religijata, bojata <strong>na</strong> ko`ata, statusot (bogat<br />
ili siroma{en, pretsedatel ili prosjak) site da imaat isti prava i<br />
tie prava da gi po~ituvaat vo odnos <strong>na</strong> drugite lu|e, site da bidat slobodni<br />
i vo mo`nost da gi izvr{uvaat svoite osnovni `ivotni potrebi,<br />
kako {to se semejstvoto i topliot dom, ishra<strong>na</strong>ta, {koluvaweto, zdravstvenite<br />
uslugi, osnov<strong>na</strong> `ivot<strong>na</strong> profesija (rabota) itn. A za da go<br />
imaat site toa, site treba da bidat pravedni, so dobro razvieni moralni<br />
osobini i da ne bidat al~ni. I kako eden poeben aspekt, pravdata<br />
koja posebno treba da e <strong>na</strong>glase<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sudot i policijata koi<br />
treba da gi poseduvaat <strong>na</strong>jpozitivnite osobini i <strong>na</strong>jgolemata dobri<strong>na</strong><br />
vo sebe za da ja sproveduvaat taa pravda koja mu nedostasuva <strong>na</strong> dene{-<br />
niot svet.<br />
72 - Pravda e stvarnost ili visti<strong>na</strong> za odredeni postapki vo sistemot<br />
ili op{testvoto, pri realizirawe <strong>na</strong> odreden slu~aj, dali istiot<br />
}e se realizira ili oceni od ovlasteni institucii, pravilno i<br />
pravedno. Dokolku se raboti za sudska pravda potrebno e pravilno,<br />
profesio<strong>na</strong>lni i nepristrastno da se donese pravil<strong>na</strong> sudska odluka.<br />
Sé {to e nepravedno e nedostoinstveno i nerealno i sekoga{ e potrebno<br />
pravdata da izleze <strong>na</strong> povr{i<strong>na</strong>, odnosno visti<strong>na</strong>ta i realnosta da<br />
ne se negira i prekriva so laga i nevisti<strong>na</strong>.<br />
73 - Pravdata e <strong>na</strong>uka za visti<strong>na</strong>ta i pravi~nosta. Nikoj ne treba<br />
da se srami od visti<strong>na</strong>ta i realnosta vo `ivotot i op{testvoto.<br />
74 - Pod pravda podrazbiram odredeni normi koi se doneseni<br />
kako vistinski koi se postaveni kako odreden balans koj ne smee da se<br />
dvi`i vo pozitivniot smer e dozvoleno i opravdano, dodeka seto o<strong>na</strong><br />
{to pa|a pod pozitiv<strong>na</strong>ta granica e protiv pravdata i e neopravdano,<br />
odnosno ne e dozvoleno spored postavenite normi, a se regulira so donesenite<br />
zakoni, ukazi i normi.<br />
75 - O<strong>na</strong> odnesuvawe (dejstvuvawe) koe vo op{testvoto se odnesuva<br />
zaklu~no so zakonskite kako i so op{testvenite normi, bi mo-<br />
69
`elo da se definira kako pravda. Kako primer za nepravda go smetam<br />
prekr{uvaweto <strong>na</strong> Zakonot za pu{ewe <strong>na</strong> javno mesto. So prekr{uvaweto<br />
i nepo~ituvaweto <strong>na</strong> ovoj zakon smetam deka se zagrozuva zdravjeto<br />
<strong>na</strong> nepu{a~ite. Smetam deka treba da se prevzemat pogolemi merki<br />
vo vrska so toa.<br />
76- Pravda e postapka koja treba da bide sprovede<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> vrhov<strong>na</strong>ta vlast ili sud vo nekoj slu~aj koga im se prekr{eni ustavnite<br />
prava i zakoni <strong>na</strong> gra|anite kako i <strong>na</strong> celokupnoto op{testvo.<br />
77 - Pravda e za sekoj ~ovek da si go dobie svoeto pravo {to mu<br />
sleduva spored Ustavot i zakonite {to postojat vo taa dr`ava.<br />
78 - Pravda e vo su{ti<strong>na</strong> situacija, <strong>na</strong> primer koja ~ovekot e<br />
nevin, a go proglasuvaat za vinoven. I toga{, toj bara pravda z<strong>na</strong>~i da<br />
ispliva visti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> povr{i<strong>na</strong>, da se doka`e visti<strong>na</strong>ta. Ima situacii<br />
kade {to pravdata postoi, a ima situacii kade {to pravdata ne postoi,<br />
a toa e nepravda.<br />
79 - Dokolku odrede<strong>na</strong> li~nost so avtomobil udri nekoe lice i<br />
ved<strong>na</strong>{ po <strong>na</strong>stanot izbega od mestoto <strong>na</strong> <strong>na</strong>stanot i ne bide pro<strong>na</strong>jden<br />
za da odgovara za storenoto delo e nepravda, no dokolku potoa bide<br />
pro<strong>na</strong>jden i odgovara za storenoto delo toa pretstavuva pravda.<br />
80 - Jas mislam deka pravdata e o<strong>na</strong> {to sekoj od <strong>na</strong>s <strong>na</strong>jmnogu go<br />
posakuva. Mnogupati se borime za da dobieme nekoja pravda, no vo <strong>na</strong>jgolem<br />
procent toa ne uspeva. Spored mene, sekoj od <strong>na</strong>s z<strong>na</strong>e {to e<br />
pravda formalno, no nikoj ne postapuva taka. Ottuka, mo`am da ka`am<br />
deka lu|eto se egoisti~ni i gledaat samo za sebe, prekr{uvaj}i gi<br />
pritoa nekoi od normite. Pravda pretstavuva pojava koja ja bara sekoj<br />
od <strong>na</strong>s, a <strong>na</strong>jmnogu vo situacija koga smetame deka ne sme diskriminirani.<br />
Nastan {to e praveden e onoj koj vo site bi se ~uvstvuvale ramnopravni,<br />
ed<strong>na</strong>kvi i bi nemalo nikakvo ~ustvo <strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija (primer,<br />
koga <strong>na</strong> edno dete }e mu kupat stan, a <strong>na</strong> drugoto ne mora stan, no da<br />
bide so ista vrednost. Nepraveden <strong>na</strong>stan e onoj spored koj izrazito<br />
sme diskriminirani (primer, koga <strong>na</strong> edno dete mu davaat sé, a <strong>na</strong> drugoto<br />
ne mu davaat ni pola od toa {to mu davaat <strong>na</strong> prvoto).<br />
81 - Zborot pravda go definiram kako zborovi {to ne so~inuvaat<br />
lagi, kade ima pravedno delewe <strong>na</strong> rabotite, pravedno gledawe<br />
kon lu|eto, pravedno sudewe i dr.<br />
82 - Pravdata e mehanizam preku koj rabotite se delat <strong>na</strong> pravedni<br />
i nepravedni - odnosno dobri i lo{i, zakonski ili sprotivni <strong>na</strong><br />
zakonot.<br />
83 -Pravdata e izleguvawe <strong>na</strong> videli<strong>na</strong> <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta (isplovuvawe<br />
<strong>na</strong> povr{i<strong>na</strong> <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta). Pravdata proizleguva od visti<strong>na</strong>ta. Za<br />
da bide valid<strong>na</strong> potrebni se to~ni podatoci, no i lu|e koi z<strong>na</strong>at pravilno<br />
da ja oce<strong>na</strong>t. Z<strong>na</strong>~i, pravda pretstavuva ne{to vistinito, to~no,<br />
realno, bez lagi i izmami. No, ne sekoga{ pravdata izleguva <strong>na</strong> videli<strong>na</strong>.<br />
70
84 - Pravdata pretstavuva akt <strong>na</strong> odmazda kon toj {to storil zlo<br />
so cel zadr`uvawe <strong>na</strong> op{toto dobro, ~uvawe <strong>na</strong> redot i mirot, odnosno<br />
sozdavawe <strong>na</strong> op{testvo vo koe sekoj bi mo`el da po~uvstvuva i da<br />
ka`e - pravdata e zadovole<strong>na</strong>.<br />
85 - Pod poimot pravda podrazbirame ized<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong> dve ili<br />
pove}e lica.<br />
86 - Pravda e koga ed<strong>na</strong>kvo }e se kaz<strong>na</strong>t site voza~i koi vozele<br />
brzo, a ne edniot da se kazni, a drugiot, zatoa {to se poz<strong>na</strong>va so komandirot<br />
<strong>na</strong> policijata, da ne se kazni.<br />
87 - Pravdata e edno re{enie koe mo`e da se gleda od razli~ni<br />
(dva ili pove}e) aspekti.<br />
88 - Postoi pravda <strong>na</strong> pravdi<strong>na</strong> i pravda <strong>na</strong> nepravdi<strong>na</strong>. Pravda<br />
<strong>na</strong> pravdi<strong>na</strong> e koga cvrto tvrdime ne{to {to ne e visti<strong>na</strong>. Pravda<strong>na</strong><br />
nepravdi<strong>na</strong> koga svesno ja ka`uvame nevisti<strong>na</strong>ta (la`eme), koga se bara<br />
<strong>na</strong>~in da ne se doka`e visti<strong>na</strong>ta.<br />
89 - Nepravda e koga nekomu mu se tovari ne{to {to toj ne go<br />
storil, primer, krivi~no delo za koe se proglasuva vinoven. Obratno<br />
od nepravdata e pravda. Vo gorniot slu~aj ako za toj <strong>na</strong> koj mu e prilepeno<br />
krivi~noto se <strong>na</strong>jdat dokazi deka e nevin. Ili ako nekomu pri<br />
rutinska kontrola policaecot zabele`i deka ne mu e registrirano voziloto<br />
i mu izre~e globa od 500 evra, a <strong>na</strong> drug, zatoa {to mu e poz<strong>na</strong>nik,<br />
za istoto toa mu prosti. Nepravda mu e store<strong>na</strong> <strong>na</strong> onoj komu mu e<br />
izre~e<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta. Pravda e ako, bez ogled <strong>na</strong> prijatelstvoto i dvajcata<br />
voza~i bile kazneti.<br />
90 - Pravda e koga dve strani <strong>na</strong> po~etokot potpi{at dogovor za<br />
me|useb<strong>na</strong> sorabotka i celo vreme se pridr`uvaat do toj dogovor koj e<br />
garancija za <strong>na</strong>tamo{<strong>na</strong> rabota.<br />
91 - Trgnuvaj}i od faktot deka sekoj <strong>na</strong> svoja ko`a ja ima po~uvstvuvano<br />
negativ<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata, odnosno nepravdata, mo`e da<br />
se zaklu~i deka se {to odreden poedinec ne saka da mu se slu~i vo `ivotot<br />
pretstavuva pravda. Za svetot da mo`e da postoi mora da ima nekoja<br />
ramnote`a me|u rabotite, me|u dobroto i zloto, me|u po~etokot i<br />
krajot, ubavi<strong>na</strong>ta i grdosta. Zarem bi imalo smisla postoeweto <strong>na</strong><br />
ednoto bez negovata sprotivnost. Kakvi lu|e bi bile koga <strong>na</strong> se bi se<br />
odnesuvale ramnodu{no. Kakvo z<strong>na</strong>~ewe bi imala dobri<strong>na</strong>ta, ako ne<br />
sme go po~uvstvuvale zloto, kako }e se voodu{evuvame <strong>na</strong> ubavi<strong>na</strong>ta,<br />
ako ne sme se zgrozile od grdosta... Pravdata se podrazbira kako ne{to<br />
{to ~ovek saka vo sekoj moment da go do`ivuva, no dokolku bi bilo<br />
taka, nikoga{ ne bi z<strong>na</strong>el {to pretstavuva toa do`ivuvawe.<br />
92 - Pravdata z<strong>na</strong>~i da im se pomaga <strong>na</strong> prijatelite, no isto taka<br />
da da ne im se <strong>na</strong>{tetuva <strong>na</strong> neprijatelite. Pravedno e seto o<strong>na</strong> {to go<br />
pravime, zboruvame i seto o<strong>na</strong> kon {to celime, a {to ne im <strong>na</strong>{tetuva<br />
<strong>na</strong> drugite.<br />
93. - Sekoj ~ovek, koj i da e, {tom pomisli deka e mo}en i sposoben<br />
nekazneto toa da go pravi - pravi nepravda.<br />
71
94. - Pravdata pretstavuva nepre~eno sproveduvawe <strong>na</strong> zakonite<br />
i site drugi op{testveni propisi koi vo isto vreme se isti za site<br />
lu|e.<br />
95. - Pravda e nepristrasno prio|awe (bez pritisoci) kon pravnite<br />
i drugite problemi pri {to se donesuva re{enie koe gi zadovoluva<br />
i dvete strani.<br />
*<br />
Po izlagawata sodr`ani vo prethodnite dve poglavija mo`e da<br />
se <strong>na</strong>seti {to bila glav<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong> {to me <strong>na</strong>vede da pristapam kon<br />
pi{uvawe <strong>na</strong> ovoj trud, koj zaradi opfatot <strong>na</strong> izlo`enite problemi so<br />
koi morav da se zafatam, ne go <strong>na</strong>rekov "Pravda" kako {to mi be{e<br />
prvi~<strong>na</strong>ta zamisla tuku, "<strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>." 4<br />
4<br />
Nasproti juridi~kiot pozitivizam i legalizam, filozofijata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> u~i za <strong>na</strong>tpozitivnoto, <strong>na</strong>diskustvenoto pravo doveduvaj}i go vo relacija<br />
so pozitivnoto pravo. 4 Predmet <strong>na</strong> filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e idejata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>, <strong>na</strong>diskustvenoto, pravednoto, prirodnoto, kako i pozitivnoto pravo<br />
(zakonot, negovata prime<strong>na</strong>, spravedlivosta <strong>na</strong> odlu}ite vo konkretniot slu-<br />
~aj), kako podra~je vrz koe se reflektira idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, odnosno pravednoto<br />
pravo i negovite vrednosni kriteriumi! Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong><br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Makedonska akademija <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukite i umetnostite, Skopje, 2010, str.<br />
27 i 29.<br />
72
VOVED<br />
73
74
II ZA DOBROTO I ZLOTO<br />
1. ZA POTREBATA OD RAZBIRAWE NA ZLOTO<br />
Pred da se ka`e {to i da e za ovoj problem, smetam za potrebno<br />
da se potsetime <strong>na</strong> nekoi osnovni poimi povrzani so dobroto i zloto.<br />
Vo taa smisla, pod moral podrazbirame zbir <strong>na</strong> pravila (moralni normi)<br />
<strong>na</strong> odnesuvawe koi gi iska`uvaat vrednosnite sudovi za povedenieto<br />
<strong>na</strong> lu|eto, za toa {to vo op{testveniot `ivot za zaednicata ili za<br />
poedinecot e dobro, a {to lo{o. Tie <strong>na</strong> poedinecot mu <strong>na</strong>lo`uvaat da<br />
pravi dobro, a da go propu{ta (da se vozdr`uva od) zloto. Moralni barawa<br />
se: 1 0 da ne se la`e, 2 0 da se ispolnuvaat vetuvawata, 3 0 da se vra}a<br />
pozajmenoto, i 4 0 da se po~ituva drugiot. Moralni zapovedi, pak, se:<br />
mora{, (ne smee{), treba - za{to ne{to e lo{o (za razlika od moralnite,<br />
pravni barawa koi se: ti <strong>na</strong>reduvam (imperativni), ti zabranuvam<br />
(prohibitivni), ti dozvoluvam (permisivni normi) - za{to ne{to e zabraneto).<br />
Moral<strong>na</strong> pozicija zastapuva samo onoj koj od drugite bara da<br />
mislat isto (za toa mu se potrebni moralnite poimi: dobar, lo{, treba,<br />
ispravno, dol`nost, pofalba i prekor). Eti~ki pra{awa se: 1. Od<br />
kade poteknuva gri`ata <strong>na</strong> sovest? Kako se formira? Dali izras<strong>na</strong>la<br />
od nekoe poelementarno od prirodata dadeno ~uvstvo kako <strong>na</strong> primer<br />
od simpatijata? Dali <strong>na</strong> ~ovekot od pridodata mu dade<strong>na</strong> osnova za doblest<br />
ili e toa samo rezultat <strong>na</strong> vospituvaweto: deluvaweto <strong>na</strong> zaednicata<br />
<strong>na</strong> poedinecot i <strong>na</strong>viknuvaweto? Mo`e li ~ovekot da stori doblesno<br />
dejstvie zaradi nego samoto ili vo kraj<strong>na</strong> linija doblesta ja ceni<br />
za{to taa nemu mu od korist? 2. Koga ~ovekovoto povedenie zaslu`uva<br />
da se <strong>na</strong>re~e vistinski moralno? Dali toga{ koga ~ovekot pravi dobro,<br />
postapuva spored moralnite normi bez ogled dali <strong>na</strong> toa dejstvuvawe<br />
go razdvi`ila nekoja li~<strong>na</strong> presmetka, uveruvawe deka so toa }e<br />
si obezbedi nekoja korist, da izbegne {teta, da izbegne kaz<strong>na</strong> ili mo`ebi<br />
~ovekot e vistinski moralen duri toga{ koga pravi dobro od svesta,<br />
od uverenieto deka dobroto treba da se pravi, bez ogled <strong>na</strong> posledicite<br />
po nego li~no? 3. [to e dobro voop{to: od koi vrednosti ~ovekot<br />
treba da se rakovodi, kon niv da se stremi?4. [to se toa moralni<br />
prava? 5 I <strong>na</strong>jposle moralen sud e koga smetame deka nekoe dejstvie e<br />
5<br />
Da imame nekoe zakonsko pravo <strong>na</strong> ne{to, toa z<strong>na</strong>~i da postoi sudska<br />
institucija kaj koja toa mo`eme da go pobaruvame. Kaj zakonskoto pravo e jasno<br />
deka nekoj ima nekoe pravo samo dokolku mu e dodeleno, vo ovoj slu~aj od<br />
pravniot poredok. Za da se podvle~e okolnosta deka kaj moralnite prava se<br />
75
dobro ili lo{o. Taka, upotrebata <strong>na</strong> zborot nemoralno e da, soodvetstvuva<br />
<strong>na</strong> upotrebata <strong>na</strong> zborovite: toa e lo{o, lo{o e da, toa e nemoralno,<br />
ne mo`e{ toa (da ne go dr`i{ vetuvaweto) da go pravi{.<br />
Primer, ma~eweto <strong>na</strong> drug, lu|eto od ovoj ili onoj kulturen krug, ili<br />
<strong>na</strong> ovaa ili <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a op{testve<strong>na</strong> klasa go smetaat (ili go smetale) za<br />
lo{o ili za osuda. I<strong>na</strong>ku, ~ovekovata moralnost ima dve dimenzii: objektiv<strong>na</strong><br />
i subjektiv<strong>na</strong>. Objektiv<strong>na</strong> dobri<strong>na</strong> <strong>na</strong> sekoj akt mu ja dava negovata<br />
sopstve<strong>na</strong> cel (finis operis - objektivno dobro - hra<strong>na</strong>ta slu`i za<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> `ivotot). Subjektiv<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> deloto ja pravi <strong>na</strong>merata<br />
<strong>na</strong> storitelot (finis operantis - subjektivno dobro - ako se opijam<br />
i `deram, mu se protivam <strong>na</strong> objektiv<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> hra<strong>na</strong>ta). Ako dvete<br />
celi ne se poklopuvaat <strong>na</strong>stanuva moralen nered, zlo. Kaj eti~kiot sud<br />
treba da se zemat predvid u{te i <strong>na</strong>dvore{nite okolnosti <strong>na</strong> deloto,<br />
<strong>na</strong> primer, slobodata <strong>na</strong> volja <strong>na</strong> storitelot. Moralnoto povedenie<br />
raboti za takvi prava koi gi "imame" i koi ne ni se dodeleni od nekoj praven<br />
poredok, ranovekov<strong>na</strong>ta tradicija <strong>na</strong> ~ovekovite prava zboruva{e za prirodni<br />
prava. Toa z<strong>na</strong>~i deka so tie prava sme rodeni i kako da gi imame kako {to<br />
imame organi ili deka kako zlatni zr<strong>na</strong> gi nosime vo svoite srca. Toj govor<br />
mo`el da ima smisla vo <strong>na</strong>jdobar slu~aj od teolo{ka perspektiva kako prava<br />
dodeleni od gospod. Me|utoa, kaj posebnite i kaj zakonskite prava bitno e<br />
institucijata koja tie prava gi dodeluva da e identi~<strong>na</strong> so o<strong>na</strong>a kaj koja tie<br />
prava mo`at da se pobaruvaat. Me|utoa, pravata koi gi dodelil gospod ne mo-<br />
`at da se pobaruvaat od nego. Teolo{koto sfa}awe <strong>na</strong> ~ovekovite prava kako<br />
vtemeleni od gospod mo`e z<strong>na</strong>~i da ja ima samo taa smisla deka gospod go vtemelil<br />
moralniot poredok vo celi<strong>na</strong> {to z<strong>na</strong>~i ~ove{tvoto kako moral<strong>na</strong> zaednica<br />
~ii ~lenovi mo`at zaemno da gi pobaruvaat tie prava edni od drugi: toj<br />
go vtemelil celiot sistem <strong>na</strong> zaemni prava i dol`nosti. Me|utoa, pravata toga{<br />
bi imale svoja specifi~<strong>na</strong> smisla kako prava samo so toa {to ~lenovite<br />
<strong>na</strong> zaednicata zaedno gi priz<strong>na</strong>vaat. No ne morame li toga{ da ka`eme deka<br />
duri i spored toa teolo{ko sfa}awe pravata zaemno se dodeluvaat od ~lenovite<br />
<strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta zaednica koi gi priz<strong>na</strong>vaat... Spored toa, dokolku mu se<br />
podlo`uvame <strong>na</strong> moralot <strong>na</strong> univerzalnoto po~ituvawe, nie samite sme tie<br />
koi <strong>na</strong> site lu|e im gi dodeluvame tie prava koi proizleguvaat od nego. I moralnite<br />
prava se z<strong>na</strong>~i dodeleni prava, a instancata koja gi dodeluva, kantovski<br />
re~eno e samoto moralno zakonodavstvo, odnosno nie samite dokolku mu se<br />
podlo`uvame <strong>na</strong> toa zakonodavstvo. Poradi dvoz<strong>na</strong>~nosta podobro e da se izbegnuva<br />
govor za prirodnite prava: negovata dobra smisla se sostoi ednostavno<br />
vo toa {to tuka se raboti za prava koi ako voop{to gi priz<strong>na</strong>vame, va`at<br />
pred sekoe postavuvawe <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Sekako deka sepak postoi ne-<br />
{to {to kaj toa sfa}awe se gubi i sekoga{ imam povtor<strong>na</strong> prilika da se uveram<br />
kako za toa mnogumi<strong>na</strong> `alat: imeno toa deka moralot ja gubi potporata<br />
za koj se ~ini deka ja poseduva dodeka se smeta deka e vtemelen od gospod, prirodata<br />
ili umot. Me|utoa takvata potpora sekako deka e fiktiv<strong>na</strong>. V. Tugendhat,<br />
E. Predavanja o etici: Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2003, str. 296-298.<br />
76
obi~no se <strong>na</strong>rekuva doblesno. Doblest e sinonim za dobro, vredno. Eti-<br />
~kiot red se vospostavuva so razum<strong>na</strong> upotreba <strong>na</strong> nerazumnite `elbi.<br />
Doblesniot go bira dobroto i go odbegnuva zloto, duri i toga{ koga<br />
toa e te{ko i bolno. Pri svojot izbor doblesniot veli: Jas sakam dobro,<br />
za{to e dobro, a nedoblesniot veli: Toa e dobro, za{to jas sakam<br />
da e dobro. I <strong>na</strong> kraj, glav<strong>na</strong> moral<strong>na</strong> sankcija e sovesta ili superegoto-<br />
glas <strong>na</strong> inter<strong>na</strong>liziran avtoritet, sozdavawe pravila i zabrani<br />
vo soglasnost so nekoj avtoritet: <strong>na</strong> roditelite, religijata, dr`avata.<br />
Dokolku se zapra{ame zo{to e potrebno da se razbere zloto,<br />
<strong>na</strong>jkratkiot odgovor spored mene bil deka toa e bitno za da se razbere<br />
su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> samite poimi nepravda i pravda. Imeno, ako poimot nepravda<br />
se sfati kako nezaslu`enoto zlo koi lu|eto go trpat od drugi<br />
lu|e, od prirodata ili od gospod (ili, nezaslu`eno dobro koe lu|eto go<br />
primaat od drugi lu|e, od prirodata ili od gospod), se {to e sprotivno<br />
<strong>na</strong> toa mora da e sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> poimot pravda.<br />
Vo uslovi koga sekojdnevno gledame zlo, pravime zlo i samite<br />
sme izlo`eni <strong>na</strong> razli~ni vidovi zlo, sosema normal<strong>na</strong> e potrebataod<br />
negovoto prou~uvawe. Nie treba da z<strong>na</strong>eme {to treba da se pravi so i<br />
za so tie {to storile zlo, zaradi razbirawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>s samite i obvrskite<br />
{to gi imame kon drugite lu|e. 6 Iako dobroto i zloto se <strong>na</strong>razdelno<br />
povrzani i od ed<strong>na</strong>kvo z<strong>na</strong>~ewe za <strong>na</strong>{iot opstanok i dobar so`ivot<br />
<strong>na</strong>u~niot interes pred se e svrten kon ova vtoroto. Potrebata od razbirawe<br />
<strong>na</strong> zloto e prioritet<strong>na</strong> potreba i ottamu {to poradi ~uden<br />
stek <strong>na</strong> okolnosti ~ovekot re~isi nikoga{ ne vo dilema pri ocenkata<br />
<strong>na</strong> ne{tata {to se dobri, a sekoga{ se dvoumi ili se pravi nedoveten<br />
koga treba da dade vistinska oce<strong>na</strong> <strong>na</strong> ne{tata {to se zli, iako, sekoj<br />
}e se soglasi, ne treba poseb<strong>na</strong> <strong>na</strong>darenost za nekoj da sfati deka moralno<br />
zlo se: progonstvata, izma~uvawata, gladot, ubistvata, <strong>na</strong>silstvata,<br />
zlostavuvawe <strong>na</strong> deca, vojni vo koi <strong>na</strong>slepo se ubivaat nedol`ni<br />
lu|e so frlawe bombi, genocid, vr{ewe medicinski eksperimenti vrz<br />
lu|e, ubivawe lu|e zaradi <strong>na</strong>bavuvawe ~erepi i skeleti za koristewe<br />
vo <strong>na</strong>stavni celi vo a<strong>na</strong>tomski instituti i labaratorii i sl.<br />
Moe stanovi{te e deka sekoj z<strong>na</strong>e {to e dobro, a {to zlo. So<br />
toa ne tvrdam deka ~ovekot poseduva nekoe v<strong>na</strong>tre{no setilo so ~ija<br />
pomo{ avtomatski go ocenuva toa, tuku samo deka so odreden stepen <strong>na</strong><br />
iskustvo sekoj {to ne e du{evno bolen mo`e da pravi jas<strong>na</strong> distinkcija<br />
me|u ovie dva poimi. Me|utoa, bez ogled <strong>na</strong> toa, dol`ni sme za potrebite<br />
<strong>na</strong> ovoj trud da opredelime {to pretstavuvaat ovie dva poimi.<br />
Smetam deka za toa {to e dobro ili zlo mo`e da se dobie <strong>na</strong>jednostav<strong>na</strong><br />
pretstava ako se uka`e <strong>na</strong> {to asociraat tie poimi. Ottamu veruvam<br />
deka mnogumi<strong>na</strong> }e se soglasat deka:<br />
6<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 10.<br />
77
- dobro e po pravilo seto toa {to asocira <strong>na</strong> zadovolstvo, {to e<br />
korisno, 7 vredno (validno, plemenito, skapoceno, prijatno, vkusno, ne-<br />
{to {to vodi kon dobar `ivot: dobroto e sozdavawe <strong>na</strong> zadovolstvo i<br />
uni{tuvawe <strong>na</strong> bolka (sre}a),<br />
- zlo e po pravilo seto toa {to predizvikuva bolka, {to e {tetno,<br />
nevredno (nevalidno), neplemenito, eftino, neprijatno, nevkusno,<br />
ne{to {to go spre~uva ostvaruvaweto <strong>na</strong> dobar `ivot: zloto e sozdavawe<br />
<strong>na</strong> bolkai uni{tuvawe <strong>na</strong> dobroto (nesre}a). 8<br />
Ili, <strong>na</strong>kratko, dobro e seto o<strong>na</strong> {to go u<strong>na</strong>preduva `ivotot, a<br />
zlo (lo{o) seto o<strong>na</strong> {to toj `ivot go popre~uva onevozmo`uva i ottamu:<br />
dobro e seto o<strong>na</strong> {to go odobruvame, a zlo - seto o<strong>na</strong> {to go prekoruvame.<br />
9 I u{te ne{to, od svireweto <strong>na</strong> gitara postanuvaat dobri ili<br />
7<br />
Spored Epiktet, <strong>na</strong> sekoe `ivo su{testvo mu e odredeno da se vardi<br />
od se {to mu se ~ini deka e {tetno i {to mu pri~inuva {teta i da se odvra}a<br />
od toa, a da go bara samo o<strong>na</strong> {to e korisno i <strong>na</strong> negovite pri~ini i mu se gordee<br />
<strong>na</strong> seto toa. Z<strong>na</strong>~i, toj {to misli deka e o{teten ne e mo`no da mu se raduva<br />
<strong>na</strong> onoj koj mu <strong>na</strong>nel {teta, kako {to ne e mo`no da mu se raduvame <strong>na</strong> samata<br />
{teta. Taka se slu~uva sinot da go kara tatkoto koga toj ne mu dava stvari<br />
za koi <strong>na</strong> sinot mu se ~ini deka se dobri. Toa Polinek i Etekle gi <strong>na</strong>pravi<br />
me|usebni neprijateli za{to tiranidata ja smetaa za dobro. Zaradi toa i zemjodelecot<br />
i brodarot i trgovecot i onie koi izgubile `e<strong>na</strong> i deca kobat <strong>na</strong><br />
bogovite. Za{to, kade {to za niv e korista, tamu im e i pobo`nosta. Arijan, F.<br />
Priru~nik Epiktetov, Kultura, Beograd, 1958, str. 37.<br />
8<br />
Nema ni{to poprirodno od toa: da se misli deka e dobro i da se saka<br />
se {to predizvikuva zadovolstvo, kako i da se misli deka e zlo i da se mrazi<br />
se {to e bolka i se {to predizvikuva bolka. Me|utoa vo prirodata <strong>na</strong> ~ovekot<br />
e i toa deka: dobroto (zadovolstvoto) prestanuva da se ~uvstvuva (i ottamu<br />
pravilno da se ocenuva i soodvetno <strong>na</strong> takvata oce<strong>na</strong> da se saka) koga 1. nekoj<br />
}e se <strong>na</strong>vikne <strong>na</strong> nego (koga neprekidno trae, koga poradi trajnosta <strong>na</strong> dobroto<br />
nekoj oddam<strong>na</strong> ne po~ustvuval nikakvo zlo - toj {to ne z<strong>na</strong>e {to e zlo, ne z<strong>na</strong>e<br />
nitu {to e dobro), i 2. koga premnogu lesno se doa|a do nego, kako {to i zloto<br />
(bolkata) prestanuva da se ~uvstvuva (i ottamu pravilno da se ocenuva i soodvetno<br />
<strong>na</strong> takvata oce<strong>na</strong> da se mrazi) koga 1. nekoj }e se <strong>na</strong>vikne <strong>na</strong> nea (koga neprekidno<br />
trae, koga poradi trajnosta <strong>na</strong> zloto nekoj oddam<strong>na</strong> ne po~ustvuval<br />
nikakvo dobro - toj {to ne z<strong>na</strong>e {to e dobro, ne z<strong>na</strong>e nitu {to e zlo) i 2. koga<br />
premnogu lesno se osloboduvame od nea.<br />
9<br />
Ednostavno, no toa ne e prifateno od site. Nepravedniot e bezbo`nik,<br />
veli Marko Aurelije. Celokup<strong>na</strong>ta priroda gi sozdala site razumni su-<br />
{testva edni zaradi drugi, za da si pomagaat me|u sebe koga treba, da ne si <strong>na</strong>nesuvaat<br />
zlo edni <strong>na</strong> drugi. Onoj {to pravi sprotivno <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta volja o~igledno<br />
gre{i protiv presvetite bo`estva. Onoj koj la`e postapuva bezbo`no<br />
kon istata bo`ica.... Bezbo`nik e i onoj koj te`nee kon <strong>na</strong>sladata kako kon<br />
dobro, a ja izbegnuva bolkata kako da e zlo. Koga takov ~ovek pomisluva deka<br />
celokup<strong>na</strong>ta priroda im dodelila i <strong>na</strong> dobrite i <strong>na</strong> lo{ite ne{to {to ne im<br />
78
lo{i gitaristi (Aristotel), od <strong>na</strong>{iot odnos kon drugite proizleguva<br />
pravda ili nepravda (stanuvame pravedni ili nepravedni li~nosti).<br />
Pritoa, da si podobar od lo{ ~ovek ne z<strong>na</strong>~i deka si dobar, tuku samo<br />
deka si pomalku lo{. No, da si polo{ od dobar ne z<strong>na</strong>~i deka si pomalku<br />
dobar, tuku samo deka si lo{. Ili poi<strong>na</strong>ku: podobar od lo{ = pomalku<br />
lo{, polo{ od dobar = lo{.<br />
2. PODELBA NA DOBROTO I ZLOTO<br />
- Soglasno pri~inite {to go uslovuvaat se vr{i glav<strong>na</strong>ta podelba<br />
<strong>na</strong> zloto <strong>na</strong> moralno zlo i prirodno zlo. Pri~inite <strong>na</strong> moralnoto<br />
zlo sekoga{ se <strong>na</strong>o|aat vo subjektot <strong>na</strong> slobodnoto deluvawe, dodeka <strong>na</strong><br />
prirodoto zlo vo deluvaweto <strong>na</strong> prirodnite pri~ini. Pritoa, slobod<strong>na</strong><br />
volja z<strong>na</strong>~i deka ~ovekot mo`el poi<strong>na</strong>ku da postapi, a dokolku se raboti<br />
za storeno zlo mo`e da bide obvinet {to ne postapil poi<strong>na</strong>ku.<br />
Soglasno gor<strong>na</strong>ta podelba vo sferata <strong>na</strong> ~ovekovoto moralno<br />
odnesuvawe ~ovekovoto dobro gi pretstavuva pozitivnite ili moralno<br />
prifatlivite aspekti <strong>na</strong> povedenieto i razmisluvaweto, pa kako:<br />
poim - pretstavuva o<strong>na</strong> {to e vo soglasnost so dobroto, ne{to<br />
dobro, lagodno (pravda, qubov, nesebi~nost, tvore{tvo...)<br />
akt - pretstavuva vrednost,<br />
<strong>na</strong>stan - pretstavuva prijatnost, zadovolstvo, sre}a,<br />
~uvstvo - pretstavuva dobra volja, <strong>na</strong>klonetost, zdravje.<br />
li~nost - su{testvo otelotvoreno vo angel, bog.<br />
pripa|a, toj se buni protiv nea, bidej}i ~esto lo{ite u`ivaat vo radosti i<br />
imaat mo`nosti za zadovolstva, dodeka dobrite go minuvaat `ivotot vo bolki<br />
i so site ne{ta koi ja predizvikuavat bolkata. Onoj {to se pla{i od stradawe,<br />
eden den }e se pla{i od se {to postoi. I ete ti bezbo`ni{tvo. Onoj {to<br />
te`nee kon zadovolstvo, nema da se pla{i da <strong>na</strong>pravi nepravda. Me|utoa treba<br />
da osta<strong>na</strong>t potpolno ramnodu{ni kon o<strong>na</strong> koe celokup<strong>na</strong>ta priroda go deli sekomu,<br />
bidej}i ako taa pravela razlika me|u niv sigurno ne bi postapila taka.<br />
Onie koi se rakovodat spored celokup<strong>na</strong>ta priroda, tie se vo soglasnost so<br />
nea i treba da bidat ramnodu{ni kon nejzinite postapki. Sekako bezbo`en e<br />
i onoj koj ne e ramnodu{en kon bolkata i radosta, smrtta i `ivotot, slavata i<br />
neslavata, voop{to kon rabotite koi prirodata gi deli poded<strong>na</strong>kvo. A pod<br />
toa deka deli pode<strong>na</strong>kvo, jas podrazbiram deka se se slu~uva nezavisno i kako<br />
posledica <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to prirodata poded<strong>na</strong>kvo go deli i <strong>na</strong> sega{nite i <strong>na</strong> idnite<br />
su{testva. Toa go pravi spored opredelen red i soglasnost so nekoja prapri~i<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> providenieto, spored koja u{te od po~etok go <strong>na</strong>so~ila ureduvaweto<br />
<strong>na</strong> ovoj svet, taka {to soedinila odredeni osnovi za o<strong>na</strong> {to treba da bide<br />
i gi odredila tvore~kite sposobnosti <strong>na</strong> sr`ta, niv<strong>na</strong>ta prome<strong>na</strong> i redosled.<br />
Aurelij, M. Za samiot sebe, Tri, Skopje, 2005, str. 130-131.<br />
79
cel - ne{to e dobro za opredele<strong>na</strong> cel, ne{to e dobro ako ja ispolnuva<br />
celta <strong>na</strong> svoeto postoewe: penkaloto ako pi{uva, satot ako go<br />
poka`uva to~no vremeto, pe~kata ako gree, sijalicata ako sveti.<br />
Od druga stra<strong>na</strong> pak, ~ovekovoto zlo gi pretstavuva negativnite<br />
ili moralno neprifatlivite aspekti <strong>na</strong> povedenieto i razmisluvaweto<br />
i kako:<br />
poim - pretstavuva o<strong>na</strong> {to mu e sprotivno <strong>na</strong> dobroto, ne{to<br />
lo{o, nelagodno (nepravda, omraza, sebi~nost, destrukcija...)<br />
akt - pretstavuva porok, zlostor, protivnost <strong>na</strong> moralot.<br />
<strong>na</strong>stan - uka`uva <strong>na</strong> bolka, nesre}a, tragedija, katastrofa.<br />
~uvstvo - pretstavuva lo{a volja, zlobnost, bolest.<br />
li~nost - su{testvo otelotvoreno vo lo{iot duh (vrag, |avol)<br />
cel - ne{to e lo{o za opredele<strong>na</strong> cel, ne{to e dobro ako ja ispolnuva<br />
celta <strong>na</strong> svoeto postoewe: penkaloto ako ne pi{uva, satot ako<br />
ne go poka`uva to~no vremeto, itn.<br />
Pritoa, mo`e da se ka`e deka zloto vo <strong>pravoto</strong> gi oz<strong>na</strong>~uva negativnite<br />
ili neprifatlivite aspekti <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie, a vo<br />
etikata i negativnite ili neprifatlivite aspekti <strong>na</strong> ~ovekovoto razmisluvawe.<br />
Me|u takvi aspekti <strong>na</strong> negativno povedenie i razmisluvawe<br />
mo`at da se pomestat: omrazata, sebi~nosta, nepravdata, agresivnosta,<br />
destrukcijata.<br />
Ako po ovie razgleduvawe se obideme da go pro<strong>na</strong>jdeme o<strong>na</strong> {to<br />
e zaedni~ko za dobroto i zloto vo odnos <strong>na</strong> odredeni poimi, dejstvija,<br />
<strong>na</strong>stani i ~uvstva ne e te{ko da se sogleda deka so upotrebata <strong>na</strong> dobroto<br />
i zloto vo <strong>na</strong>vedenite <strong>na</strong>soki nie samo oz<strong>na</strong>~uvame i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
gi izrazuvame svojstvata, atributite <strong>na</strong> tie poimi, dejstvija, <strong>na</strong>stani i<br />
~uvstva. Ottamu, dobroto i zloto ne se ni{to drugo, tuku atributi {to<br />
im gi pridavame <strong>na</strong> lugeto, predmetite i pojavite i <strong>na</strong> se drugo {to ne<br />
opkru`uva vo svetot. 10 Atributite "dobro" i "zlo" se samo ruvo za preoblekuvawe<br />
so ~ija pomo{ sakame da ka`eme deka nekoj ili ne{to e<br />
"prijatno" ili "neprijatno," "korisno" ili "{tetno," ili deka tie<br />
zborovi gi izrazuvaat emociite. 11 Ili, poprecizno ka`ano, nema "zlo"<br />
i "dobro" vo smisla <strong>na</strong> svojstva koi stvarno im pripa|aat <strong>na</strong> stvarite i<br />
<strong>na</strong>stanite, postojat samo zadovolstva i neprijatnosti kako psihi~ki<br />
sostojbi. 12 Spored toa, moj stav e deka dobroto i zloto mo`at da se razgleduvaat<br />
samo kako osobini <strong>na</strong> lu|e, predmeti i <strong>na</strong>stani, a ne kako ne-<br />
{to {to postoi samo po sebe. Vo taa smisla, se soglasuvame so gledi-<br />
10<br />
Taka od biolo{ki aspekt, dobroto mora da go sfatime kako "korisno<br />
za sopstve<strong>na</strong>ta reprodukcija," dodeka zloto mora da se sfati kako o<strong>na</strong> {to<br />
vo taa smisla ne e korisno. Me|utoa, ni dobroto ni zloto ne se <strong>na</strong>o|aat vo<br />
genite. I edenoto i drugoto, za <strong>na</strong>s pretstavuvaat samo ostvarlivi mo`nosti.<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 21 i 22.<br />
11<br />
Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarimea, str. 135.<br />
80<br />
12<br />
Ibid, str. 78.
{tata kako o<strong>na</strong> <strong>na</strong> Svensen, so koe ispravno se tvrdi deka dobroto i<br />
zloto se odnosni poimi, ne{to e dobro i zlo, ne samo po sebe, tuku vo<br />
odnos <strong>na</strong> ne{to drugo. Zloto (ili dobroto, m.z.) ne e supstanca, predmet,<br />
tuku osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong> predmetite, <strong>na</strong>stanite i postapkite. Zloto ne e<br />
ne{to odredeno ili dobro ograni~eno i nema su{ti<strong>na</strong>. Zloto e {irok<br />
poim koj go koristime da gi opi{eme delata i stradawata. Toj poim<br />
uka`uva <strong>na</strong> mno`estvo fenomeni - <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong> bolest, prirodni katastrofi,<br />
smrt, voj<strong>na</strong>, genocid, terorizam, trgovija so droga, robstvo,<br />
zlostavuvawe, <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong>d deca itn. - od {to mo`e da se posomneva<br />
deka e tolku {irok {to mu nedostasuva sodr`i<strong>na</strong> koja mo`e da se specificira.<br />
Me|utoa, site tie zla se priz<strong>na</strong>eni kako zla koi gi pravime<br />
nie lu|eto i otamu poimot <strong>na</strong> zloto e primenliv iako te{ko mo`e da<br />
se uka`e <strong>na</strong> nepophodnite i dovolnite uslovi za negovata prime<strong>na</strong>. Za<br />
da se pomirime so postoeweto <strong>na</strong> ovie zla, taka {to postoeweto <strong>na</strong> svetot<br />
}e izgleda opravdano i da postoi <strong>na</strong>de` deka }e se promeni kon<br />
podobro, tragame za smislata <strong>na</strong> zloto. Za taa smisla se traga vo religijata,<br />
13 vo verata vo gospod, 14 vo verata za <strong>na</strong>predok i vo politi~kite<br />
ideologii. Na razli~ni <strong>na</strong>~ini se pravat obidi da se opravda zloto za<br />
da se pomirime so stradawata vo svetot. Moj op{t stav, veli Svensen, e<br />
deka zloto ne mo`e da se opravda i deka ne treba da go opravduvame i<br />
deka sekoe pomiruvawe so stradaweto e la`no. Ako ja pogledneme istorijata<br />
{to neposredno ni prethode{e, vekot koj {to tuku go ostavivme<br />
zad sebe, ne mo`eme da <strong>na</strong>jdeme nikakva smisla vo nebroenite tra|edii,<br />
nikakva bo`ja proimisla ili aktiv<strong>na</strong> istoriska sila koi bi mo`ele<br />
da gi opravdaat. 15<br />
Moj stav e deka dobroto i zloto ne se ni{to drugo tuku zadovolstvo<br />
i bolka, odnosno o<strong>na</strong> {to vo <strong>na</strong>s predizvikuva ili ni donesuva<br />
zadovolstvo i bolka. Spored toa, dobroto i zloto vo moral<strong>na</strong> smisla se<br />
ednostavno soglasuvawa i nesoglasuvawa <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite volevi dejstvija so<br />
13<br />
Religijata ima trokrat<strong>na</strong> funkcija: za celokupnoto ~ove{tvo uteha<br />
za li{uvawata koi gi iziskuva `ivotot, za pogolemoto mnozinstvo lu|e ohrabruvawe<br />
emocio<strong>na</strong>lno da ja prifatat svojata klas<strong>na</strong> polo`ba, a za vladea~koto<br />
malcinstvo osloboduvawe od ~uvstvoto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong> koja e predizvika<strong>na</strong> so<br />
stradaweto <strong>na</strong> onie koi tie gi ugnetuvaat. Fromm, E. Dogma o Kristu, Zagreb,<br />
1989, str. 23.<br />
14<br />
Luter veli deka verata e semo}<strong>na</strong>. Na onoj koj veruva mora se da mu e<br />
mo`no. Za{to, verata pravi o<strong>na</strong> {to ne e ni{to da bide ne{to, i predmetite<br />
so koi ne mo`e ni{to da se mo`e se... Verata veruva vo ~udo, zgora <strong>na</strong> toa verata<br />
i verata vo ~udo se edno i isto... Verata, toa e veruvawe deka se e mo`no...<br />
Bog ne mo`e da bide doka`an, vo nego mo`e samo da se veruva... Ako veruvam<br />
deka bog postoi, toj i postoi, t.e. za mene: ako ne veruvam deka postoi, toga{<br />
toj i ne postoi, za mene. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd,<br />
1955, str. 215- 217.<br />
15<br />
Svensen, L, op. cit. str. 26.<br />
81
nekoj zakon koj so pomo{ <strong>na</strong> voljata i mo}ta <strong>na</strong> zakonodavecot ni <strong>na</strong>nesuva<br />
dobro ili zlo, u`ivawe ili bolka, koi po <strong>na</strong>redba <strong>na</strong> zakonodavecot<br />
go sledat <strong>na</strong>{eto pridr`uvawe ili kr{ewe <strong>na</strong> zakonot, se o<strong>na</strong><br />
{to go <strong>na</strong>rekuvame "<strong>na</strong>grada" i "kaz<strong>na</strong>." ...So ogled <strong>na</strong> toa {to ne e mo-<br />
`no da se zamisli postoewe <strong>na</strong> nekoe pravilo koe ja opredeluva ~ovekovata<br />
volja i deluva <strong>na</strong> slobodnite akcii, a da ne nosi so sebe prisilba<br />
vo vid <strong>na</strong> dobro i zlo, zamisluvaj}i nekoj zakon, nie morame da zamislime<br />
i nekoja <strong>na</strong>grada ili kaz<strong>na</strong> vrza<strong>na</strong> za toj zakon. Zaludno edno razumno<br />
su{testvo bi se obidelo da upravuva so dejstvuvaweto <strong>na</strong> drugo, koga<br />
ne bi mo`elo da go <strong>na</strong>gradi pokoruvaweto <strong>na</strong> toj drug kon svoeto pravilo,<br />
odnosno da go kazni negovoto skr{nuvawe od toa pravilo, <strong>na</strong>nesuvaj}i<br />
mu nekoe dobro ili zlo. 16 So drugi zborovi, bez <strong>na</strong>grada (dobro) i<br />
kaz<strong>na</strong> (zlo), nikoj ne mo`e da se pottikne da dejstvuva ili da ne dejstvuva<br />
soglano so nekoe pravilo. Ottamu i <strong>na</strong>gradata i kaz<strong>na</strong>ta se interesot<br />
za postignuvawe dobro, odnosno, za odbrgnuvawe zlo.<br />
- Vo etikata se ispituva: 1. {to e dobro ili vredno, <strong>na</strong>sproti<br />
sekoe zlo, no i 2. {to e ispravno. 17 Vo taa smisla postojat: 1. teorii koi<br />
opredeluvaat {to e dobro ili vredno: ed<strong>na</strong> eti~ka teorija mo`e za<br />
dobro (vredno) da ja proglasi <strong>na</strong> primer, li~<strong>na</strong>ta sloboda, no i <strong>na</strong>tamu<br />
vo site situacii da ne e jasno kako treba da se postapi, i 2. teorii koi<br />
opredeluvaat {to eispravno: zatoa (koga, <strong>na</strong> primer, nekoja politi~ka<br />
grupacija se zalaga za smaluvawe <strong>na</strong> stepenot <strong>na</strong> slobodata) e potreben<br />
vtoriot del <strong>na</strong> eti~kite teorii - delot koj opredeluva {to e ispravno.<br />
Vo toj slu~aj se pojavuva interesno pra{awe: dali e vo soglasnost so<br />
po~ituvaweto <strong>na</strong> li~<strong>na</strong>ta sloboda <strong>na</strong> taa grupacija da i se dopu{ti nepre~eno<br />
da deluva {to mo`e da dovede do toa, taa grupacija da dojde <strong>na</strong><br />
vlast i od taa pozicija da gi ograni~i li~nite slobodi. Ili pak, e so<br />
soglasnost so u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> li~nite slobodi da i se zabrani deluvaweto<br />
zaradi nesakanite posledici {to mo`e da <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t tokmu po<br />
li~nite slobodi. Ovde stapuva <strong>na</strong> sce<strong>na</strong> opredeluvaweto {to e ispravno.<br />
So opredelbata {to e ispravno se odgovora <strong>na</strong> pra{aweto - kako<br />
nekoj (poedinec ili grupa) treba da postapi koga rea|ira <strong>na</strong> dobro<br />
(ili vredno). Postojat dva vida teorii {to se odnesuvaat <strong>na</strong> opredeluvaweto<br />
<strong>na</strong> ispravnoto:<br />
a) Deontolo{ki teoriji za ispravnoto se onie koi svoite sudovi<br />
gi gradat spored postapkite nezavisno od posledicite koi gi predizvikuva<br />
postapkata. Spored niv, <strong>na</strong>jbitno e po~ituvaweto <strong>na</strong> vred-<br />
16<br />
Vidi: Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do<br />
konca XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 166.<br />
17<br />
Etikata opfa}a tri u~ewa: 1. u~ewe za <strong>na</strong>jvisokoto dobro kako <strong>na</strong>jvisoka<br />
cel <strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta aktivnost, 2. u~ewe za doblesta kako dobro ostvareno<br />
vo ~ovekot poedinec, i 3. u~ewe za dr`avata kako dobro ostvareno vo socijalniot<br />
`ivot. \uri}, M. Istorija helenske etike, Zavod za u|beni}e i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong><br />
sredstva, Beograd, 1987, str. 334.<br />
82
nostite. Na primer, ako kako dobro se zeme neprikosnovenosta <strong>na</strong> ~ovekoviot<br />
`ivot, toga{ sudot <strong>na</strong> toj {to sledi opredele<strong>na</strong> deontolo{ka<br />
teorija bi mo`el da bide: "Ne e ispravno da se ubie nekoj ~ovek za da<br />
se spasat iljada drugi, za{to pod nikakvi okolnosti ne e ispravno da<br />
se ubie ~ovek."<br />
b) Konsekvencijalisti~ki teorii za ispravnoto koi ispravnosta<br />
<strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> postapka ja ocenuvaat spored posledicite koi taa<br />
postapka bi ja predizvikale vo dadeni okolnosti (bez ogled <strong>na</strong> ispravnosta<br />
<strong>na</strong> taa postapka izvade<strong>na</strong> od kontekstot). Spored niv <strong>na</strong>jbitno e<br />
u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> vrednostite. Na primer, ako za dobro se zeme blagosostojbata<br />
<strong>na</strong> lu|eto, toga{ sudot <strong>na</strong> nekoj koj ja sledi ovaa teorija bi<br />
mo`el da izgleda vaka: "Ispravno e so godini da se stavaat <strong>na</strong> maki nekolku<br />
ili iljadnici lu|e, ako e verojatno deka toa }e dovede do blagosostojba<br />
<strong>na</strong> milijarda drugi lu|e).<br />
I<strong>na</strong>ku, fakt e deka vo <strong>na</strong>jgolem broj slu~ai za ispravno se smeta<br />
o<strong>na</strong> {to go misli i ~uvstvuva mnozinstvoto, o<strong>na</strong> {to e logi~no ili o<strong>na</strong><br />
{to <strong>na</strong>vleguva vo <strong>na</strong>tprirodnoto, misti~noto.<br />
O<strong>na</strong> {to, me|utoa, od aspekt <strong>na</strong> ispravnoto za <strong>na</strong>s e interesno e<br />
pra{aweto: dali sî {to e dobro i ispravno e i pravedno? Koe mesto go<br />
zafa}a pravednosta, kade se <strong>na</strong>o|a pravednosta - pred, po, ili me|u<br />
dobroto i ispravnoto? Toa e o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to sakam da <strong>na</strong>jdem odgovor. Moj<br />
stav e deka pravednoto e ne{to {to se <strong>na</strong>o|a me|u dobroto (vrednoto) i<br />
ispravnoto. Ne{to mo`e da bide dobro (vredno), no ne i pravedno i<br />
samo ottamu neispravno. Primer, dobro e nekogo pari~no da go <strong>na</strong>gradi{,<br />
me|utoa ako taa pari~<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada bila opredele<strong>na</strong> samo za pobednikot<br />
<strong>na</strong> nekoja trka, <strong>na</strong>graduvaweto <strong>na</strong> posledniot <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong> prviot<br />
e nepravedno i otamu neispravno odnesuvawe. Mo`<strong>na</strong> e me|utoa i situacija<br />
koga ne{to, {to iako e zlo, samo poradi toa {to e pravedno da e<br />
i ispravno. Primer, da se tepa samo neposlu{noto, od trite deca, ne e<br />
dobro (tepaweto voop{to e zlo), a sepak e pravedno, a ottamu i ispravno.<br />
Ili da izla`e{ za toa kade se krie nekoj {to drug saka da go ubie,<br />
ne e dobro (la`eweto ne e vrednost) no mnogupati sepak e pravedno i<br />
samo zatoa {to e pravedno e ispravno. 18 Pravdata z<strong>na</strong>~i ispravno pra-<br />
18<br />
Kako {to ved<strong>na</strong>{ mo`e da se zabele`i ovoj moj stav e sprotiven <strong>na</strong><br />
stavot Kant deka moralniot zakon mora da bide celosno nepromenliv. Koga }e<br />
spoz<strong>na</strong>m nekoj kategori~ki (moralen) imperativ, sum spoz<strong>na</strong>l nekoe pravilo<br />
koe nema isklu~oci. Vo esejot "Za tobo`noto pravo da se la`e od qubov kon<br />
lu|eto," Kant mu odgovori <strong>na</strong> Benxamin Konstant. Da pretpostavime deka potencijalen<br />
ubiec se raspra{uva za dvi`eweto <strong>na</strong> `rtvata {to ja izbral. I da<br />
pretpostavime deka sme izla`ale za da ja spasime `rtvata. Ubiecot potem gi<br />
sledi moite upatstva, no `rtvata bez moe z<strong>na</strong>ewe se premestila tokmu tamu<br />
kade {to go upativ ubiecot. Poradi toa ubistvoto e storeno kako posledica<br />
<strong>na</strong> mojata laga, a jas sum odgovoren tokmu zatoa {to la`ev. Me|utoa da ja zboruvav<br />
visti<strong>na</strong>ta, ne bi mo`el da se smetam za odgovoren bez ogled <strong>na</strong> toa {to i<br />
83
vo: pravda = ispravno pravo. 19 Nakratko, ne{to e ispravno ako e pravedno.<br />
dobro /zlo pravedno/nepravedno ispravno/neispravno<br />
So drugi zborovi, i dobroto i zloto - ako se pravedni - vodat<br />
kon ispravno povedenie, no ako dobroto ili zloto ne se pravedni - nikoga{<br />
ne mo`at da vodat kon ne{to {to mo`e da se <strong>na</strong>re~e ispravno.<br />
Ottamu, mo`e slobodno da se ka`e, deka tokmu pravednosta/nepravednosta<br />
(a ne dobroto/zloto - vrednosta/porokot) se <strong>na</strong>jbitniot faktor<br />
za doa|awe do odgovor {to e ispravno, tie e pokazatel za proodnost <strong>na</strong><br />
patot kon ispravnosta. Z<strong>na</strong>~i, pri sekoja procenka <strong>na</strong> moralnoto povedenie<br />
treba da se po~ituva relacijata: dobro/zlo - pravedno - ispravno,<br />
odnosno, dobro/zlo - nepravedno - neispravno. Ottamu, smetam deka<br />
nikoga{ ne smee da se zaboravi, deka i dobroto i zloto ako se pravedni<br />
mo`at da bidat ispravni ({to z<strong>na</strong>~i moralni povedenija), i obratno<br />
ako se nepravedni da bidat neispravni ({to z<strong>na</strong>~i nemoralni povedenija).<br />
- Ovde e vreme da se istakne i osnov<strong>na</strong>ta razlika me|u etikata i<br />
<strong>pravoto</strong> i ottamu razli~<strong>na</strong>ta pozicijata <strong>na</strong> pravdata vo ovie dve disciplini.<br />
Etikata e <strong>na</strong>uka za toa {to e X (moralno - dobro/vredno, pravedno,<br />
ispravno,) i zo{to treba da se pravi X. Mo`ni odgovori se:<br />
- za{to toa toa e bo`ja volja.<br />
- za{to toa e tvoja dol`nost (nezavisno od i da e drugo: dol`nost<br />
zaradi dol`nost, X zaradi X). Najdobar odgovorot <strong>na</strong> ova e pra-<br />
{aweweto: A zo{to toa mora da go pravi{?<br />
- za{to jas sakam taka da bide (li~<strong>na</strong> volja).<br />
- za{to drug saka taka da bide (tu|a volja i sila).<br />
- za{to toa e korisno za mene (vo moj interes).<br />
- za{to toa e korisno za drugite (interes <strong>na</strong> drugite)<br />
Nakratko: Za{to gi po~ituvame moralnite pravila koi <strong>na</strong>lagaat:<br />
deluvaj dobro, pravedno i ispravno?<br />
Vo <strong>na</strong>{ata priroda (interes za opstanok i sre}a) e da poseduvame<br />
izvesni potrebi i `elbi i da se stremime kon nivno zadovoluvawe.<br />
Ovie potrebi i `elbi se (i treba da se) podmiruvaat so podr`uvawe <strong>na</strong><br />
moralnite pravila. Otttamu proizleguva nivnoto objasnuvawe i oprada<br />
se slu~ilo. Za{to moja do`nost e da go po~ituvam imperativot i da ne se<br />
osvrnuvam <strong>na</strong> posledicite... Spored Kant, mojata dol`nost e moja do`nost bez<br />
ogled <strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> ovoj ili <strong>na</strong> onoj svet. Vidi: Makintajer, A, Kratka<br />
istorija Etike, str. 217-218.<br />
19<br />
"Pravdata z<strong>na</strong>~i ispravnost vo nejzi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>so~enost tokmu kon <strong>pravoto</strong>..."<br />
Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong> pava, Nolit, Beograd, 1980, str. 49.<br />
84
vduvawe. Vo takviot opis nie sekako poa|ame od edno e i zavr{uvame<br />
so edno treba. Pri {to:<br />
~ovekova priroda = interes za opstanok i sre}a.<br />
sre}a = sostojba i cel: korist, dobro, zadovolstvo (otsustvo <strong>na</strong><br />
bolka)<br />
dobro = sekoe dobro i zlo ako e pravedno i ottamu ispravno.<br />
Ottamu vistinski odgovor i samo <strong>na</strong> pra{aweto - Zo{to treba<br />
da bidam praveden? Zo{to slu`i pravdata? e - Za{to e od moja korist,<br />
za{to taa e sredstvo za ostvaruvawe <strong>na</strong> mojot so posredstvo <strong>na</strong> tu|ite<br />
interesi, za{to ima dobri posledici - vodi kon sre}a (go zgolemuva<br />
zadovolstvoto i ja <strong>na</strong>maluva bolkata). 20<br />
dobro / lo{o<br />
+ korisno<br />
pravedno<br />
dobro / lo{o<br />
+ {tetno<br />
nepravedno<br />
Vakvoto stojali{teme|utoa treba da se sfati relativno, za{to<br />
sekoe dobro i zlo, kako vpro~em i samata korist i {teta se relativni<br />
poimi. Imeno, ~estopati se slu~uva motivite (<strong>na</strong>merite) i okolnostite<br />
(vklu~itelno i vremeto) vo osnova go menuvaat z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong><br />
delata koi <strong>na</strong> prv pogled se sli~ni. Nie zboruvame za razlika me|u<br />
smrt od rakata <strong>na</strong> razbojnik, od lovec <strong>na</strong> koj `rtvata mu se storila<br />
20<br />
Klu~en poim <strong>na</strong> teorijata <strong>na</strong> odlu~uvaweto e poimot korisnost (utility),<br />
pri {to me|u istra`uva~ite <strong>na</strong> ovaa oblast e prifaten stavot deka e mo-<br />
`no site vrednosti da se podvedat pod ovoj poim. Da <strong>na</strong>glasime deka z<strong>na</strong>~eweto<br />
<strong>na</strong> poimot "korisnost" vo teorijata <strong>na</strong> odlu~uvaweto ne implicira nu-<br />
`no lakomost (grame`livost) ili ekonomska korist (iako tie ne se isklu~eni)<br />
tuku dobivka, sfate<strong>na</strong> vo <strong>na</strong>j{iroka smisla. Vo <strong>na</strong>~elo, racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> odluka<br />
e o<strong>na</strong>a odluka ~ii ishod donesuva maksimala korisnost. Odlu~uvaweto <strong>na</strong>j~esto<br />
e proces vo koj zemame predvid pove}e okolnosti (fakti), pri {to <strong>na</strong> sekoja<br />
od okolnostite i pridavame pogolemo ili pomalo z<strong>na</strong>~ewe, odnosno pogolema<br />
ili pomala te`i<strong>na</strong>. Pri donesuvaweto <strong>na</strong> odluki se potpirame <strong>na</strong> subjektiv<strong>na</strong>ta<br />
procenka <strong>na</strong> korisnosta (subjective utility) so ogled <strong>na</strong> toa {to procenkite<br />
<strong>na</strong> z<strong>na</strong>eweto i vrednosta <strong>na</strong> oddelni okolnosti koi u~estvuvaat vo donesuvaweto<br />
<strong>na</strong> odlukata se usloveni so <strong>na</strong>{iot vrednosen sistem i preferencii.<br />
Vrz odlu~uvaweto vlijaat i sostojbite <strong>na</strong> prirodata, t.e. okolnosti koi se mo-<br />
`ni i ~esto nepredvidlivi i koi ne se pod <strong>na</strong>{a kontrola. Ako ne ja z<strong>na</strong>eme<br />
niv<strong>na</strong>ta verojatnost zboruvame za odlu~uvawe vo uslovi <strong>na</strong> neizvesnost, a ako<br />
ni se poz<strong>na</strong>ti za odlu~uvawe vo uslovi <strong>na</strong> merliv neizvesnost (rizik). Ishodot<br />
<strong>na</strong> odlukata e z<strong>na</strong>~i usloven od <strong>na</strong>{iot izbor i sostojbata <strong>na</strong> prirodata. So<br />
vkrstuvaweto <strong>na</strong> ovie dve okolnosti dobivame matrica <strong>na</strong> odlukata. Kosti¢,<br />
Aleksandar. Kognitiv<strong>na</strong> psihologija, Zavod za uxbeniki i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva,<br />
Beograd, 2006, str. 352, 363 i 367-368.<br />
85
kako dive~, od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ludak ili dete, od ~ovek koj samo se branel od<br />
svojot neprijatel ili od xelatot koj samo izvr{uval legitim<strong>na</strong> <strong>na</strong>redba,<br />
od vojnik koj ja brani svojata zemja od invazija i vojnik koj ubiva<br />
civili. Ubistvoto nekoga{ se kaznuva mnogu strogo (svirepo, od bezobyir<strong>na</strong><br />
odmazda), a nekoga{ blago (ubistvo od nebre`nost, ubistvo <strong>na</strong><br />
dete pri pora|awe, ubistvo <strong>na</strong> mig, euta<strong>na</strong>zija), nekoga{ se prostuva, a<br />
nekoga{ se smeta za normal<strong>na</strong> dol`nost koja ne povlekuva ni osuda ni<br />
pofalba, a ponekoga{ zaslu`uva duri i <strong>na</strong>jgolemi po~esti. Poi<strong>na</strong>ku<br />
ka`ano, edno isto ne{to mo`e da ima ed<strong>na</strong>{ vakvi, drugpat poi<strong>na</strong>kvi<br />
osobini. Toa go poka`uva i slednovo: Morskata voda e <strong>na</strong>j~ista i <strong>na</strong>jvalka<strong>na</strong>:<br />
za ribite pitka i `ivotvor<strong>na</strong>, a za lu|eto nepitka i pogub<strong>na</strong>.<br />
Ognot e nu`en del od prirodata i ne se z<strong>na</strong>e dali toj pove}e uni{tuva<br />
ili sozdava (Heraklit). I zloto i dobroto se edno. Lekarite barem<br />
koga se~at i palat <strong>na</strong> site mesta i svirepo gi tretiraat bolnite, barat<br />
u{te i <strong>na</strong>grada, iako ne ja zaslu`uvaat, za{to pravat isti dobra kako<br />
bolestite, t.e. lekuvaweto <strong>na</strong> bolniot (dobro) e vrzano za nivnoto ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> bolki (zlo). Na takvata relativnost uka`uvaat i ovie <strong>na</strong>vodi:<br />
Za imeto pravda lu|eto ne bi z<strong>na</strong>ele da nema nepravda, Za da se ~uvstvuva{<br />
osamen potrebno e da postojat drugi lu|e. Bolesta go pravi zdravjeto<br />
prijatno, gladot - sitosta, zamorenosta - odmorot. I obratno.<br />
Ottamu za Lao Ce, dobroto ne e apsolutno, tuku e samo ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
komplementarniot par <strong>na</strong> sprotivnosti. Kako {to nema svetlost bez<br />
senka, taka nema ni dobro bez zlo. Ako site lu|e z<strong>na</strong>at deka dobroto e<br />
dobro, toga{ ve}e postoi zlo... Ne postoi soglasnost vo vrska so dobroto<br />
i zloto. Stanuva zbor za ne{ta koi razli~no se tolkuvaat vo ovie<br />
ili onie vremiwa, odnosno <strong>na</strong> ova ili <strong>na</strong> o<strong>na</strong> mesto. 21 Ne se samo osobinite<br />
relevantni, tuku i vrednostite. Samo <strong>na</strong> гospod se mu e ubavo i<br />
dobro i pravedno, a lu|eto za edno smetaat deka e pravedno, a za drugo<br />
deka e nepravedno. Od toa sleduva deka nema moral koj bi bil apsolutno<br />
postojan. Eden e moralot vo edno vreme i vo edno mesto, a poi<strong>na</strong>kov<br />
vo drugo vreme i vo drugo mesto. Tie razliki gi proizveduva stepenot<br />
<strong>na</strong> op{testveniot razvoj. Zatoa eti~kite normi mo`at da imaat samo<br />
relativno, a nikoga{ apsolutno obele`je. Moralot, a vo negovi ramki<br />
i pravdata kako moral<strong>na</strong> kategorija, e vo neprestano menuvawe - toa e<br />
specijalen priroden proces vo odnos <strong>na</strong> socijalniot organizam. 22 Ottamu,<br />
spored mene slobodno mo`e da se konstruira slednovo ravenstvo:<br />
pravda = "kako kade, kako koga i kako za kogo."<br />
Nakratko <strong>na</strong>{iot `ivot e poln so dejstvija ~ija dobra ili lo{a<br />
sodr`i<strong>na</strong> e relativ<strong>na</strong>. Zatoa, za toa {to e dobro ili zlo e potreb<strong>na</strong><br />
procenka <strong>na</strong> zakonot ili pravdata, {to z<strong>na</strong>~i soglasnost <strong>na</strong> mnozinstvoto,<br />
a koga takva soglasnost izostanuva ili zad vidliviot rezultat<br />
21<br />
Vilhelm, R. Komentari <strong>na</strong> Lao C, Tao Te \ing, Knjiga smisla i `ivota, Babun,<br />
Beograd, 2005, str. 37.<br />
22<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 133.<br />
86
<strong>na</strong> dejstvieto se krie druga <strong>na</strong>mera - procenka <strong>na</strong> bog bez soglasnost<br />
nitu <strong>na</strong> angelot, nitu <strong>na</strong> |avolot, pa ni <strong>na</strong> ~ovekot.<br />
Ottamu, bog, zakon i pravda <strong>na</strong> ~ovek mu se potrebni tokmu poradi<br />
relativnosta <strong>na</strong> dobroto i zloto. Koga me|u lu|eto ne postoi<br />
ed<strong>na</strong>kvost vo tolkuvaweto {to e dobro, a {to zlo <strong>na</strong> pomo{ <strong>na</strong>jprvin se<br />
povikuva 1. svoeto Jas, a vo otsustvo <strong>na</strong> sila da se <strong>na</strong>metne svoeto sopstveno<br />
stojali{te, nekoe od slednive avtoriteti, 2. gospod, 3. zakonot, 4.<br />
pravdata. Ottamu, mo`e da se ka`e deka pravdata e poslednoto sredstvo<br />
so koe se meri, se opredeluva {to e dobro, a {to zlo vo svetot vo koj<br />
`iveeme, i vo zavisnost od <strong>na</strong>{ite momentni `elbi, potrebi i sfa}awa,<br />
(individualen i kolektiven interes) kakvo treba da bide nivnoto<br />
mesto i nivniot soodnos (<strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in dobroto i zloto mo`at da go menuvaat<br />
svoeto mesto) vo prostoreot i vremeto vo koi `iveeme.<br />
Pravoto e <strong>na</strong>uka za regulirawe <strong>na</strong> povedenieto <strong>na</strong> lu|eto. Taa<br />
dava odgovor <strong>na</strong> pra{aweto: Zo{to treba da go po~ituvame realniot<br />
(pozitivniot zakon) i da se stremime kon idealniot zakon (pravdata,<br />
o<strong>na</strong> {to treba da bide). Mo`ni odgovori se:<br />
- za{to gi odobruva gospod,<br />
- za{to gi propi{uva legitim<strong>na</strong> vlast,<br />
- za{to e zakon, odnosno pravda (zakonot e zakon, pravda zaradi<br />
pravda),<br />
- za{to nivnoto po~ituvawe e sredstvo za postignuvawe <strong>na</strong> onie<br />
formi <strong>na</strong> `ivot koi <strong>na</strong>jmnogu ne zadovoluvaat,<br />
- za{to, ako ne gi po~ituvame }e bideme kazneti ili <strong>na</strong> nekoj<br />
drug <strong>na</strong>~in povredeni od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> onie {to se <strong>na</strong> vlast.<br />
- zaradi sopstveniot interes (samointeres, sopstve<strong>na</strong>ta sre}a)<br />
- zaradi op{to dobro (univerzal<strong>na</strong>ta sre}a, sre}ata <strong>na</strong> drugi)<br />
Od prethodnoto mo`e da se konstatira slednovo:<br />
1. Pravdata kako moralno pra{awe e upate<strong>na</strong> kon poedinecot.<br />
Ovde se postavuvaat pra{awata: Kako da `iveeam? [to da pravam?<br />
a <strong>na</strong> odgovorot pravi toa i toa, sleduva i novo pra{awe - Za{to<br />
da go pravam toa?<br />
2. Pravdata kako pravno pra{awe e upate<strong>na</strong> kon dr`avata.<br />
Ovde se postavuva pra{aweto: Za{to e potrebno idealno pravo<br />
(pravda)? Toa se vsu{nost pra{awata od ed<strong>na</strong>kov interes vo ovoj trud.<br />
3. [TO E DOBRO, A [TO ZLO (QUID EST BONUM, QUID EST<br />
MALUM)<br />
Da se odgovori {to e dobro ili zlo <strong>na</strong>vidum ne e voop{to te-<br />
{ka zada~a ako se trgne od toa deka vo re~isi site op{testveni sredini<br />
dobroto se povrzuva so zdovolstvo (u`ivawe), sloga (mir), i dobivka/}ar<br />
(`ivot) - <strong>na</strong>kratko sre}a, a zloto so bolka (stradawe), sudiri<br />
(voj<strong>na</strong>), i zaguba/{teta (smrt) - <strong>na</strong>kratko nesre}a. Fakt e deka se rabo-<br />
87
ti za dualisti~ka kategorija: za dobroto i zloto kako za dva protivre~ni<br />
poimi. Gor<strong>na</strong>ta zabele{ka sepak ne prestavuvala nikakva satisfakcija<br />
za brojni misliteli poopstojno da se zafatat so nivnoto razgarani~uvawe.<br />
- Taka, spored Demokrit (460-370 p.n.e.) <strong>na</strong>jvisokoto dobro e<br />
bla`enstvoto koe se sostoi vo traj<strong>na</strong> du{ev<strong>na</strong> vedri<strong>na</strong> - eutimija, koja<br />
toj ja <strong>na</strong>rekuva i blagosostojba, harmonija, ramnote`a i duhov<strong>na</strong> nepopre~enost.<br />
Eutimijata se zasnova vrz soz<strong>na</strong>nieto i razlikuvaweto <strong>na</strong> zadovolstvata.<br />
Za ~ovekot e <strong>na</strong>jdobo ako svojot `ivot go pomine vo {to<br />
pogolema du{ev<strong>na</strong> vedri<strong>na</strong> i {to pomala zlobnost. Toa }e bide slu~aj<br />
toga{ koga svoite zadovolstva nema da gi bara vo minlivite ne{ta,<br />
zo{to onie koi od stomakot gi baraat svoite u`ivawa i ja <strong>na</strong>dminuvaat<br />
merata vo jadeweto i pieweto ili vo qubovnite <strong>na</strong>sladi, za niv site<br />
u`ivawa se kratki i ne traat dolgo, tuku samo dodeka jadat i pijat.<br />
Bolkite od toa e mnogukrati, za{to kopne`ot za istite u`ivawa sekoga{<br />
povtorno se pojavuva. Ottamu, glavniot uslov za postignuvawe <strong>na</strong><br />
eutimijata e odr`uvaweto <strong>na</strong> merka. So toa Demokrit <strong>na</strong>~elno go prifa}a<br />
zadovolstvoto, no samo o<strong>na</strong> ~ii izvor e visti<strong>na</strong>ka merka i zatoa e<br />
ubavo i nepreodno. Spored Demokrit, isto kako i Hipokrat pred nego<br />
i Aristotel po nego, ubavo i privle~no e samo o<strong>na</strong> {to e so mera, a<br />
odbivno seto o<strong>na</strong> {to pretstavuva prekumernost ili nedostig. Vtoriot<br />
uslov za eutimijata za prv pat vo helenskata etika e ispolnuvaweto <strong>na</strong><br />
dol`nosta. Spored Demokrit, pri~i<strong>na</strong>ta poradi koja ~ovekot se vozdr`uva<br />
od grev ne treba da bide stravot, tuku ~uvstvuvaweto <strong>na</strong> dol`nost.<br />
Svojata moral<strong>na</strong> sila ~ovekot ja poka`uva osobeno koga vo nesre-<br />
}a misli <strong>na</strong> toa {to go <strong>na</strong>reduva dol`nosta. Pravednosta se sostoi vo<br />
ispolnuvaweto <strong>na</strong> svojata do`nost, a nepravednosta vo nejzinoto zapostavuvawe.<br />
Ispolnuvaweto <strong>na</strong> dol`nosta e izvor <strong>na</strong> du{ev<strong>na</strong>ta vedri<strong>na</strong>,<br />
<strong>na</strong> sila i spokojstvo, a zapostavuvaweto sozdava nezadovolstvo, nemir<br />
i izma~uvawe <strong>na</strong> sebesi. 23 Podobar za doblesno odnesuvawe e onoj<br />
koj deluva so pomisluvawe od srceto i so razborito uveruvawe, odo{to<br />
onoj koj deluva spored zakonot i nu`nosta. Za{to, sigurno potajno }e<br />
gre{i onoj kogo od nepravdata go odvra}a zakonot, a toj koj <strong>na</strong> dol`nosta<br />
i prio|a so uveruvawe ne e mo`no da vr{i ni{to lo{o, ni tajno ni<br />
javno. Dobar ne e onoj koj ne pravi nepravda, tuku onoj koj voop{to ne<br />
saka da ja pravi. Zlo pak e da se ogleda{ <strong>na</strong> lo{ite, no i da ne se ogleda{<br />
<strong>na</strong> dobrite. Z<strong>na</strong>~i, moralnoto dostoinstvo <strong>na</strong> ~ovekot zavisi od<br />
pomisluvaweto vo srceto so koe ~ovekot mu pristapil <strong>na</strong> deluvaweto,<br />
23<br />
So toa {to bara ~ovekot vo svoeto moralno deluvawe se rakovodi<br />
samo od dol`nosta, Demokrit potsetuva <strong>na</strong> osnovniot stav <strong>na</strong> Kantovata moral<strong>na</strong><br />
filozofija, spored koja edno dejstvi dobiva moral<strong>na</strong> vrednost samo toga{<br />
koga ne se vr{i od <strong>na</strong>klonetost, tuku od dol`nost, a ova se sostoi vo vr{ewe<br />
<strong>na</strong> moralno dejstvie od po~ituvawe <strong>na</strong> moralniot zakon. \uri}, M. Istorija helenske<br />
etike, str. 168.<br />
88
a ne od uspehot i zatoa i meriloto za ocenuvawe <strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta validnost<br />
<strong>na</strong> edno delo ne le`i tolku vo <strong>na</strong>dvore{niot uspeh, kolku vo motivot<br />
koj go predizvikal, vo sakaweto i pomisluvaweto vo srceto. 24<br />
Spored Demokrit, prijateli ne se site onie koi ni se srodni, tuku i<br />
onie koi so <strong>na</strong>s se slo`ni vo toa {to e korisno. 25<br />
- Spored Aristip (me|u 435-355 pne.), osnova~ot <strong>na</strong> hedonizmot,<br />
se {to donesuva zadovolstvo e dobro, a se {to sozdava bolka e zlo: seto<br />
osta<strong>na</strong>to e indiferentno. Dobroto, z<strong>na</strong>~i e istovetno so prijatnosta<br />
ili so zadovolstvoto, a zloto so neprijatnosta ili so bolkata, a o<strong>na</strong><br />
{to ne predizvikuva ni zadovolstvo ni bolka, toa ne mo`e da se <strong>na</strong>re~e<br />
nitu dobro, ni zlo. Zadovolstvoto se ~uvstvuva samo vo sega{nosta, za-<br />
{to stvarnost e samo sega{<strong>na</strong>ta sostojba: <strong>na</strong>m ni pripa|a samo sega{ -<br />
noto zadovolstvo, no ne i mi<strong>na</strong>toto ni idnoto, za{to prvoto ve}e ne<br />
postoi, a vtoroto e neizvesno dali voop{to }e se ostvari. Ottamu proizleguva<br />
zaklu~okot: treba da se saka i u`iva samo vo sega{niot moment.<br />
Vo taa smisla Aristip pravel razlika me|u zadovolstvoto kako<br />
cel i bla`enstvoto. Celta e samo poedine~no zadovolstvo, a bla`enstvoto<br />
se sostoi samo vo zbir <strong>na</strong> poedine~nite ~uvstva <strong>na</strong> zadovolstvo i<br />
samo vo nego se sodr`ani i mi<strong>na</strong>toto i idnoto zadovolstvo. Samo za poedien~noto<br />
zadovolstvo treba da se kopnee zaradi nego samoto, a za<br />
bla`enstvoto ne zaradi nego samoto, tuku zaradi poedine~nite momenti<br />
<strong>na</strong> zadovolstvo koi go so~inuvaat. 26<br />
- Spored Sokrat, nevozmo`no e da se veruva deka strastite mo-<br />
`at da go sovladaat umot. 27 Koga nekoj }e sogleda {to treba da pravi<br />
toa eo ipso i go pravi i toa z<strong>na</strong>eweto mu <strong>na</strong>reduva i zatoa toj ne mo`e da<br />
ne vr{i dobro. A koga pravi zlo toj go pravi zatoa {to misli deka toa<br />
za nego e nekakvo dobro: ne go pravi od vrodeni lo{i sklonosti, tuku<br />
poradi nerazbiraweto <strong>na</strong> vistinskite uslovi <strong>na</strong> sre}ata, od nepoz<strong>na</strong>vawe<br />
<strong>na</strong> patot koj vodi kon vistinskoto dobro. Nemoralnoto deluvawe,<br />
z<strong>na</strong>~i e samo posledica <strong>na</strong> la`noto mnenie, <strong>na</strong> zabluda, nez<strong>na</strong>ewe. Taka<br />
Sokrat doa|a do nov forma <strong>na</strong> svojot prv formalen princip: nikoj ne<br />
gre{i <strong>na</strong>merno, tuku sekoj gre{i za{to ne z<strong>na</strong>e {to e dobro, a ne zatoa<br />
{to ne go saka dobroto. Sokrat smeta{e deka so ~ovekovite dejstvija<br />
ne upravuva ne{to drugo, tuku semo}niot um i zatoa toj go pobiva{e<br />
sfa}aweto deka ima nekoja nevozdr`anost "za{to nikoj ne deluva protiv<br />
o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>jdobro so z<strong>na</strong>eewe, tuku samo od nez<strong>na</strong>ewe." Vo vrska so<br />
24 Ibid, str. 169.<br />
25 Ibid,, str. 169.<br />
26 \uri}, M. Istorija helenske etike, str. 307.<br />
27 Za Sokrat osnovata <strong>na</strong> doblesta e vo sopiraweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>gonite i strastite,<br />
za{to bez vozdr`anost ne e mo`no janoto mislewe nitu sigurno soz<strong>na</strong>vawe<br />
<strong>na</strong> toa {to vistinski e korisno. Vozdr`anosta, a ne nejzi<strong>na</strong>ta sprotivnost<br />
neumerenosta go donesuva bla`enstvoto - <strong>na</strong>jtrajnoto i <strong>na</strong>jgolemoto zadovolstvo.<br />
V. \uri}, M. op.cit. str. 259.<br />
89
toa e Sokratovoto tvrdewe: "koj so z<strong>na</strong>ewe pravi zlo, toj e moralno podbar<br />
otkolku onoj koj toa go pravi bez z<strong>na</strong>ewe." Spored ovoj paradoks,<br />
demek toj koj pravi zlo so z<strong>na</strong>ewe go pravi isklu~itelno, spored prilikite,<br />
a vo site drugi slu~ai }e deluva dobro, no onoj koj gre{i od nez<strong>na</strong>ewe,<br />
toj }e prodol`i da pravi zlo, za{to ne ja z<strong>na</strong>e svojata zabluda.<br />
Taka, spored nego, z<strong>na</strong>eweto e sredstvo i su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> moralot. Sepak se<br />
slu~uva lu|eto da mislat deka mnogu z<strong>na</strong>at {to e <strong>na</strong>jdobro, pa sepak<br />
iako mo`at da go storat, toa ne go pravat, tuku rabotat drugo, za{to<br />
im podlegnuvaat <strong>na</strong> strastite, t.e. gi sovladuvaat zadovolstvoto i bolkata.<br />
Na pra{aweto {to se slu~uva so lu|eto koga velat deka gi sovladuvaat<br />
strastite i deka ne go pravat o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>jdobro iako toa go<br />
z<strong>na</strong>at, Sokrat odgovara deka im nedostasuva ve{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> merewe koja im<br />
ovozmo`uva procenka <strong>na</strong> ~uvstvoto <strong>na</strong> zadovolstvo i bolka spored nivnoto<br />
vistinsko, a ne spored perspektivno odmereniot odnos <strong>na</strong> goleminite.<br />
So drugi zborovi, koga ~ovek pravi zlo predavaj}i im se <strong>na</strong> kopne`ite<br />
i strastite toa z<strong>na</strong>~i deka mu nedostasuvaat mere~ki ve{tini,<br />
deka kaj nego nema jasno soz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> dobroto za{to toj ne se rakovodi<br />
spored objektivnoto soz<strong>na</strong>nie koe e posilno od se, tuku spored subjektivnoto<br />
koje go obmanuva. Koga nekoj e sovladan od strastite, ili so<br />
drugi zborovi koga e poslab od sebesi, toa z<strong>na</strong>~i deka zgre{il vo izborot<br />
<strong>na</strong> zadovolstvoto i bolkata za{to nema vistinskoi z<strong>na</strong>ewe. A koga<br />
nekoj e posilen od sebesi, t.e. posilen od strastite, toa z<strong>na</strong>~i deka<br />
umeel da go izbere vistinskoto zadovolstvo i dobro, za{to ima vistinsko<br />
z<strong>na</strong>ewe. Nikoj, z<strong>na</strong>~i nema so draga volja da odi vo zlo koga z<strong>na</strong>e<br />
deka e zlo. Na ~ovekot mu e vrodeno me|u dobroto i zloto da go izbira<br />
dobroto, a me|u dve zla pomaloto. Stravot e o~ekuvawe <strong>na</strong> zlo. Zatoa<br />
nikoj nema da odi so draga volja kon o<strong>na</strong> od {to se pla{i, koga smee da<br />
odi kon o<strong>na</strong> od {to ne se pla{i. 28 Za Sokrat, me|u dobroto, ubavoto i<br />
korisno postoi ravenstvo (se {to mu slu`i <strong>na</strong> odrede<strong>na</strong> cel e dobro, a<br />
o<strong>na</strong> {to e dobro e istovetno ne samo so o<strong>na</strong> {to e ubavo, tuku i korisno),<br />
a korista i {tetata se merila za dobroto i zloto. Pokraj toa, postoi<br />
razlika me|u dobroto i prijatnoto: dobroto sekoga{ e prijatno, a<br />
prijatnoto ne sekoga{ e dobro. 29<br />
- Na po~etokot i Platon, se soglasuva so Sokrat pa taka i za<br />
nego dobroto e isto {to i korisnoto i prijatnoto, z<strong>na</strong>~i {to i zadovolstvoto.<br />
Toj go usvojuva principot <strong>na</strong> korisnosta i zadovolstvoto<br />
kako osnova i izvor <strong>na</strong> ~ovekovata dejnost. No, takviot negov stav e<br />
ubla`en so umetni~kata stra<strong>na</strong>, so ubavoto koe go poistovetuva so<br />
korisnoto i dobroto, pa taka ubavoto, dobroto i korisnoto stanuvaat<br />
istovetni poimi. Me|utoa vo Gorgija, Platon go otfrla sfa}aweto<br />
deka prijatniot `ivot z<strong>na</strong>~i isto {to i ubav `ivot ili dobro. Dodeka<br />
vo Protagora e usvoe<strong>na</strong> oblagorode<strong>na</strong> i so intelektualizam spoe<strong>na</strong> (do-<br />
90<br />
28<br />
\uri}, M. op. cit. str. 255-257.<br />
29<br />
Ibid, str. 257-258.
lesta e z<strong>na</strong>ewe koe mo`e da se <strong>na</strong>u~i) hedonisti~ka teorija, vo Gorgija<br />
jadroto go so~inuva pobivaweto <strong>na</strong> hedonisti~kiot princip i vozdignuvawe<br />
<strong>na</strong> dobroto kako cel <strong>na</strong> `ivotot. Tuka Platon doka`uva deka<br />
zadovolstvoto i dobroto ne se istovetni i deka dobroto ne smee da se<br />
saka zaradi zadovolstvoto, tuku toa i se drugo treba da se saka zaradi<br />
dobroto. Sokrat go prisiluva Pol <strong>na</strong> priz<strong>na</strong>nie deka pravdata, a ne<br />
mo}ta e <strong>na</strong>jvisoko dobro i deka e podobro nepravdata da se trpi odkolku<br />
da se pravi. A od Sokratoviot razgovor so Kalikle proizleguva<br />
deka smislata <strong>na</strong> `ivotot ne e u`ivaweto, tuku tvorewe spored ubava<br />
ideja i podigawe <strong>na</strong> prvadata do `iva dr`av<strong>na</strong> mo}. 30<br />
Vo vtorata faza, Platon go <strong>na</strong>pu{ti u~eweto <strong>na</strong> Sokrat i go<br />
izgradi svoeto u~ewe za ideite kako sredii{te <strong>na</strong> negovata celokup<strong>na</strong><br />
filozofija i ottamu <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> dobroto. Spored toa u~ewe, <strong>na</strong> primer,<br />
idejata <strong>na</strong> ubavoto e toa {to pred se sekade postoi i {to niti <strong>na</strong>stanuva<br />
niti propa|a, nitu se zgolemuva, niti se smaluva, {to ne e od<br />
edan stra<strong>na</strong> ubavo, a od druga stra<strong>na</strong> grdo, ili denes ubavo a utre ne e,<br />
ni sprema ova ubavo, a sprema o<strong>na</strong> grdo, ni ovde ubavo, tamu grdo kako<br />
da e samo za edni ubavo, a za drugi grdo. I u{te ne{to: toa ubavo nema<br />
da mu se poka`e kako nekakvo lice, ni kako race, ni kako {to i da e<br />
drugo {to mu pripa|a <strong>na</strong> teloto, a nitu kako nekakov govor, ni kako nekakvo<br />
z<strong>na</strong>ewe, a ni kako ne{to {to e sodr`ano vo ne{to drugo, tuku<br />
kako ne{to {to e samo po sebe i so sebe ednostavno i ve~no, a seto<br />
osta<strong>na</strong>to {to e ubavo u~estvuva vo nego <strong>na</strong>kako <strong>na</strong> vakov <strong>na</strong>~in {to toa<br />
osta<strong>na</strong>toto <strong>na</strong>stanuva ili is~eznuva, a toa nitu vo ne{to se zgolemuva<br />
nitu se smaluva, nitu i<strong>na</strong>ku ne{to mu se slu~uva. Sekoja ~uvstvitel<strong>na</strong><br />
ili pojav<strong>na</strong> ubavi<strong>na</strong> sprema idejata <strong>na</strong> ubavoto stoi kako slika sprema<br />
stvarnosta 31 i samo onoj koj ja gleda taa vistinska ubavi<strong>na</strong> mo`e da pra-<br />
30<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 334.<br />
31<br />
Odnosot <strong>na</strong> stvarite sprema nivnite idei, Platon go odbele`uva<br />
kako sli~nost. Me|utoa, sli~nosta ne e isto {to i ed<strong>na</strong>kvosta; idejata nikade<br />
ne se pojavuva sosema vo stvarite. Zatoa Platon odnosot <strong>na</strong> stvarite sprema<br />
ideite go odbele`uva i kako imitacija: idejata e primer (uzor), a odel<strong>na</strong>ta<br />
pojav<strong>na</strong> stvar, slika, prilika, iluzija, senka <strong>na</strong> idejata. Idejite sekoga{ se<br />
ed<strong>na</strong>kvi, a pojavnite stvari <strong>na</strong>stanuvaat, se menuvaat i propa|aat. Toa se slu-<br />
~uva <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to stvarta vo eden moment ima del od idejata, a vo drug moment<br />
nema. Dobroto <strong>na</strong> primer, e dobro dodeka ima del od idejata <strong>na</strong> dobroto, a<br />
koga go nema, prestanuva da bide dobro... Se ~ini deka Platon vo Fedra i Gozba<br />
<strong>na</strong>jvisokoto mesto mu go dodeluva <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> ubavoto. Vo Sofist, kako<br />
<strong>na</strong>jvisoka ja odbele`uva idejata <strong>na</strong> bitieto i nejze im gi podreduva ideite <strong>na</strong><br />
dvi`eweto i miruvaweto, istovetnosta i raznovidnosta. Me|utoa, vo Dr`ava<br />
<strong>na</strong>jvisokoto mesto go dobiva idejata <strong>na</strong> dobroto. Za{to se kako {to postoi,<br />
postoi za ne{to dobro, toa <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> dobroto ili <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta cel i se<br />
podredeni site drugi ideji. Taka Platonovata filozofija dostignuva vrv<strong>na</strong><br />
to~ka vo etikata, za{to se treba da mu slu`i <strong>na</strong> ostvaruvaweto <strong>na</strong> dobroto;<br />
91
vi vistinska doblest, a ne nejzinite senki. A so ogled <strong>na</strong> toa {to ne<br />
samo vo "Gozba," tuku i vo predhodnite dijalozi ubavoto sekoga{ se<br />
ized<strong>na</strong>~uva so dobroto, ova sfa}awe <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> ubavoto mo`e da se<br />
prenese i <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> dobroto. 32 Soglasno idejata <strong>na</strong> dobroto, Platonovoto<br />
u~ewe nudi dva eti~ki izlezi. Prviot izlez z<strong>na</strong>~i da se sledi<br />
patot <strong>na</strong> ideite: odewe kon nepromenlivosta i neuslovenosta <strong>na</strong> svetot<br />
<strong>na</strong> ideite, odnosno, otrgnuvawe od pojavniot svet i negovata minlivost<br />
(Fedra, Gorgija, Teetet, Fejdon). 33 Vtoriot izlez (vsu{nost, treta<br />
faza <strong>na</strong> negovoto u~ewe za dobroto) e patot <strong>na</strong> `ivotot, ostanuvawe vo<br />
pojavniot svet koj, {to e mo`no pove}e, treba da se prilagodi kon idejata<br />
<strong>na</strong> dobroto (Gozba, Dr`ava, Dr`avnik, Fileb).<br />
Vo tretata faza, Platon poka`uva deka vistinskata vrednost<br />
<strong>na</strong> `ivotot ne se sostoi nitu vo zadovolstvoto, ni vo um<strong>na</strong>ta dejnost,<br />
tuku vo izme{anosta <strong>na</strong> ednoto i drugoto kade{to um<strong>na</strong>ta vlast ja ima<br />
vlasta <strong>na</strong>d zadovolstvoto. Toa {to <strong>na</strong> taa pome{anost mu dava <strong>na</strong>jvisoka<br />
vrednost e spojot <strong>na</strong> merata, srazmernosta (uvabi<strong>na</strong>ta) i visti<strong>na</strong>ta:<br />
tri principi koi ja odreduvaat validnosta <strong>na</strong> taa me{avi<strong>na</strong>. Taka <strong>na</strong>stanuva<br />
skalata <strong>na</strong> bitnite momenti koi so svoeto me{awe go pravat ~ovekovoto<br />
dobro. Toa se: 1. merata i se {to e srodno <strong>na</strong> ve~<strong>na</strong>ta priroda,<br />
2. srazmernosta, ubavi<strong>na</strong>ta, celishodnosta, 3. umot i um<strong>na</strong>ta dejnost, 4.<br />
<strong>na</strong>ukite i ve{tinite i pravilnite prestavi, 5 zadovolstvata dokolku<br />
se vistiniti i ~isti. Zavr{nite rezultati i odgovorot <strong>na</strong> glavnoto<br />
pra{awe glasi deka um<strong>na</strong>ta dejsnost mu e iljada pati pobliska <strong>na</strong> me-<br />
{aniot `ivot, kako pobedonosen ideal, odo{to <strong>na</strong> zadovolstvoto. 34<br />
- Za Aristotel nema dobro i vrednosti sami po sebe, tuku samo<br />
takvi kako <strong>na</strong>jsvisoki celi vo ~ovekoviot `ivot. Dobroto ne pretstavuva<br />
ideja <strong>na</strong> dobroto od o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> nevidliv svet, tuku real<strong>na</strong> mo`nost<br />
koja se ostvaruva vo razli~ni individualni oblici. Ima beskrajno<br />
mnogu mo`nosti i isto tolku razli~ni dobra: ma`ot i `e<strong>na</strong>ta, robot<br />
i slobodniot ~ovek, za<strong>na</strong>et~ijata i filozofot, Helenot i varvarinot<br />
- sekoj od niv go ostvaruva o<strong>na</strong> dobro za koe e sozdaden. Vo tvrdeweto<br />
deka te`i{teto <strong>na</strong> ~ovekovata sre}a le`i vo samiot ~ovek i deka<br />
<strong>na</strong>d prirodnite zakoni se izdiga teleolo{kiot moment, <strong>na</strong>d bitieto <strong>na</strong> prirodata<br />
stoi "bitieto" <strong>na</strong> dobroto, t.e. objektivnoto va`ewe <strong>na</strong> moralniot zakon...<br />
Nakratko, idejata <strong>na</strong> dobroto treba da ja gleda i sledi sekoj koj saka razumno<br />
da deluva bilo vo li~nite bilo vo javnite priliki. \uri}, M. Istorija helenske<br />
etike, str. 336 i 340.<br />
32<br />
Ibid, str. 335-336.<br />
33<br />
Vo Teetet, Platon veli: "Nevozmo`no e Teodore zloto da propadne<br />
za{to sekoga{ mora da postoi nekoja sprotivnost <strong>na</strong> dobroto, a ne e mo`no ni<br />
toa zloto da se <strong>na</strong>seli kaj bogovite, tuku nu`no bara ~ove~ka priroda i se<br />
mota okolu <strong>na</strong>s ovde <strong>na</strong> zemjata. Ottamu, treba da se stremime od ovoj svet {to<br />
pobrgu da begame vo onoj. V. \uri}, M. Istorija helenske etike, str. 343.<br />
34<br />
Vidi: ibid. str. 343-344.<br />
92
moral<strong>na</strong>ta li~nost "samata <strong>na</strong> sebe e zakon," "pravilo i mera" za visti<strong>na</strong>ta,<br />
se sostoi imanentizmot <strong>na</strong> Aristotel. Celta <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
dejstvija e nekakvo dobro i toa o<strong>na</strong> dobro koe se postignuva so tie dejstvija.<br />
Mnogu dobra, dodu{a imaat vrednost samo kako sredstvo za postignuvawe<br />
<strong>na</strong> nekoe drugo dobro i ottamu <strong>na</strong>stanuva pra{aweto vo {to<br />
se sostoi <strong>na</strong>jvisokoto dobro, t.e. o<strong>na</strong> kon koe ne se stremime zaradi nekoe<br />
drugo dobro, tuku samo zaradi nego samoto i koe samoto za sebe e<br />
dovolno <strong>na</strong> `ivotot da mu dade <strong>na</strong>jgolema vrednost. 35 Za da odgovori <strong>na</strong><br />
toa pra{awe Arsistotel se potpira <strong>na</strong> misleweto <strong>na</strong> celokupniot <strong>na</strong>rod,<br />
<strong>na</strong> consensus gentium i <strong>na</strong>o|a deka site se soglasuvaat vo toa deka<br />
<strong>na</strong>jvisokoto dobro se sostoi vo bla`enstvoto (sre}ata, m.z.). A {to e<br />
bla`enstvoto, vo {to se sostoi, za toa nema soglasnost i tuka {irokite<br />
<strong>na</strong>rodni masi se razlikuvaat so mudrecite. Aristotel ne poa|a od<br />
transcedent<strong>na</strong>ta ideja <strong>na</strong> dobroto kako Platon, tuku od pojavite se vozdignuva<br />
kon principite i <strong>na</strong>o|a deka taa nesoglasnost doa|a od razli~niot<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `ivot. Edni smetaat deka <strong>na</strong>jvisokoto dobro - bla`enstvoto<br />
se sostoi vo u`ivaweto, drugi vo bogatstvoto, treti vo ~esta, ~etvrti<br />
vo ne{to ~etvrto. ^estopati ist ~ovek vo razli~ni okolnosti<br />
pod bla`enstvo podrazbira razli~ni ne{ta, <strong>na</strong> primer, pri bolest -<br />
zdravjeto, pri siroma{tvo - bogatstvoto, pri ropstvo - slobodata. Na<br />
toa pra{awe Arsitotel odgovora <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in. Toa vo medici<strong>na</strong>ta<br />
e zdravjeto, vo strategijata pobedata, vo grade`ni{tvoto ku}ata,<br />
vo drugite ve{tini pak ne{to drugo, so sekoe deluvawe i posakuvawe<br />
<strong>na</strong> celta. Zaradi nego vsu{nost site deluvaat. Ako z<strong>na</strong>~i za sekoe ~ove~ko<br />
deluvawe postoi nekakva cel, toga{ taa e dobroto koe treba da se<br />
postigne so deluvaweto, a ako postojat pove}e celi, toga{ dobroto se<br />
tie celi. A so ogled <strong>na</strong> toa {to nesomneno ima pove}e celi, od niv<br />
izbirame nekoi samo zaradi nekoi drugi, <strong>na</strong> primer, bogatstvoto,<br />
kavalite i voop{to oradijata. o~igledno e deka site tie ne pretstavuvaat<br />
krajni celi, a <strong>na</strong>jvisokoto dobro mora da bid kraj<strong>na</strong> cel i ne{to<br />
celosno. Ako z<strong>na</strong>~i ima samo ed<strong>na</strong> kraj<strong>na</strong> cel taa toga{ treba da bide<br />
o<strong>na</strong> {to se bara, a ako gi ima pove}e, toga{ toa e o<strong>na</strong>a cel me|u niv<br />
koja e kraj<strong>na</strong> vo <strong>na</strong>jvisoka smisla. Za kraj<strong>na</strong> vo <strong>na</strong>jvisoka smisla, pak ja<br />
<strong>na</strong>rekuvame o<strong>na</strong>a koja sekoga{ se izbira samo zaradi nejze, a nikoga{<br />
zaradi druga. A takva cel pred se izgleda deka e bla`enstvoto, za{to<br />
nego sekoga{ go izbirame samo zaradi nego, a nikoga{ zaradi ne{to<br />
drugo, dodeka ~esta i u`ivaweto i umot i sekoja doblest, dodu{a gi<br />
izbirame i zaradi niv samite (za{to duri i ako ne bi mo`ele ni{to<br />
drugo da postigneme, sepak }e gi sakame sekoja od tie aktivnosti), tuku<br />
gi izbirame zaradi bla`enstvoto, smetaj}i deka tokmu so nivno posredstvo<br />
}e imame bla`enstvo. A bla`enstvoto nikoj ne go izbira zaradi<br />
spom<strong>na</strong>tite dobra, niti voop{to zaradi ne{to drugo. Izgleda deka<br />
toa proizleguva ottamu {to bla`enstvoto samo <strong>na</strong> sebe e dovolno.<br />
35<br />
\uri}, M. op. cit. 1987, str. 384.<br />
93
Za{to, <strong>na</strong>jvisokoto dobro izgleda deka mora samoto <strong>na</strong> sebe da bide dovolno....<br />
Bla`enstvoto z<strong>na</strong>~i se pojavuva kako <strong>na</strong>jgolemo dobro i samoto<br />
<strong>na</strong> sebe dovolno, za{to e kraj<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> sekoe dejstvuvawe. 36 Samoto<br />
pak bla`estvo se sostoi vo o<strong>na</strong> {to vo ist moment e <strong>na</strong>jdobro, <strong>na</strong>jubavo<br />
i <strong>na</strong>jprijatno.<br />
Spoed Aristotel, veli Grejling, fakt e deka za poediencot e<br />
dobro o<strong>na</strong> {to negovata priroda go goni da go posaka. Vtoriot fakt koj<br />
proizleguva od ova e deka dobroto pretstavuva seto o<strong>na</strong> {to lu|eto go<br />
sakaat i kon {to se stremat. Poistovetuvaj}i go dobroto so sre}ata,<br />
Aristotel ima <strong>na</strong> um sosema odreden koncept <strong>na</strong> sre}a kogo go <strong>na</strong>rekol<br />
eudemonija. Pod toa podrazbiral aktivno pravewe dobro i u`ivawe vo<br />
nego. U{te poprecizno, eudemonija z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong>pred<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> duhot...<br />
Sre}ata e kraen i <strong>na</strong>jgolem interes <strong>na</strong> sekoj poedinec za{to e po`el<strong>na</strong><br />
sama po sebe: site osta<strong>na</strong>ti dobra se samo instrumenti ~ija cel e da pomo<strong>na</strong>t<br />
da se dojde do sre}ata koja e ne{to celosno i samodovolno... A da<br />
se bide ~ovek z<strong>na</strong>~i, da se rezonira, ili u{te pokonkreto, da se primeni<br />
prakti~niot um za da se zaklu~i kako treba da se `ivee. So odgled<br />
<strong>na</strong> toa {to za ~ovekot dobar `ivot e onoj koj se `ivee vo soglasnost so<br />
~ovekovata su{ti<strong>na</strong>, sleduva deka toa e `ivotot <strong>na</strong> "prakti~<strong>na</strong>ta mudrost"<br />
(fronezis). Takviot `ivot Arsistotel go opi{uva kako `ivot koj<br />
se `ivee "vo soglasnost so doblesta." Pritoa, ~ovek poln so doblest<br />
ne e ednostavno umeren ~ovek, tuku onoj koj `ivee vo skladnost so diktatot<br />
<strong>na</strong> prakti~<strong>na</strong>ta mudrost. Takvata mudrost dozvoluva soodvetno<br />
izrazuvawe <strong>na</strong> potrebite i `elbite, za{to ponekoga{ <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e prikladno<br />
da se po~uvstvuva bes ili kopne` za odobruvawe od drugite<br />
lu|e, kako i sram i gordost... Liceto koe `ivee vo soglasnost so parkti~<strong>na</strong>ta<br />
mudrost ja dostignuva eudemonijata i drugite go smetaat za<br />
poln so doblesti, pri{to doblesta pretstavuva takvi osobini <strong>na</strong> karakterot<br />
kako {to se hrabrost, umerenost dare`livost, pravdoqubivost<br />
i ~esnost. 37<br />
- Spored stoi~arite, ne samo <strong>na</strong>jvisoka, tuku i edinstve<strong>na</strong> i apsolut<strong>na</strong><br />
vrednost e moralnoto dobro. Dodeka paripateti~arite i platonistite<br />
razlikuvale tri vida <strong>na</strong> dobro: duhovni, telesni i <strong>na</strong>dvore{ni,<br />
stoi~arite voop{to ne gi priz<strong>na</strong>vale telesnite dobra, a <strong>na</strong>dvore{nite<br />
dobra gi ograni~uvale <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to u~estvuva vo doblesta, <strong>na</strong> primer,<br />
fini prijateli, roditeli i deca i dobra tatkovi<strong>na</strong>. Se {to postoi e<br />
ili dobro ili zlo, ili niedno od dvete. Se {to ne e dobro i {to ne e<br />
zlo nema z<strong>na</strong>~ewe za vistinskata ~ovekova zada~a, toa e indiferentno<br />
za{to ne mu pomaga nitu <strong>na</strong> bla`enstvoto nitu <strong>na</strong> nevoljata, <strong>na</strong> primer,<br />
ubavi<strong>na</strong> i grdost, bogatsvo i siroma{tvo, zdravje i bolest, ~est i<br />
sram, s<strong>na</strong>ga i slabost, `ivot i smrt. Osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobroto e da donesuva<br />
36<br />
Nikomahova etika, 1097 a 16 - 1097 b 21.<br />
37<br />
Grejling E. K. [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim <strong>na</strong>~inom `ivljenja, Lagu<strong>na</strong>,<br />
Beograd, 2007.str. 47-49.<br />
94
korist, <strong>na</strong> zloto da donesuva {teta, a <strong>na</strong>vedenite dobra i nivnite sprotivnosti,<br />
ni koristat nitu <strong>na</strong>{tetuvaat, za{to toa {to mo`at da slu-<br />
`at i za dobro i za zlo poka`uva deka sami po sebe ne se ni korisni,<br />
nitu {tetni. Bogastvoto i zdravjeto mo`at <strong>na</strong> primer, ne samo da koristat,<br />
tuku i da <strong>na</strong>{tetat i zatoa imaat samo relativ<strong>na</strong> vrednost, za{to<br />
odgovaraat <strong>na</strong> ~ovekovata animal<strong>na</strong> priroda. Me|utoa, toa ne z<strong>na</strong>~i<br />
deka tie dobra i nivnite sprotivnosti se sosema indiferentni za ~ovekovoto<br />
ekonomsko, socijalno i duhovno-fizi~ko postoewe i deka<br />
me|u niv nema nikakvi vrednosni razliki. Od mno{tvoto indiferentni<br />
ne{ta edni od samata priroda se pozitivni, a drugi negativni. Od<br />
`ivotnite dobra koi le`at me|u doblestite i iskol~enostite i koi za<br />
~ovekovata eti~ka vredost se indiferentni edni imaat povisoka vrednost<br />
i prvenstvo, a drugi pomala vrednost i nemaat prevenstvo. Me|u<br />
niv se <strong>na</strong>o|aat indiferentnostite vo apsolut<strong>na</strong> smisla (<strong>na</strong> primer,<br />
odgovorot <strong>na</strong> trivijalnoto pra{awe dali brojot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite vlak<strong>na</strong> vo<br />
kosata se ~ift ili tek). Od ne{tata koi imaat prvenstvo edni se odnesuvaat<br />
<strong>na</strong> du{ata, <strong>na</strong> primer, dobri sposobnosti, duhovni <strong>na</strong>daresnosti,<br />
pametewe, o{troumnost, drugi <strong>na</strong> teloto, <strong>na</strong> primer, zdravje, normalni<br />
~ulni organi, a treti <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{nite ne{ta, <strong>na</strong> primer, roditeli,<br />
deca, ugled. 38 Spored stoi~arite, za da se ostvari du{even mir i v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong><br />
stabilnost potrebno e ~ovekot da `ivee vo soglasnost so dobro<strong>na</strong>mer<strong>na</strong>ta<br />
priroda. Ova se postignuva taka {to sekoj poedinec u~i<br />
kako da `ivee razborito, odva`no i pravedno, no i so neophod<strong>na</strong> samokontrola.<br />
Pritoa: razboritosta <strong>na</strong> ~ovekot mu ovozmo`uva da ja uvidi<br />
razlikata me|u dobroto i zloto, odva`nosta mu poka`uva od {to treba,<br />
a od {to ne treba da se pla{i, pravednosta mu govori kako <strong>na</strong> soodveten<br />
<strong>na</strong>~in da se odnesuva sprema drugite, a samosovladuvaweto<br />
(umerenosta, Platonovata sofrosi<strong>na</strong> 39 ) mu dava mo`nost da gi dovede vo<br />
38<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 477.<br />
39<br />
Koga vo op{ti poimi se posmatra kako etos, gr~kiot pogled <strong>na</strong> `ivot<br />
se ~ini <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~aen po toa {to ja uva`uva ubavi<strong>na</strong>ta, gi po~ituva razumot i<br />
sposobnosta od donesuvawe logi~ni zaklu~oci, dozvoluva sloboda <strong>na</strong> misli i<br />
~uvstva, otfrla kakov i da e misticizam i la`<strong>na</strong> sentimentalnost i prifa}a<br />
humanizam, pluralizam i zdravi gledi{ta - a seto toa go <strong>na</strong>veduva ~ovek da pomisli<br />
deka plemenitiot i bogat duhoven `ivot e glav<strong>na</strong> `ivot<strong>na</strong> cel. Vo deloto<br />
<strong>na</strong> Platon eden aspekt <strong>na</strong> ovoj ideal e v~auren kako sofrosi<strong>na</strong>, a nitu eden<br />
angliski izraz ne go preveduva <strong>na</strong> sodveten <strong>na</strong>~in ovoj zbor. Obi~no se prevedva<br />
kako umerenost, vozdr`uvawe ili mudrost. Vo "Dr`ava," poimot sofrosi<strong>na</strong><br />
Platon go definira kako "dogovor <strong>na</strong> srastite deka treba da vladee razumot."<br />
Ako kon ova se dodade mislata - koja go odrazuva <strong>na</strong>jgolemiot del od o<strong>na</strong><br />
{to pokraj Palton go sfa}ale i drugite Grci - deka strastite i setilata se<br />
isto taka va`ni, toga{ od ova proizleguva ne{to {to <strong>na</strong>likuva <strong>na</strong> ideal<strong>na</strong><br />
koncepcija <strong>na</strong> ~ovekoviot rascut. Grejling E. K. [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim<br />
<strong>na</strong>~inom `ivljenja, Lagu<strong>na</strong>, Beograd, 2007. str. 26-27.<br />
95
soglasnost svoite ~uvstva i `elbi, no i da presudi {to vo negovoto<br />
`ivotno iskustvo e <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> od z<strong>na</strong>~ewe. 40<br />
Dobroto i zloto pretstavuvale centralni temi vo site religiozni<br />
doktrini. Ovde }e se zadr`am samo <strong>na</strong> del od niv.<br />
- Su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zaroastrizmot mo`e da se svede <strong>na</strong> izrekata: Dobri<br />
misli, dobri zborovi dobri dela. Spored Zaratustra (Zoroaster), 41<br />
osnovata <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata egzistencija prestavuva kosmi~kata borba me|u<br />
Visti<strong>na</strong>ta i Lagata koja ~esto se prestavuva kako borba me|u dobroto i<br />
zloto, temni<strong>na</strong>ta i svetli<strong>na</strong>ta, vo podocne`niot zaroastrizam me|u<br />
Ahura Mazda (Ormuzd, bog) 42 i Ahriman (|avol). 43 Ovoj motiv podoc<strong>na</strong><br />
}e bide prezemen i vo hristijanstvoto vo Armagedon, 44 od Otkrovenieto<br />
<strong>na</strong> Jovan.<br />
40<br />
Ibid,str. 70-71.<br />
41<br />
Zratustra bil dreven persiski filozof i prorok, osnova~ <strong>na</strong> mazdeizmot<br />
- kult <strong>na</strong> mudosta i central<strong>na</strong> figura <strong>na</strong> podocne`<strong>na</strong>ta religija zoroastrizam.<br />
Se smeta deka `iveel nekade me|u 2000-600 god.p.n.e. ili poverojatno<br />
okolu 1200 god. p.n.e.<br />
42<br />
Ormuzd e persiski bog koj e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> site su{testva {to mu se <strong>na</strong>kloneti<br />
<strong>na</strong> ~ovekot, bog <strong>na</strong> site korisni `ivotni, <strong>na</strong> site prijatni pojavi<br />
kako {to se svetlosta, topli<strong>na</strong>ta i sl.<br />
43 Ahriman e bog koj e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> mrakot, <strong>na</strong> su{ata, <strong>na</strong> {tetnite `ivotni.<br />
44 Armagedon (armagedon, apokalipsa, sudniot den, kraj <strong>na</strong> vremeto,<br />
kataklizmi~ka bitka me|u dobroto i zloto) = Hermagedon, Her Megiddon,<br />
brdo Megido (v. Otkrovenie, 16:13-16). Podrobnostite za <strong>na</strong>stanite koi neposredno<br />
}e mu prethodat <strong>na</strong> Armagedonskata bitka se prika`ani vo Otkrovenie<br />
6-16:15. Tie vklu~uvaat golemi zemjoteresi (6:12-17, 8:5, 11:13, 19), gromovi<br />
(8:5, 11:19), grad i golemi po`ari (8:7, 11:19, 16:8-9), kometa ili asteroid (8:10-<br />
11), delumno zatemnuvawe <strong>na</strong> sonceto i mese~i<strong>na</strong>ta (8:12), <strong>na</strong>pliv <strong>na</strong> skakulci<br />
(9:3-11), zaginuvawe <strong>na</strong> 1/3 od ~ove{tvoto so krv koja te~e 200 milji (9:15,<br />
14:20), kowanici od 200 milioni (9:16), <strong>na</strong>pliv <strong>na</strong> gnojni i bolni rani (16:2),<br />
smrt <strong>na</strong> site `ivi su{testva vo moreto (16:3), pretvoruvawe <strong>na</strong> seta voda vo<br />
rekite i izvori vo krv (16:4), celos<strong>na</strong> temni<strong>na</strong> (16:10), isu{uvawe <strong>na</strong> Eufrat<br />
zaradi podgotvuvawe pat za kralevite od istok (16:12). Po bitkata otkako silite<br />
<strong>na</strong> zloto }e bidat porazeni, lu|eto koi porano umrele kako ma~enici }e<br />
se vratat vo `ivot i zaedno so Isus }e vladeat vo period od iljada godini.<br />
(20:4-6). Po istekot <strong>na</strong> toa vreme, soto<strong>na</strong>ta }e bide pu{ten od zatvorot i u{te<br />
ed<strong>na</strong>{ |e gi opseni <strong>na</strong>rodite <strong>na</strong> svetot. Tie <strong>na</strong>rodi, vklu~itelno i <strong>na</strong> Gogite i<br />
Magogite, }e mar{iraat protiv Erusalim i vojskata <strong>na</strong> svetcite, no povtorno<br />
}e bidat porazeni vo kone~<strong>na</strong>ta borba me|u dobroto i zloto (20:7-10). Toga{<br />
}e se slu~i sudniot den, site mrtvi }e sta<strong>na</strong>t i }e im bide sudeno spored toa<br />
{to storile (20:11-15) a potoa }e zapo~ne novata era (21:1-18). Taka, <strong>na</strong>sproti<br />
op{toto veruvawe, bitkata koja treba da se vodi kaj Armagedon vsu{nost<br />
nema da bide posled<strong>na</strong> koja koga i da e vode<strong>na</strong>, tuku pretposled<strong>na</strong>, koja se slu-<br />
96
- Spored Lao Ce ("star u~itel," 570-470 god. p.n.e.) 45 koj se smeta<br />
za avtor <strong>na</strong> klu~noto delo <strong>na</strong> taoizmot - Kniga za patot i doblesta (Tao<br />
Te Xing), osnoven princip <strong>na</strong> taoizmot e <strong>na</strong>drazumski, kvalitativno i<br />
kvantitativno neopi{liv i neopfatliv pat - Tao. Toj pat nema ime<br />
(patot e samo termin koj sme prisileni da go koristime za voop{to za<br />
nego da zboruvame), a od nego <strong>na</strong>stanuvaat site ne{ta koi imaat ime.<br />
Patot e nepromenliv i gi pretstavuva su{tinskite zakoni i temeli <strong>na</strong><br />
kosmosot. Onoj koj }e gi spoz<strong>na</strong>e zakonite <strong>na</strong> kosmosot e prosvetlen. 46<br />
Najva`niot od zakonite <strong>na</strong> kosmosot e deka site ekstremni svojstva vo<br />
eden moment se pretvoraat vo svojata sprotivnost i za da se postigne<br />
nekoja cel prvo treba da se trgne od negovata sprotivnost. Tao e nepromenlivi<br />
e pred site stvari. Od nego poteknuvaat neboto i zemjata kako<br />
dva pola. Ma{kiot princip Jang (duh, dobro, qubov, svetlo) i `enskiot<br />
princip Jin (materija, zlo, omraza, temni<strong>na</strong>) koi zaedno go odr`uvaat<br />
skladot <strong>na</strong> svetot vo neprestano menuvawe. Spored taoistite, Tao e<br />
princip <strong>na</strong> kontinuitetot vo ve~no menuva~kiot univerzum.<br />
- Vo hinduisti~kata misla ne postoi problemot <strong>na</strong> zloto. Konvencio<strong>na</strong>lniot,<br />
relativen svet e nu`no svet <strong>na</strong> sprotivnosti. Svetli<strong>na</strong>ta<br />
bi bila nesfatliva bez temni<strong>na</strong>ta, redot e bez<strong>na</strong>~aen bez bezredieto,<br />
i <strong>na</strong> istiot <strong>na</strong>~in, gore bez dole, zvukot bez ti{i<strong>na</strong>ta, zadovolstvoto<br />
bez bolkata. Spored zborovite <strong>na</strong> A<strong>na</strong>nda Kumarasvami: Za sekoj<br />
onoj koj tvrdi deka bog go sozdade svetot, pra{aweto zo{to toga{ dopu{til<br />
postoewe <strong>na</strong> zloto ili <strong>na</strong> lo{iot vo koj seto zlo e personificirano<br />
e sosema besmisleno: ~ovek mo`e da pra{a i zo{to toj ne sozdal<br />
svet bez dimenzii ili bez vremenski sled. (Vots, str. 67).<br />
~uva vo tekot <strong>na</strong> prvata faza <strong>na</strong> kone~niot sudir. Vtorata bitka koja }e se<br />
vodi kaj Erusalim po istekot <strong>na</strong> periodot <strong>na</strong> mir od iljada godini (20:7-10) }e<br />
bide kone~<strong>na</strong>ta bitka me|u dobroto i zloto.<br />
45<br />
Spored legendata Lao Ce se rodil sed, za{to provel 8 ili 80 godini<br />
vo maj~i<strong>na</strong>ta utroba.<br />
46<br />
Taoizmot (ili Daoizam) e <strong>na</strong>ziv za grupa <strong>na</strong> filozofski i religiozni<br />
u~ewa koi se temelat vrz metafizi~ko tolkuvawe <strong>na</strong> kineskiot z<strong>na</strong>k Tao<br />
koj <strong>na</strong>j~esto se preveduva kako pat. Lao Ce pou~uval deka treba da se `ivee vo<br />
soglasnost so prirodata: <strong>na</strong>jdobar <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `ivot e da ne se prezemaat nikakvi<br />
silni protivprirodni akcii. Site ne{ta <strong>na</strong>stanuvaat od Patot i od nego ja<br />
dobivaat svojata su{ti<strong>na</strong> - svojata doblest, odnosno T koj gi pravi o<strong>na</strong> {to se.<br />
Prirodno, spontano deluvawe e sledeweto <strong>na</strong> svojata doblest bez <strong>na</strong>por. Takvoto<br />
deluvawe se <strong>na</strong>rekuva nedeluvawe ili nepreteruvawe vo deluvaweto. ^ovekot<br />
spored toa svoeto deluvawe treba da go ograni~i <strong>na</strong> nu`noto i prirodnoto<br />
i ednostavnosta da mu bide rakovodno <strong>na</strong>~elo vo `ivotot. Site zla <strong>na</strong><br />
svetot ne poteknuvaat od toa {to e premalku storeno <strong>na</strong> svetot, tuku zaradi<br />
toa {to ve}e e premnogu storeno. Taoizmot kako religija se javuva mnogu podoc<strong>na</strong><br />
- vo vtoriot vek od <strong>na</strong>{ata era.<br />
97
- Vo Stariot i Noviot zavet i vo Kuranot osnov<strong>na</strong>ta pretpostavka<br />
e deka bog zapoveda, a deka nie mora da se pokoruvame <strong>na</strong> negovite<br />
zapovedi. Nepokoruvaweto pretstavuva grev, 47 a bezuslovnoto pokoruvawe<br />
- doblest, ili kako {to toa mnogu poslikovito se poka`uva <strong>na</strong><br />
primerot so islamot, celosnoto pot~inuvawe (zborot "islam" vsu{-<br />
nost toa i z<strong>na</strong>~i). Vo o<strong>na</strong> {to hristijanite go <strong>na</strong>rekuvaat Star zavet se<br />
iska`ani dve zastra{uva~ki prikazni so moral<strong>na</strong> pouka so cel da se<br />
istakne premisata deka bog zapoveda, a ~ovekot se pokoruva. Ed<strong>na</strong>ta od<br />
niv zboruva za izgonuvaweto od rajot i kaz<strong>na</strong>ta koja ova izgonuvawe go<br />
propratila. Zaradi nepokoruvaweto Adam i Eva i celokupata ~ove~ka<br />
rasa koja potek<strong>na</strong>la od niv be{e osude<strong>na</strong> "lebot da go jade vo potta <strong>na</strong><br />
svoeto lice, da ima smrt i `enite da gi ra|aat decata vo <strong>na</strong>jgolemi<br />
ma}i." Najkusiot odgovor <strong>na</strong> ovaa prikaz<strong>na</strong> e sodr`an vo stavot: Koga<br />
nekoe bo`enstvo denes bi donelo sli~<strong>na</strong> presuda bi gi prekr{ilo site<br />
odredbi <strong>na</strong> site konvencii za ~ovekovite prava so koi se zabranuva<br />
prekumernoto i svirepo kaznuvawe. 48 Vtorata prikaz<strong>na</strong> zboruva za pa-<br />
47<br />
Grevot se sostoi od tri elementi: vi<strong>na</strong>, kaz<strong>na</strong> i zaguba. Dobroto se<br />
sostoi od tri elementi: pravi~nost, sre}a i korist. Pravi~nosta i soodvetstvuva<br />
<strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta, sre}ata <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta, a korista <strong>na</strong> zgubata... Pri opredeleni okolnosti<br />
ist grev mo`e da bide te`ok i lesen. Na primer, bluden mladi~ e razvratnik,<br />
bluden starec e ludak. Za eden grev se veli deka e pogolem od drug poradi<br />
negovata: pri~inost: kakov bil grevot <strong>na</strong> Lucifer, odvratnost: kakov<br />
bil grevot <strong>na</strong> Adam i Juda, opasnost: kako {to e grevot <strong>na</strong> nez<strong>na</strong>eweto, neoddelivost:<br />
kako {to e grevot <strong>na</strong> lakomost, sklonost: kakov {to e grevot <strong>na</strong> teloto,<br />
<strong>na</strong>vredata <strong>na</strong> bog: kako {to e grevot <strong>na</strong> idolatrija i neverstvo, te`i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> negovoto iskorenuvawe: kako {to e grevot <strong>na</strong> drskosta, zaslepenosta <strong>na</strong> duhot:<br />
kako {to e grevot <strong>na</strong> gnevot. Vidi: Institoris, H i Sprenger, J. Malleus Maleficarum,<br />
op. cit. str. 119 i <strong>na</strong>tamu.<br />
48<br />
Lesno im bilo <strong>na</strong> Avram (`iveel 175 godini) i <strong>na</strong> Noe (`iveel 950<br />
godini) da bidat dobri i pravedni. Podoc<strong>na</strong> koga `ivotot vek se svel <strong>na</strong> prose~enite<br />
sedumdeseti<strong>na</strong> godini, ~ovek po~<strong>na</strong>l prakti~no da razmisluva: za{to<br />
da sum dobar i da se ma~am so usovr{uvawe <strong>na</strong> svoite doblesti koga `ivotot<br />
pominuva duri re~am bri~, dodeka za toa vreme, onie {to ne se vozdr`uvaat od<br />
kakvo i da e zlo, lagodno si go minuvaat svojot `ivot? Druga situacija bi<br />
bila, velat tie, dokolku `ivotot be{e ve~en. Taka li! - se setile raznite bo-<br />
`ji proroci - ako vo toa e bolkata - za{to da ne bide taka. I bid<strong>na</strong>. Kakov paradoks.<br />
Vo uslovi vo koi nikoj `iv pove}e ne mo`el da se uveri deka mo`e da<br />
se `ivee ni pribli`no blisku kolku {to `iveel Avram, a kamoli Noe, sta<strong>na</strong>lo<br />
mo`no uveruvaweto deka mo`e da se `ivee duri i podolgo - ve~no! Ne<br />
povikuvaj}i se <strong>na</strong> avtoritetot <strong>na</strong> Platon, Hristos smetal deka toa poefikasno<br />
}e go stori <strong>na</strong> sopstven primer. I ne pogre{il. Lesno gi ubedil site deka<br />
<strong>na</strong>jdolgo se `ivee toga{ koga }e se umre. I zarem e potreben pogolem dokaz za<br />
toa deka so ve~niot `ivot, osta<strong>na</strong> da `ivee i samoto <strong>na</strong>~eloto: umri za da `ivee{!<br />
Vo uslovi koga gospod ne poka`al nikakva <strong>na</strong>mera da go otpovika heru-<br />
98
dot <strong>na</strong> Sata<strong>na</strong>ta, nekoga{en angel od mnogu visok rang <strong>na</strong> neboto, ~ija<br />
gordost (sakal samostojnost, nezavisnost i sloboda vo donesuvaweto <strong>na</strong><br />
odlukite) be{e pri~i<strong>na</strong> za negovoto isfrlawe od rajot. 49<br />
Gospod gi kaznuva lu|eto zaradi nivnite i tu|i grevovi, 50 no<br />
pritoa sve{tenikot vo svoite propovedi mora da se pridr`uva kon<br />
sled<strong>na</strong>ta odredba od zakonot kako osnovno <strong>na</strong>~elo koe veli: "Nikoj ne<br />
smee da bide kaznet bez vi<strong>na</strong>, osven ako za toa postoi nekoja pri~i<strong>na</strong>."<br />
Taa odredba vredi pred nebesniot, odnosno bo`jiot sud kako i pred<br />
zemskite sudovi - svetovni i crkovni. Propovednikot mo`e da se povika<br />
<strong>na</strong> sledniov iskaz za nebeskiot sud. Imeno, ima dva vida <strong>na</strong> bo`ja<br />
kaz<strong>na</strong>, duhov<strong>na</strong> i svetov<strong>na</strong>. Prvata sekoga{ pretpostavuva vi<strong>na</strong>. Vtorata<br />
ponekoga{ se izrekuva bez vi<strong>na</strong>, no ne bez pri~i<strong>na</strong>.<br />
Postojat tri vida duhovni kazni. Prvata e odzemawe <strong>na</strong> milosta,<br />
{to grevot go pravi pote`ok, a taa kaz<strong>na</strong> sekoga{ proizleguva od<br />
vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> stradalnikot. Vtorata kaz<strong>na</strong> e <strong>na</strong> zaguba, odnosno odzemawe<br />
<strong>na</strong> bla`enstvo, koja kaj vozrasnite nikoga{ ne se <strong>na</strong>nesuva bez poseb<strong>na</strong><br />
vi<strong>na</strong>, a so soglas<strong>na</strong> vi<strong>na</strong> kaj deca rodeni od gre{ni roditeli. Tretata e<br />
kaz<strong>na</strong> <strong>na</strong> bolka, odnosno maki <strong>na</strong> pekolen ogan koja jasno proizleguva od<br />
vi<strong>na</strong>ta. Ottamu, o<strong>na</strong> {to se veli vo Izlez, 30 - "Bog sum qubomoren. Go<br />
kaznuvam grevot <strong>na</strong> tatovcite - <strong>na</strong> onie koi me mrazat - <strong>na</strong> decata do<br />
tretoto i ~etvrtoto koleno..." treba da se protolkuva kako da stanuva<br />
zbor za imitacii <strong>na</strong> zlostorstva <strong>na</strong> svoite tatkovci.<br />
[to se odnesuva do vtorata, svetov<strong>na</strong>ta bo`ja kaz<strong>na</strong>: taa mo`e<br />
da proizleguva od tu| grev ili duri bez li~en ili tu| grev (no ne bez<br />
pri~i<strong>na</strong>), ili samo od li~en grev. A tie pri~ini zaradi koi bog go prekoruva<br />
ili go kaznuva ~ovekot se slednive pet.<br />
Prva pri~i<strong>na</strong>: zaradi sopstve<strong>na</strong>ta slava, a toa se slu~uva koga<br />
nekoja kaz<strong>na</strong> ili nesre}a ~udesno }e is~ezne, kako {to mu se slu~ilo <strong>na</strong><br />
slepiot (Evangelie po Ivan, 9) ili Lazar koj voskrs<strong>na</strong>l.<br />
Vtora pri~i<strong>na</strong>: zaradi steknuvawe <strong>na</strong> zasluga so trpenie i o~ituvawe<br />
<strong>na</strong> drugi v<strong>na</strong>tre{ni, skrieni doblesti. Primeri se knigata za<br />
Jov i Tobija.<br />
Treta pri~i<strong>na</strong>: o~ituvawe <strong>na</strong> doblest preku poni`uvaweto <strong>na</strong><br />
kaznuvaweto. Primer pru`a Pavle koj vo Vtoroto poslanie <strong>na</strong> Korintjanite,<br />
12 vaka zboruva za sebe: "Denot mi e trn vo teloto, angel sotvimot<br />
koj so me~ go {titi pristapot do "drvoto <strong>na</strong> `ivotot," ne be{e te{ko<br />
da se iskoristi negoviot <strong>na</strong>ivni sin i posredno da se dojde do istata cel.<br />
49 Grejling E. K. [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim <strong>na</strong>~inom `ivljenja, Lagu<strong>na</strong>,<br />
Beograd, 2007.str. 85-86.<br />
50<br />
Pritoa, bez ogled <strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>ta poradi koja e kaznet, ~ovekot mora<br />
trpelivo da gi podnesuva svoite stradawa, za{to i<strong>na</strong>ku tie }e preras<strong>na</strong>t vo<br />
ma}i ~ija cel ne e o~istuvawe, tuku odmazda, t.e. kaz<strong>na</strong>. Vidi: Institoris, H i<br />
Sprenger, J. Malleus Maleficarum, (Malj koji ubija ve{tice), 1486, str. 126.<br />
99
onin, a Remigija toj trn go tolkuva kako slabost <strong>na</strong> teloto. Toa se pri-<br />
~ini koi ne proizleguvaat od li~<strong>na</strong>ta vi<strong>na</strong>.<br />
^etvrtata pri~i<strong>na</strong>: ve~noto prokletstvo da zapo~ne <strong>na</strong> ovoj<br />
svet za <strong>na</strong> gre{nicite da im se obz<strong>na</strong>ni kakvi maki gi o~ekuvaat vo pekolot.<br />
Primeri se Herod (Dela apostolska, 12) i Antioh (Vtoar kniga<br />
za Makabejcite, 9)<br />
Peta pri~i<strong>na</strong>: ~ovekovoto o~istuvawe so poni{tuvawe i bri{-<br />
ewe <strong>na</strong> negovata vi<strong>na</strong> so stradawa... Vsu{nost, mo`e da se ka`e deka sekoja<br />
kaz<strong>na</strong> koja ja trpime proizleguva od <strong>na</strong>{iot li~en grev ili barem<br />
od prviot grev so koj sme rodeni i koj e prapri~i<strong>na</strong>. 51<br />
- Za Avgustin, spored kogo, bog e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> ne{tata -toj sozdava,<br />
a samiot ne e sozdaden, 52 zloto ne postoi <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in kako dobroto -<br />
dobroto e samostoj<strong>na</strong> ontolo{ka supstanija, dodeka zloto toa ne e. Zloto<br />
e nedostig. Dobroto e bitie, a zloto nebitie. 53 Nakratko, celokupnoto<br />
dobro poteknuva od gospod, a zloto e samo nedostig <strong>na</strong> dobro:<br />
ili za postoeweto <strong>na</strong> dobroto e zaslu`en bog, a za postoeweto <strong>na</strong> zloto<br />
se vinovni Adam i Eva. 54<br />
- Zloto vo hristijanstvoto e vrzano so grevot, za moralniot neuspek<br />
kon boga (so praroditelskiot ili prv grev - peccatum origi<strong>na</strong>le<br />
origi<strong>na</strong>tum, akt <strong>na</strong> prekin <strong>na</strong> prvobit<strong>na</strong>ta zaednica me|u bog i ~ovekot)<br />
{to rezultira so oddeluvawe od nego. Ovoj <strong>na</strong>stan vlijael <strong>na</strong> sostojbata<br />
<strong>na</strong> celiot ~ove~ki rod - jadewe <strong>na</strong> plodot od drvoto <strong>na</strong> poz<strong>na</strong>nie-<br />
51<br />
Vidi: Institoris, H i Sprenger, op. cit. str. 127-128.<br />
52<br />
Avgustin, Avrelij, Za dr`avata bo`ja, Kultura, Skopje, 1997, str.<br />
259.<br />
53<br />
Ottamu {to dobroto go poistovetil so bitieto, a zloto so nebitieto,<br />
u{te Euklid kako i site strogi racio<strong>na</strong>listi, <strong>na</strong> primer Spinoza, Lajbnic,<br />
tvrdel deka zloto ne postoi. Postoi samo dobroto, a <strong>na</strong>dvor od dobroto<br />
(o<strong>na</strong> {to mu e sprotivno <strong>na</strong> dobroto) ne postoi ni{to.<br />
54<br />
Se zapo~<strong>na</strong> taka {to gospod, bog, go zede ~ovekot i go postavi vo<br />
Edemskata gradi<strong>na</strong>, za da ja obrabotuva i da ja ~uva. Gospod, bog, mu se zakani<br />
<strong>na</strong> ~ovekot, velej}i: "Jadi slobodno od sekoe drvo vo gradi<strong>na</strong>ta, no ne i od drvoto<br />
za poz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> dobroto i zloto! Vo denot koga }e jade{ od nego }e<br />
umre{!" (Bitie, 2:15-17). I `e<strong>na</strong>ta otkako vide deka rodot <strong>na</strong> drvoto e mil za<br />
gledawe i dobar za jadewe i deka drvoto e drago zaradi z<strong>na</strong>eweto, <strong>na</strong>bra negov<br />
plod i go vkusi, pa mu dade i <strong>na</strong> svojot ma` koj isto taka kas<strong>na</strong> od nego. Toga{<br />
<strong>na</strong> Adam i Eva im se otvorija o~ite i sogledaa deka se goli, pa se sokrija od<br />
gospod (Bitie, 3: 6-7). I re~e gospod, bog: "Ete, ~ovekot sta<strong>na</strong> kako eden od <strong>na</strong>s,<br />
z<strong>na</strong>ej}i {to e dobro i zlo. A sega za da ne ja ispru`i rakata da <strong>na</strong>bere od drvoto<br />
<strong>na</strong> `ivotot i da kasne pa da `ivee ve~no, gospod, bog go isprati <strong>na</strong>dvor od<br />
Edemskata Gradi<strong>na</strong> da ja raboti zemjata od koja e zemen. I go istera i <strong>na</strong>seli<br />
~ovekot isto~no od Edemskata Gradi<strong>na</strong>, a pred nejzinite vrati postavi heruvim<br />
so ognen me~ koj se vrte{e <strong>na</strong> site strani za da go {titi patot kon drvoto<br />
<strong>na</strong> `ivotot (Bitie, 3:22-24).<br />
100
to, 55 odnosno poz<strong>na</strong>nieto <strong>na</strong> boga preku konkret<strong>na</strong>ta stvarnost <strong>na</strong> svetot.<br />
56 Grevot ne po~nuva vo ~ovekot, tuku vo Lucifer i negovite angeli<br />
koi vo bibliskata simbolika se prestaveni kako zmii (Otkrovenie,<br />
12:5). Zloto e pred ~ovekot i <strong>na</strong>dvor od nego, no se pravi i so negova<br />
volja.<br />
Grevot ne e kako vo manihejskiot dualizam ontolo{ki princip<br />
koj u~i deka ~ovekot <strong>na</strong> po~etokot go sret<strong>na</strong>l duhovno pad<strong>na</strong>tiot svet.<br />
Grevot e za~<strong>na</strong>t so slobod<strong>na</strong>ta ~ovekova volja preku isku{enieto <strong>na</strong> |avolot,<br />
no ne mu e svojstven. Kako po~etok <strong>na</strong> grevot se javuva neprirod<strong>na</strong>ta<br />
~ove~ka `elba da se bide kako bog. Sekoj e kriv za grevot <strong>na</strong><br />
Adam, 57 zo{to iako grevot bil li~no <strong>na</strong> Adam, vo Adamovata priroda<br />
sogre{ile site koi ja primile taa priroda - so prirodno ra|awe od<br />
prviot ~ove~ki par. Sostojbata <strong>na</strong> grevot z<strong>na</strong>~i se prenesuva <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata<br />
priroda koja se individualizira vo sekoja li~nost: voljata i deloto <strong>na</strong><br />
55<br />
Religijata ne poz<strong>na</strong>va kalauzi. Postoi samo eden klu~ za poz<strong>na</strong>nieto<br />
- Isus. Toj bil spremen duri i da umre za da mo`e nesovr{enoto ~ove{tvo da<br />
ima <strong>na</strong>de` za idni<strong>na</strong>ta.<br />
56<br />
Gospod od<strong>na</strong>pred go videl padot <strong>na</strong> ~ovekot i angelite vo grev i u{te<br />
pred sozdavaweto <strong>na</strong> svetot bil spremen da im go prati svojot sin Isus kako<br />
`rtva za grev. Ottamu, mnogumni<strong>na</strong> mislat deka tokmu toa {to gospod od<strong>na</strong>pred<br />
z<strong>na</strong>el za seto toa e pri~i<strong>na</strong> samiot da bide obvinet za padot <strong>na</strong> ~ovekot<br />
vo grev. Vo taa smisla mnogumi<strong>na</strong> so pravo se pra{uvaa i zo{to gospod sozdade<br />
nesmasen }utuk {to }e kasne ovo{je od drvoto <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nieto koga od<strong>na</strong>pred gi<br />
videl posledicite: haosot, omrazta i bedata od seto toa. Odgovorot <strong>na</strong> teolozite<br />
e zaradi toa i toa!? Glav<strong>na</strong>ta zbrka vo nivnite odgovori, za mene ne se <strong>na</strong>o|a<br />
vo niv<strong>na</strong>ta nelogi~nost i transcedentalnost, tuku vo toa {to se od temporalen<br />
karakter - va`at samo do vtoroto doa|awe <strong>na</strong> Isus koga so sigurnost }e<br />
bide vospostave<strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong> pravda. Ottamu, moe pra{awe e: Ako mo`e da se<br />
vospostavi takva apsolut<strong>na</strong> pravda (pravda i blagosostojba vo koja ~ovek pove}e<br />
nema da jade zabraneto ovo{je i da strada za toa) po vtoroto doa|awe <strong>na</strong><br />
Isus, zo{to toa ne bilo mo`no i toga{ koga semo}niot gospod za prvpat go<br />
sodaval svetot. Ako ~ovekot poradi svojata slobod<strong>na</strong> volja samiot e vinoven<br />
za site svoi stradawa, a ne bog, toga{ kako }e bide mo`no toa {to porano ne<br />
bilo mo`no - da se uni{ti grevot bez da ne se uni{ti ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja<br />
po vtoroto doa|awe <strong>na</strong> Isus? Ili mo`ebi vo carstvoto nebesno }e bide<br />
mo`no negre{no (nekazneto) ne samo da se kasne, tuku i vo golemi koli~ini<br />
da se jade zabraneto ovo{je (a mo`ebi i burek), za{to duri toga{ gospod }e<br />
sozdade: "sloboda volja koja }e bide do tolku slobod<strong>na</strong> {to }e bide oslobode<strong>na</strong><br />
od pravewe grev." A ako gospod mo`e toa da go stori podoc<strong>na</strong> (da sozdade<br />
takva superslobod<strong>na</strong> volja), vinoven e, ako ne za drugo, barem zatoa {to toa ne<br />
go storil porano.<br />
57<br />
Edinstveno Adam nema svoj tatko, kako {to edinstveno prvata pri~i<strong>na</strong><br />
nema svoja pri~i<strong>na</strong>. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd,<br />
1955, str. 130.<br />
101
<strong>na</strong>{ata priroda sorabotuvaat vo voljata i deloto <strong>na</strong> Adam. Site tela<br />
potencijalno se opfateni vo Adam, tatkoto i korenot <strong>na</strong> site, zatoa<br />
neposlu{nosta <strong>na</strong> Adam preku taa ontolo{ka solidarnost, stanuva neposlu{nost<br />
<strong>na</strong> ~ovekoviot rod. So golem rizik da mi se slu~i istoto<br />
{to i <strong>na</strong> Aha{vero{, 58 mene mi preostanuva samo da pra{am: Zo{to<br />
gospod gi izlo`i Adam i Eva <strong>na</strong> isku{enieto <strong>na</strong> koe od<strong>na</strong>pred z<strong>na</strong>e{e<br />
deka tie nema da mu odoleat?<br />
Vo starite origi<strong>na</strong>lni tekstovi <strong>na</strong> gr~ki grevot se vika "amartia"<br />
so bukvalno z<strong>na</strong>~ewe "otstapuvawe od pravednosta" ili "proma{e<strong>na</strong><br />
cel." Se {to mislime, sakame i rabotime, {to ne e pravedno, {to ne<br />
ne pravi sovr{eni kako <strong>na</strong>{iot tatko nebesen e grev (Mateja 5:48).<br />
Vo pogled <strong>na</strong> <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> prenesuvaweto: nekoi smetaat deka ~ovekovata<br />
priroda ne e dopre<strong>na</strong> so grevot (karpokratovci, albigenezi,<br />
a<strong>na</strong>baptisti), spored drugi, samo decata rodeni od hristijani nemaat<br />
grev (Kalvin, Ducer), treti go me{aat potekloto <strong>na</strong> grevot so negovite<br />
posledici, velej}i deka grevot se sostoi vo ignorirawe <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta i<br />
<strong>na</strong>klonetosta <strong>na</strong> voljata kon zlo (Ilirikus), - ~etvrti, pak, mislat<br />
deka grevot e samata su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~ovekovoto bitie. Palegije smetal<br />
deka grevot se prenesuva so podr`uvawe ili prifa}awe. Praktikata<br />
<strong>na</strong> kr{tevawe <strong>na</strong> decata se zasnova vrz u~eweto deka, iako mu be{e tu|<br />
<strong>na</strong> ~ovekovata priroda, {tom ve}e se mu{<strong>na</strong>l so padot <strong>na</strong> prviot ~ovek<br />
vo <strong>na</strong>{ata priroda, grevot sekoj vo sebe go prima so ra|aweto.<br />
Vo hristijanskata religija dobroto se pretstavuva kako angel, a<br />
zloto (grevot) kako |avol. Angelot (hebr. - malah i lat. angelus so z<strong>na</strong>~ewe<br />
pratenik, glasnik) e <strong>na</strong>tprirodno su{testvo koe mu slu`i <strong>na</strong> boga.<br />
Angelite obi~no se pretstaveni kako bestelesni su{testva koine jadat<br />
nitu pijat, ne se ra|aat i ne umiraat. Nivniot broj e golem. 59<br />
Me|usebe se razlikuvaat spored slavata, dostoinstvoto i rangot vo<br />
slu`bata. 60 Koga se pojavuvaat pred lu|eto toa go pravat vo ~ove~ka<br />
58<br />
Postoi legenda za Evreinot koj ne veruval vo Isus Hristos i go ismejuval.<br />
Isus mu rekol deka }e go pogodi kletva spored koja nema nikoga{ da<br />
umre, tuku zasekoga{ }e luta niz svetot do vtoroto doa|awe <strong>na</strong> Isus. Postoi i<br />
veruvawe deka skitnikot Aha{vero{ bil viden vo razni zemji: posleden pat<br />
vo 1868 bil sret<strong>na</strong>t od nekoj mormon vo Solt Lejk Siti. Spored le|endata negovoto<br />
pojavuvawe mu prethodi <strong>na</strong> prirodni katastrofi. Legendata e sli~<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> Kain komu skitaweto mu bilo kaz<strong>na</strong> za grevot - bratoubistvo.<br />
59<br />
Brojot <strong>na</strong> angelite e ogromen: postojat pove}e od dva<strong>na</strong>eset legii<br />
angeli (Matej, 26:53). Vo odnos <strong>na</strong> lu|eto angelite i denes gi ispolnuvaat zada~ite<br />
{to im gi prepi{uval Noviot zavet. Tie se pomo{nici ("slu`beni<br />
duhovi") <strong>na</strong> Isus pri spasenieto (Poslanie do Evreite. 1:14), garantiraat za<br />
sigurnosta <strong>na</strong> lu|eto (Otkrovenie. 8:1-12 i 9:1-12), gi vodat du{ite <strong>na</strong> pravednicite<br />
vo Rajot (Luka, 16:22), itn.<br />
60<br />
Angelite dobivaat ime spored svojata slu`ba, gi ima devet i se delat<br />
vo tri klasi (vi{a, sreda i ni`a), so po tri ~inovi: 1. Serafimi - ~etvo-<br />
102
forma, a mo`at da se pojavat i vo bezbroj drugi formi: ogan, svetlosen<br />
stolb, oblak. Niv<strong>na</strong>ta uloga e da bidat bo`ji pretstavnici. Tie <strong>na</strong><br />
lu|eto im nosat bo`ji podaroci i lu|eto gi zastapuvaat pred boga. Bog<br />
go sozdade duhovniot svet - angelite za da go slavat, da go slu{aat, da<br />
im pravat razni dobra <strong>na</strong> lu|eto, 61 da slu`at i ne{tata <strong>na</strong> ovoj svet da<br />
gi odr`uvaatvo onoj red i poredok kako {to gospod toa go opredelil. 62<br />
rokrilni ili {estokrilni simboli <strong>na</strong> svetlosta, 2. Heruvimi - ~uvari <strong>na</strong> rajot<br />
koi prosvetvaat so svojata pregolema mudrost i poz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> boga, 3.<br />
Prestoli - razumni angeli koi ja izlevaat silata <strong>na</strong> pravosudstvoto vrz prestolite<br />
<strong>na</strong> zemnite sudii i vladeteli, 4. Gospodstva - angeli koi gospodarat so<br />
poniskite ~inovi im davaat sila i mudrost i gi u~at drugite da vladeat so<br />
voljata i ~uvstvata, 5. Sili - nepokoleblivo ja sproveduvaat voljata <strong>na</strong> boga i<br />
mu davaat sila <strong>na</strong> ~udata, 6. Vlasti - ja pretstavuvaat neuni{tivata harmonija,<br />
gi skrotuvaat demonite i gi odbivaat isku{enija, 7. Na~ela - im davaat <strong>na</strong>~ela<br />
<strong>na</strong> poniskite angeli i se gri`at za <strong>na</strong>rodite i za svetovniot sud, 8. Arhangeli<br />
- blagovestvuvaat, prorekuvaat i ja zakrepnuvaat verata, 9. Angeli - se<br />
~uvari, vojska nebes<strong>na</strong>, duhovi koi gi javuvaat pomalite tajni i <strong>na</strong>meri <strong>na</strong><br />
boga, pottiknuvaat kon doblesti i stojat <strong>na</strong>jblisku do lu|eto.<br />
Ima osum arhangeli: 1. Mihailo - glava <strong>na</strong> arhangelite, 2. Gavrilo -<br />
nositel <strong>na</strong> dobri vesti, 3. Rafailo - pomo{nik <strong>na</strong> lu|eto vo bolest, stradawe<br />
i drugi bedi, 4. Urilo - angel <strong>na</strong> svetlosta koj gi ~isti i prosvetluva za da poz<strong>na</strong>t<br />
{to e visti<strong>na</strong>, 5. Salatilo - onoj koj gi <strong>na</strong>veduva lu|eto kon molitva kon<br />
boga, 6. Jegudilo - go <strong>na</strong>graduva sekogo koj za vreme <strong>na</strong> `ivotot se trudi da go<br />
proslavi imeto <strong>na</strong> boga, 7. Varahilo - preku nego gospod pra}a blagoslov za<br />
ra|awe deca i sreduvawe <strong>na</strong> smejniot `ivot, blagoslov za dobar rod i prihodi,<br />
blagoslov <strong>na</strong> onie koi sakaat da po`iveat <strong>na</strong> zemjata za da storat pove}e dobra<br />
<strong>na</strong> ~ove{tvoto, 8. Jeramilo - onoj koj mu pomaga <strong>na</strong> ~ovekot za vra}awe kon<br />
boga.<br />
61<br />
Na denot <strong>na</strong> svojata kr{tevka sekoj hristijanin dobiva svoj Angel<br />
~uvar koj go ~uva negoviot `ivot i zdravje i vnimava poradi svoeto nez<strong>na</strong>ewe<br />
ili nepromislenost da ne <strong>na</strong>pravi nekakva gre{ka. Kako dobri ~uvari Angelite<br />
ne go prisiluvaat ~ovekot, tuku go sovetuvaat, me|utoa go ostavat i se<br />
odale~uvaat od nego koga <strong>na</strong>merno gre{i i koga pravi zlodela. Lu|eto go slu-<br />
{aat glasot <strong>na</strong> angelot, a toa e o<strong>na</strong>a du{ev<strong>na</strong> borba so samiot sebesi koga nekoj<br />
se re{ava da <strong>na</strong>pravi zlodelo, a angelot go odvra}a od toa, a go slu{a glasot<br />
<strong>na</strong> Angelot koga }e stori nekoe dobro i plemenito delo, za{to toga{ e radosen<br />
i zadovolen, a taa radost i zadovolstvo mu gi vleva tokmu Angelot.<br />
Angelite se ~uvari i <strong>na</strong> celi gradovi, dr`avi, pokraini, crkvi i ma<strong>na</strong>stiri.<br />
62<br />
Melekite (An|elite) vo islamskata religija se ~esni su{testva koi<br />
Alah gi sozdal od svetlosta za da ja izvr{uvaat negovata volja. Vo niv<strong>na</strong>ta hierarhija<br />
glavnoto mesto mu se pridava <strong>na</strong> Xabril (Gavrilo) koj e zadol`en za<br />
dostavuvawe <strong>na</strong> bo`jata volja <strong>na</strong> vernicite. Mikail (Mihailo) e zadol`en za<br />
do`dot i rastenijata. Israfiq e an|elot koj so duvawe od usta <strong>na</strong> kraj }e ja<br />
uni{ti civilizacijata. Azraiq e angel koj gi zema ~ove~kite du{i vo momen-<br />
103
\avolot vo hristijanskite spisi se definira kako oli~enie <strong>na</strong><br />
zloto, la`en obvinitel, protivenik, klevetnik, la`go, ubiec, zol,<br />
onoj koj ja doveduva vo isku{enie verata i demnee <strong>na</strong>d koleblivite,<br />
mrzitel, izma~uva~, voda~ <strong>na</strong> silite <strong>na</strong> zloto, kral <strong>na</strong> zlite du{i, vrag,<br />
demon (gr~. dijablos, arapski - iblis), Lucifer ili Soto<strong>na</strong>, Satan, Sata<strong>na</strong><br />
(hebrejski - aram, so prvobitno z<strong>na</strong>~ewe: protivnik, tu`itel pred sud,<br />
lat. Sata<strong>na</strong>s) vo hristijanskata religija pretstavuva personifikacija<br />
<strong>na</strong> zloto, <strong>na</strong> nepravdata, neprijatel <strong>na</strong> ~ovekot i <strong>na</strong> boga, pad<strong>na</strong>t angel,<br />
ili pomalo bo`enstvo. 63 Istata ideja e pomeste<strong>na</strong> i vo drugite religii.<br />
64<br />
Potekloto <strong>na</strong> zloto i negovata egzistencija se dol`i <strong>na</strong> |avolot(neprijatel,<br />
klevetnik, isku{uva~, opsenuva~, 65 zol duh koj go oddeluva<br />
~ovekot od gospod i potpaluva omraza, perfidnost i laga me|u<br />
lu|eto). Imeno, vo po~etokot koga gospod go sozdava{e svetot, osven<br />
tot <strong>na</strong> smrta. Za razlika od ~ovekot malekite ne posededuvaat slobod<strong>na</strong> volja.<br />
Zatoa, iako se pobliski do boga, ne se superiorni vo odnos <strong>na</strong> ~ovekot, za{to<br />
~ovek mo`e vistinski da go spoz<strong>na</strong>e gospod.<br />
63<br />
Site ne~isti duhovi vo Svetoto pismo i govorot se <strong>na</strong>rekuvaat diabolus,<br />
od dia {to z<strong>na</strong>~i dva i bolus {to z<strong>na</strong>~i zalak, za{to toj ubiva dve ne{ta:<br />
teloto i du{ata. Lo{iot duh obi~no se <strong>na</strong>rekuva i demon, t.e. onoj koj e `eden<br />
za krv. Go <strong>na</strong>rekuvaat i Belijal, {to z<strong>na</strong>~i nepodjarmen ili bez gospodar, za-<br />
{to se bori protiv onoj komu mu e pot~inet. Go nosi i imeto Beelzebub {to<br />
z<strong>na</strong>~i "gospodar <strong>na</strong> muvite," odnosno du{a <strong>na</strong> gre{nik koj ja otfrlil vistinskata<br />
vera <strong>na</strong> Isus. Go <strong>na</strong>rekuvaat i Soto<strong>na</strong>, odnosno protivnik i Behemont,<br />
odnosno yver, za{to gi <strong>na</strong>veduva lu|eto da im se odadat <strong>na</strong> yverski bludni~ewa.<br />
Demonot <strong>na</strong> razvratot se <strong>na</strong>rekuva Asmodej. Lo{iot duh <strong>na</strong> drskosta se <strong>na</strong>rekuva<br />
Levijatan, {to z<strong>na</strong>~i "nivno zgolemuavawe", za{to koga Lucifer gi<br />
isku{val <strong>na</strong>{ite praroditeli, oholi im vetuval probo`anstvuvawe. A demonot<br />
<strong>na</strong> lakomosta za bogatstvo se <strong>na</strong>rekuva Mamon (Matej, 6). Institoris, H i<br />
Sprenger, J. op.cit. str. 48.<br />
64<br />
Vo islamot poz<strong>na</strong>t kako {ejtan (iblis), |avolot <strong>na</strong> po~etokot bil<br />
angel koj mu bil veren <strong>na</strong> boga. Podoc<strong>na</strong>, toj od ogan <strong>na</strong>praven angel-xin, mu se<br />
sprotivstavil <strong>na</strong> Adem (vo hristijanstvoto - Adam) koj bil <strong>na</strong>praven od zemja<br />
(gli<strong>na</strong>). Toj go zavel Adem da go kasne jabolkoto, zabranetoto ovo{je koe bilo<br />
simbol <strong>na</strong> razlikuvaweto <strong>na</strong> dobroto od zloto. Edinstveniot odgovoren za toa<br />
bil {ejtanot, a ne Eva. Ottamu islamot ne go poz<strong>na</strong>va izvorniot praroditelski<br />
grev. Zaradi toa, ne ~ovekot, tuku {ejtanot e progonet od rajot (seedno<br />
dali isto~no ili zapadno). I {ejtanot mo`e da gi izmami samo onie koi neveruvaat<br />
vo Alah. Poradi negovata zlobnost muslimanite sekoja godi<strong>na</strong> go kamenuvaat<br />
pri axilakot vo Meka, odnosno stolbovite koi nego go prestavuvaat.<br />
65<br />
Demonite mo`at da gi op~i<strong>na</strong>t ma`ite taka {to }e ja gledaat svojata<br />
`e<strong>na</strong> poi<strong>na</strong>kva odo{to e. Taka vo svojata fantazija umisluvaat deka soprugata<br />
mu e odvrat<strong>na</strong> i stra{<strong>na</strong>. Tie go mo`at i toa da go op~i<strong>na</strong>t ma`ot da<br />
misli deka mu e otstranet penisot. V. Institoris, H i Sprenger, J. op. cit. str. 101.<br />
104
vidliviot materijalen, <strong>na</strong>jprvin sozdade duhovniot nevidliv svet. Vo<br />
po~etokot site duhovi bea dobri, no eden po ime Denica sta<strong>na</strong> premnogu<br />
gord i zanesen so golemata mo} koja gospod mu ja podari, posaka da<br />
bide ed<strong>na</strong>kov so gospod. Od tie pri~ini so sebe povle~e ed<strong>na</strong> treti<strong>na</strong><br />
od angelite i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in sta<strong>na</strong> Sata<strong>na</strong> - protivnik <strong>na</strong> boga i |avol -<br />
klevetnik <strong>na</strong> lu|eto. Na toj <strong>na</strong>~in angelite se podelija <strong>na</strong> dobri i<br />
lo{i, <strong>na</strong> angeli i demoni. So pakosta i zavista <strong>na</strong> demonite vo svetot<br />
vlegla smrtta, vo svetot koj gospod go sozdal za ve~nost i vo koj nema{e<br />
seme <strong>na</strong> propasta. Vo Otkrovenie |avolot se javuva kako stra{en<br />
yver koj pravi zlo. Na krajot <strong>na</strong> vekovite |avolot }e se koristi so<br />
"Antihrist" (Otkrovenie, 13:2) za da gospodari kratko vreme po {to<br />
}e mu se sudi i kone~no }e bide pobeden. Antihristoviot period e posledniot<br />
obid da go svrti ~ovekot od negovata cel. \avolot ostanuva <strong>na</strong>dvor<br />
od <strong>na</strong>s, no so gordosta, suetata, a osobeno preku ~uvstvata go zaveduva<br />
~ovekot so dopu{tenie od boga koj <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in saka da gi stavi <strong>na</strong><br />
proba doblestite. Taka, preku nego se ispolnuva golemata ikonomija. 66<br />
Glavnoto oru`jeto protiv |avolot se molitvata i krstot ("Bega kako<br />
|avol od krst"). 67<br />
66 Akrivija (to~nost) z<strong>na</strong>~i strogo primenuvawe <strong>na</strong> kanonite vo slu~aite<br />
kade doktri<strong>na</strong>ta i tradicijata <strong>na</strong> Crkvata treba da bidat bezuslovno po~ituvani.<br />
So tekot <strong>na</strong> istorijata ova pretera<strong>na</strong> strogost premi<strong>na</strong>la vo ikonomija<br />
- ikonomija = akvirija (dva <strong>na</strong>~elni modaliteti so koi raspolaga Crkvata<br />
vo vr{eweto <strong>na</strong> kanonskata vlast). Spored drugo z<strong>na</strong>~ewe, z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong><br />
ovie termini e promisla, upravuvawe, rakovodewe, plan, <strong>na</strong>crt: Bo`ji plan za<br />
spasenie <strong>na</strong> ~ovekot (v. providenie, promisla).<br />
67<br />
Koga prv pat se pojavi vo Biblijata, Sata<strong>na</strong> ne bil zol, a u{te pomalku<br />
protiv boga. Naprotiv, vo Broevite i vo Knigata za Jov toj e eden od<br />
bo`jite poslu{ni slugi - glasnik (hebrejski - maldak, gr~ki - angelos) ili<br />
angel. Na hebreski angelite ~esto bile <strong>na</strong>rekuvani "bo`ji sinovi" i bile zamisleni<br />
kako golema armija podele<strong>na</strong> vo hierarhiski rangovi ili kako ~lenovi<br />
<strong>na</strong> bo`jiot kralski dvor. Bo bibliskite izvori terminot sata<strong>na</strong> oz<strong>na</strong>~uva<br />
uloga <strong>na</strong> protivnik. Toa ime ne se odnesuva <strong>na</strong> poedine~<strong>na</strong> li~nost, tuku <strong>na</strong> koj<br />
i da e angel praten od bog so zada~a da go popre~uva ili da spre~i nekoja ~ove~ka<br />
aktivnost. Korenot "stn" z<strong>na</strong>~i "onoj" koj se protivi, popre~uva ili deluva<br />
kako protivnik (gr~kiot termin diablos, podoc<strong>na</strong> preveden kako |avol bukvalno<br />
z<strong>na</strong>~i "onoj koj frla ne{to pred patot <strong>na</strong> nekogo"). Prisustvoto <strong>na</strong><br />
Sata<strong>na</strong> vo prikaznite gi objasnuva neo~ekuvanite pre~ki ili prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
sre}ata. Hebrejskite raska`uva~i ~esto nesre}ata ja objasnuvaat kako posledica<br />
<strong>na</strong> ~ovekoviot grev. Nekoi od niv, me|utoa se povikuvaat <strong>na</strong> sata<strong>na</strong>ta kako<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>tprirod<strong>na</strong>ta li~nost koj po bo`ja <strong>na</strong>redba <strong>na</strong>reduva ili dopu{ta, popre-<br />
~uva ili gi spre~uva planovite i `elbite <strong>na</strong> ~ovekot. Me|utoa, ovoj glasnik<br />
po definicija ne e zloben. Gospod go pra}a kako an|el <strong>na</strong> smrtta za da izvr{i<br />
opredeleni zada~i koi <strong>na</strong> lu|eto mo`ebi ne im se po volja. Vo taa smisla<br />
spored Nil Forst: "Ako patot ne ~ini, pre~kata e dobra." Taka, <strong>na</strong> primer,<br />
105
gospod mo`e da prati sata<strong>na</strong> za nekogo da go za{titi od polo{a nesre}a. Vo<br />
prikaz<strong>na</strong>ta za Valaam se zboruva za ~ovekot koj saka da odi kade {to bog mu<br />
<strong>na</strong>redil da ne odi. Koga Valam go osedlal svoeto magare i trg<strong>na</strong>l go predizvikal<br />
bo`jiot gnev. Zatoa gospodov angel zasta<strong>na</strong> <strong>na</strong> patot za da go spre~i, a<br />
poradi zastanuvaweto Valaam go bie{e magareto se dodeka gospod ne mu ja<br />
otvori ustata za da mu ka`e: "[to ti storiv pa me bie{ ve}e tripati," a<br />
potem i o~ite <strong>na</strong> Vallam za da go vidi gospodoviot angel kako stoi <strong>na</strong> patot so<br />
gol me~ vo rakata. (Broevi, 22:21-35). Knigata za Jov, isto taka, go opi{uva<br />
sata<strong>na</strong> kako <strong>na</strong>tpriroden bo`ji glasnik Me|utoa, dodeka Valaam negoviot glasnik<br />
go za{tituva od opasnost, sata<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Jov pove}e <strong>na</strong>likuva <strong>na</strong> neprijatel.<br />
Duri i samiot gospod priz<strong>na</strong>va deka sta<strong>na</strong>ta, kako negov patuva~ki taen agent,<br />
go pottik<strong>na</strong>l da deluva protiv Jov. Pejgels, E. Poreklo Satane, Hrumachis XI<br />
Oaza, OT.O., Beograd, 2008, str. 27-28.<br />
So pojavata <strong>na</strong> fariseite sata<strong>na</strong>ta postepeno stanuva bo`i protivnik,<br />
nepriatel, pa duri i sopernik. Disidentite ogor~eni <strong>na</strong> drugite Evrei pove}e<br />
odo{to <strong>na</strong> drugite <strong>na</strong>rodi gi <strong>na</strong>pa|aa svoite protivnici kako otpadnici so<br />
obvinuvawa deka gi zavele silite <strong>na</strong> zloto koi gi <strong>na</strong>rekuvaa so mnogu imiwa -<br />
Sata<strong>na</strong>, Belzebub (Baal Zebub), Semihazah, Azazel, Belijal, Princ <strong>na</strong> mrakot.<br />
Spored nivnite prikazni angelskite sili <strong>na</strong>dueni od kopne` i drskost pad<strong>na</strong>le<br />
od neboto vo grev. Kako {to stanuva{e pova`en i se popersonifikuva<strong>na</strong><br />
figura prikaznite za potekloto <strong>na</strong> Sata<strong>na</strong> se pove}e se mno`ele. Kako takov<br />
se spomenuva vo Isaija: 14:12-15, a dvaipol mileniumi po Isaija negovata sjaj<strong>na</strong><br />
Denica ~iie ime prevedeno <strong>na</strong> latiski kako Lucifer ("nositel <strong>na</strong> svetlost")<br />
stanuva protagonist vo Miltonoviot "Zaguben raj." Spored Knigata <strong>na</strong><br />
~uvarite, kako del od zbirkata Prva Kniga <strong>na</strong> Ehoh, angelite ~uvari koi Bog<br />
gi postavi da ja <strong>na</strong>dziraat (~uvaat) vsele<strong>na</strong>ta pad<strong>na</strong>le od neboto. Po~nuvaj}i<br />
od Broevi, 6:1-4, kade {to "bo`jite sinovi" kopneat po ~ove~kite `eni, se<br />
kombiniraat dva prikazi za toa <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in ~uvarite ja izgubile nebes<strong>na</strong>ta<br />
slava. Spored prviot, Semihazah, voda~ot <strong>na</strong> ~uvarite <strong>na</strong>teral dvestotini<br />
angeli da mu se pridru`at vo zaverata za prekr{uvawe <strong>na</strong> bo`jiot red i da gi<br />
zavedat ~ove~kite `eni. Ova lo{o spojuvawe go proizvede "rodot <strong>na</strong> kopiliwata,"<br />
xinovite po ime nefilim ("onie koi pad<strong>na</strong>a") od koi <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le "demonskite<br />
duhovi." Demonskite duhovi donesuvaat <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong> zemjata i go goltaat<br />
negoviot <strong>na</strong>rod. Vtkae<strong>na</strong> vo ovaa <strong>na</strong>racija e i vtorata verzija spored koja,<br />
arhangelot Azazel gre{i so toa {to <strong>na</strong> lu|eto im ja otkril taj<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> metalurgijata.<br />
Ova opasno otkritie gi pottik<strong>na</strong> lu|eto da pravat oru`je, a `enite<br />
da se <strong>na</strong>kituvaat so zlato i srebro. Na toj <strong>na</strong>~in pad<strong>na</strong>tite angeli i nivniot<br />
demonski porod gi pottik<strong>na</strong>le ma`ite i `enite kon <strong>na</strong>silstvo, al~nost i kopne`.<br />
Ibid, str. 32-33.<br />
Za |avolot mnogupati govori i samiot Isus. Koga <strong>na</strong> svoite sledbenici<br />
im objasnuva deka ~ovekoviot rod (so isklu~ok <strong>na</strong> izbranite) e ve}e osuden,<br />
a protivnicite go odbivaat negovoto u~ewe, Isus veli deka toa doka`uva<br />
oti so niv vladee Sata<strong>na</strong>. Vo parabolata za seja~ot Isus go identifikuva<br />
zloto kako neprijatel koj go grab<strong>na</strong>l poseanoto seme i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in onevozmo-<br />
106
Spored hristijanskata religija silata <strong>na</strong> |avolot se <strong>na</strong>o|a tamu<br />
kade {to lu|eto <strong>na</strong>jmnogu se odale~ile od boga - ottamu proizleguva<br />
negovata mo} da gi vrzuva i bez niv<strong>na</strong> volja da koristi za sebe i za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> svoite celi. Od druga stra<strong>na</strong> onie koi, poradi sil<strong>na</strong>ta volja<br />
i qubov ne se odale~ile od boga i ne mu podleg<strong>na</strong>le <strong>na</strong> vlijanieto<br />
<strong>na</strong> |avolot, imaat mo} <strong>na</strong>d |avolot i negovite sledbenici. Od posebnite<br />
veruvawa vo mo}ta <strong>na</strong> |avolot se razvi poseb<strong>na</strong> religiozno misti~<strong>na</strong><br />
sekta <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> satanizam. 68<br />
\avolot ponekoga{ mo`e da bide i dobar, ili barem ne tolku<br />
crn kako {to velat lu|eto. Toj ponekoga{ mo`e da im pomaga <strong>na</strong> lu|eto,<br />
da im izlekuva nekoja draga li~nost, da <strong>na</strong>gradi ~ovekot {to mu go<br />
spasil `ivotot, da go odr`i zborot iako toa nemoral da go stori i sl.<br />
Onoj, pak, {to <strong>na</strong> lu|eto samo im dosaduva, im pravi sitni paskosti i<br />
{egobijni zaka~ki (onoj komu mu prestavuvaat zadovostvo razni nes-<br />
`il negovoto u~ewe da vrodi so plod (Matej, 13:19). Toj <strong>na</strong>tamu ja raska`uva<br />
parabolata za kakolot pri {to svoite protivnici gi identifikuva so porod<br />
<strong>na</strong> Sata<strong>na</strong>ta: seja~ot <strong>na</strong> dobroto seme e sinot ~ove~ki, nivata e svetot, dobroto<br />
seme se sinovite <strong>na</strong> carstvoto nebesno, a kakolot se sinovite <strong>na</strong> zloto.<br />
(Matej 13:37-39).<br />
68<br />
Spiritualisti~kiot ili tradicio<strong>na</strong>len satanizam go obo`ava Sata<strong>na</strong><br />
- Lucifer vo se gradi odnos <strong>na</strong> ~ovek so Lucifer. Toj odnos zavisi od individuata,<br />
za{to satanizmot gi ceni slobodata <strong>na</strong> mislata i individualnosta.<br />
Lucifer e <strong>na</strong>jmo}en bog. Satanistite smetaat deka Jehova go mrazi ~ove{tvoto<br />
i nemal ni{to so negoviot postanok. Tie smetaat deka Biblijata e pol<strong>na</strong><br />
so kletvi, kazni, masovni ubistva i izma~uvawa <strong>na</strong>so~eni kon ~ove~nosta. Jehova<br />
imal sin koj bil ma~en i zakovan <strong>na</strong> krst. Ako ova mu go pravi <strong>na</strong> svojot<br />
sin, zamislete {to bi vi <strong>na</strong>pravil vam, velat Satanistite. Negovite sledbenici<br />
se nesre}ni i ta`ni. Neukata, siroma{<strong>na</strong> ti<strong>na</strong>jxerka, majka <strong>na</strong> negovoto<br />
kopile patuvala so kilometri <strong>na</strong> magare vo zadniot stadium <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta bremenost.<br />
Jehova nemal ni malku ~ove~nost da obezbedi soodvetno zasolni{te<br />
<strong>na</strong> mladata devojka za{to krm~ite bile prepolni. Taa mora{e da go donese kopileto<br />
<strong>na</strong> ovoj svet vo stara i lad<strong>na</strong> {tala kako `ivotno. Spored toa, Lucfer<br />
e vistinskiot prijatel <strong>na</strong> ~ove{tvoto, Toj ni dava sila, gi ispolnuva svoite<br />
vetuvawa, toj e dostoen i gri`liv. Dodeka drugite sakaat da ne porobat, toj<br />
saka od <strong>na</strong>s da staneme kako bogovite. Lucifer ja podr`uva silata, mo}ta i<br />
pravdata. Toj ni poka`uva deka nie sme su{testva koi zaslu`uvaat zadovolstvo,<br />
sre}a i podobar `ivot. Toj e golem osloboditel <strong>na</strong> ~ove{tvoto.<br />
Spored veruvaweto <strong>na</strong> satanisti~kata religija, sumerskiot bog Ea/<br />
Enki e Lucifer. Toj e vrhoven i brilijanten bog, a ne angel. Toj e vistinskiot<br />
tatko i vistinskiot kreator <strong>na</strong> ~ove{tvoto. Satan/Lucifer e poz<strong>na</strong>t kako<br />
bog buntovnik, bog koj <strong>na</strong> ~ove{tvoto mu donel z<strong>na</strong>ewe za da go izdigne <strong>na</strong>d<br />
nivoto <strong>na</strong> `ivotnite. Toj zaedno so Belzebub, A{tarot, Azezel, Bilijal, Mamon<br />
i drugi bogovi se pobunil zaradi ~ove{tvoto.<br />
107
ta{luci) ne e |avol, tuku obi~en {umski demon (kakvi {to, <strong>na</strong> primer,<br />
bea gr~kite Satiri 69 i rimskite Fauni).<br />
Angelite i |avolite, iako svojata egzistencija ja dobivaat od<br />
ist tvorec i od kogo vo svojata dejnost se zavisni, se dva svetovi koi se<br />
<strong>na</strong>o|aat vo me|useb<strong>na</strong> voj<strong>na</strong>.<br />
- Vnesuvaweto <strong>na</strong> dobroto i zloto vo manihejstvoto se dol`i <strong>na</strong><br />
negoviot osnova~ Mani. 70 Mani u~el deka od ve~nosta postojat dve <strong>na</strong>~ela<br />
- dobro i zlo, svetlost i mrak ili drvo <strong>na</strong> `ivot i drvo <strong>na</strong> smrtta<br />
me|u koi postojat golemi sprotivnosti. Toa e deterministi~ka i materijalisti~ka<br />
filozofija koja ja zastapuva tezata deka vo sekoj ~ovek<br />
postojat dve materijalni du{i. Svetlata du{a po priroda e dobra, a<br />
tem<strong>na</strong>ta du{a po priroda e zla. Povedenieto <strong>na</strong> ~ovekot e mehani~ki<br />
rezultat <strong>na</strong> tie dve supstancijalni sili <strong>na</strong> du{ata. Mani, vsu{nost,<br />
<strong>na</strong>stojuval u~eweto <strong>na</strong> Hristos, Buda i Zaratustra da gi spoi vo edno<br />
u~ewe. Dualizam <strong>na</strong> dvata ve~ni principi dobroto i zloto, svetlosta i<br />
temni<strong>na</strong>ta koi se <strong>na</strong>o|aat vo nepreki<strong>na</strong>t sudir, vsu{nost, e prezemen od<br />
iranskiot mazadizam.<br />
Razgrani~uvaweto <strong>na</strong> dobroto i zloto se vr{i vrz osnova <strong>na</strong> neposredo<br />
percepirawe: "ova e dobro," "o<strong>na</strong> e zlo." Vrz osnova <strong>na</strong> toa neposredno<br />
percepirawe nie priz<strong>na</strong>vame ili ~uvstvuvame deka ednoto zaslu`uva<br />
odobruvawe i deka e dostojno za postoewe, a drugoto zaslu`uva<br />
osuda i ne e dostojno za postoewe. Me|utoa, imaj}i rabota so slo`eniot<br />
sodr`aen `ivot lesno e da se <strong>na</strong>pravi gre{ka i da ne se zabele`i<br />
zloto koe e maskirano so primesi <strong>na</strong> dobro vo sebe ili pak, da ne se<br />
proceni samoto dobro koe vo zemskoto postoewe ne e li{eno od nedostatoci.<br />
Ottamu, neophodno e da se <strong>na</strong>jde apsolutnoto sovr{eno i seopfatno<br />
dobro koe bi mo`elo da slu`i kako merilo i osnova za site<br />
osta<strong>na</strong>ti procenki, Toa <strong>na</strong>jvisoko dobro e bog. 71<br />
Dobroto e opravdano samo po sebe. Zloto samo po sebe e ne{to<br />
nedostojno, ne{to {to zaslu`uva osuda, toa samo po sebe e sprotivno<br />
<strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta celosnost <strong>na</strong> bitieto kako apsolutno dobro. Me|utoa<br />
zloto, za razlika od apsolutnoto dobro, ne e primarno i ne e samostojno.<br />
Prvo, toa postoi samo vo materijalniot svet i toa ne vo prvobit<strong>na</strong>ta<br />
negova su{ti<strong>na</strong>, tuku vo po~etokot kako sloboden akt <strong>na</strong> voljata<br />
69 Satirite se {umski demoni (zamisleni kako polovi<strong>na</strong> jarci i polovi<strong>na</strong><br />
lu|e skloni kon muzika, vino i `elba za seks so nimfi) koi gi sledele<br />
bogot Pan ili bogot Dionis.<br />
70<br />
Mani (Mones, 216-276) e osnova~ <strong>na</strong> manihejstvoto koe kako eres se<br />
pojavilo kon krajot <strong>na</strong> III vek. Mani bil roden vo Selakvija - Persija vo vreme<br />
<strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> carot Sapor I, kade {to vo 240 godi<strong>na</strong> zapo~<strong>na</strong>l da go {iri<br />
svoeto u~ewe koe prestavuvalo spojuvawe <strong>na</strong> hristijanskoto u~ewe so religioznoto<br />
u~ewe <strong>na</strong> Zaratustra. Od negovite pi{ani dela se za~uvani dve: "Kniga<br />
<strong>na</strong> gigantite" i "Osnov<strong>na</strong> poslanica."<br />
71<br />
Loski, N, Bog i svetsko zlo, Zepter, Beograd, 2001, str. 41.<br />
108
<strong>na</strong> supstancio<strong>na</strong>lnite akteri i izvedeno kako posledica <strong>na</strong> toj akt. So<br />
drugi zborovi, zloto go nema vo od boga sozdade<strong>na</strong>ta prvobit<strong>na</strong> su{ti<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> svetot. Vtoro, zlite akti <strong>na</strong> voljata se vr{at pod pla{tot <strong>na</strong> dobroto<br />
ottamu {to sekoga{ se <strong>na</strong>so~eni <strong>na</strong> avtenti~o pozitiv<strong>na</strong> vrednost,<br />
me|utoa vo takva korelacija so drugite vrednosti i sredstva za<br />
nivno dostignuvawe {to dobroto se zamenuva so zlo: taka da se bide<br />
bog e <strong>na</strong>jvisoka pozitiv<strong>na</strong> vrednost, no prisvojuvawe <strong>na</strong> taa doblest za<br />
sebe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> materijata e <strong>na</strong>jgolemo zlo. Treto, ostvaruvawe <strong>na</strong> negativ<strong>na</strong><br />
vrednost ne e mo`no poi<strong>na</strong>ku, osven preku iskoristuvawe <strong>na</strong><br />
silite <strong>na</strong> dobroto. Taa nesamostojnost i protivre~ost <strong>na</strong> negativnite<br />
vrednosti posebno e zabele`itel<strong>na</strong> vo sferata <strong>na</strong> satanskoto zlo. 72<br />
Vo deloto "Karakter <strong>na</strong> ruskiot <strong>na</strong>rod," Loski veli deka osnov<strong>na</strong>,<br />
<strong>na</strong>jdlaboka crta <strong>na</strong> karakterot <strong>na</strong> ruskiot <strong>na</strong>rod e negovata religioznost<br />
i so nea povrza<strong>na</strong>ta potraga za apsolutno dobro, z<strong>na</strong>~i za takvo<br />
dobro koe e ostvarlivo samo vo carstvoto bo`je. Sovr{eno dobro bez<br />
kakvi i da e primesi <strong>na</strong> zlo i bez mani postoi vo carstvoto bo`je, 73 za-<br />
{to toa se sostoi od li~nosti koi vo svoeto povedenie vo celost gi<br />
ostvaruvaat dvete zapovedi <strong>na</strong> Isus: qubi go gospod pove}e od samiot<br />
sebesi i, qubi go svojot bli`en kako samiot sebesi. 74 ^lenovite <strong>na</strong> carstvoto<br />
bo`je se celosno oslobodeni od egoizmot i zatoa sozdavaat<br />
samo apsolutni vrednosti - moralno dobro, ubavi<strong>na</strong>, poz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta<br />
nedelivi i neuni{tivi blaga koi im slu`at <strong>na</strong> celiot svet. Relativni<br />
blaga, t.e. onie ~ie koristewe za edni e dobro, a za drugi zlo,<br />
72<br />
Ibid, str. 44.<br />
73<br />
Navisti<strong>na</strong>, sovr{eno dobro postoi samo vo carstvoto bo`je, toa e<br />
<strong>na</strong>dzemno, pa spored toa, vo <strong>na</strong>{eto carstvo <strong>na</strong> egoisti~ni su{testva sekoga{<br />
se ostvaruva samo poludobro, spoj <strong>na</strong> pozitivni vrednosti i nekakvi nesovr-<br />
{enstva, t.e. dobro soedineto so nekakvi aspekti <strong>na</strong> zlo. Ibid, str. 141.<br />
74<br />
Posledica <strong>na</strong> taa qubov e ispraven odnos kon site vrednosti soglasno<br />
nivniot rang i soglasno toa, moralno dobro povedenie vo sekoj pogled.<br />
Osnovnoto primarno otstapuvawe od toj ispraven `ivoten pat se javuva tamu<br />
kade {to materijal<strong>na</strong>ta li~ost stapuvaj}i vo svetskiot proces i sremej}i se<br />
kon apsolun<strong>na</strong> polnost <strong>na</strong> bitieto go po~nuva svojot `ivot so qubov kon sebesi<br />
koja e pogolema od o<strong>na</strong>a kon boga i li~nostite koi Toj gi sozdal. Takvata<br />
pretera<strong>na</strong> qubov kon sebesi, pretpostavuvaweto <strong>na</strong> sebesi <strong>na</strong>d drugite li~nosti<br />
e ve}e <strong>na</strong>ru{uvawe <strong>na</strong> vrednostite: toa e primarno, osnovno moralno zlo,<br />
isto~en grev <strong>na</strong> materijalnoto su{stestvo. Site osta<strong>na</strong>ti vidovi <strong>na</strong> zlo, site<br />
nesovr{enstva vo svetot se posledica <strong>na</strong> ova osnovno moralno zlo <strong>na</strong> samoqubie,<br />
egoizmot. Ibid, str. 45. Site nesovr{enosti od op{testven karakter, <strong>na</strong><br />
krajot <strong>na</strong> krai{tata se poledica <strong>na</strong> osnovnoto moralno zlo. Imeno, <strong>na</strong> nedostigot<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata qubov kon boga i drugite li~nosti koi toj gi sozdal. Ibid,<br />
str. 56-57.<br />
109
ne gi privlekuvaat ~lenovite <strong>na</strong> carstrvoto bo`je. 75 Poterata po niv e<br />
sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> `ivotot <strong>na</strong> li~nosti so egoisti~en karakter, t.e. <strong>na</strong> li~nosti<br />
koi ne poseduvaat sovr{e<strong>na</strong> qubov sprema bog i, ako ne sekoga{,<br />
barem vo nekoi slu~ai, se pretpostavuvaat sebesi <strong>na</strong>d bli`nite. 76<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to ~lenovite <strong>na</strong> carstvoto bo`je se celosno<br />
oslobodeni od egoizmot, nivnoto telo ne e materijalno, tuku preobrazeno.<br />
Navisti<strong>na</strong>, materijalnoto telo e posledica <strong>na</strong> egoizmot: toa e rezultat<br />
<strong>na</strong> osvojuvaweto <strong>na</strong> izvesen del <strong>na</strong> prostorot preku postap}i <strong>na</strong><br />
odbivawe, koi sozdavaat relativno neproboj<strong>na</strong> zapremni<strong>na</strong>. Takvoto<br />
telo e podlo`no <strong>na</strong> ranuvawe i razoruvawe, toa e polno so nesovr{enstvo<br />
i nu`no e povrzano so borba za opstanok. Preobrazenoto telo se<br />
sostoi od procesi <strong>na</strong> svetlost, zvuk, topli<strong>na</strong>, miris koi gi sozdavaat<br />
nebo`nici i slu`i kako izraz <strong>na</strong> nivnoto duhovno tvore{tvo koe tvori<br />
apsolutnite vrednosti. Takvata duhovno-teles<strong>na</strong> celi<strong>na</strong> poseduva<br />
ideal<strong>na</strong> ubavi<strong>na</strong>. Nesodr`ej}i vo sebe postapki <strong>na</strong> odbivawe, preobrazenoto<br />
telo ne mo`e da bide podlo`eno <strong>na</strong> otturnuvawe za{to e sposobno<br />
da prodre preku site materijalni pre~ki, toa ne e podlo`no <strong>na</strong><br />
kakvi i da e ranuvawa i ne mo`e so ni{to da bide razur<strong>na</strong>to. Voop{to,<br />
vo ova Carstvo nema nikakvi nesovr{enosti i nikakvi zla. Baraweto<br />
<strong>na</strong> apsolutnoto dobro, sekako, ne oz<strong>na</strong>~uva deka ruskiot ~ovek, <strong>na</strong> primer<br />
nekoj od prosto poteklo svesno se stremi kon carstvoto bo`je,<br />
imaj}i go vo svojot um slo`eniot sistem <strong>na</strong> u~ewe za nego. Za sre}a vo<br />
~ovekovata du{a postoi sila koja se stremi kon dobro i koja go osuduva<br />
zloto nezavisno od stepenot <strong>na</strong> negovoto obrazovanie: taa sila e - glasot<br />
<strong>na</strong> sovesta. 77<br />
- Kuranot <strong>na</strong>laga da se pravi dobro i da se izbegnuva zlo. Dobroto<br />
i zloto ponekoga{ se vidlivi i celosni, a ponekoga{ relativni i<br />
75<br />
^ovekot vo svojot zemski `ivot poln o nesovr{enstvo gi ceni relativnite<br />
vrednosti, t.e. takvite koi vo odnos sprema edno su{testvo se dobro, a<br />
vo odnos <strong>na</strong> drugo - zlo. Ogromen del <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite postapki se <strong>na</strong>so~eni kon postignuvawe<br />
samo <strong>na</strong> takvi relativni dobra: osvojuvaweto tvrdi<strong>na</strong> vo voj<strong>na</strong> e<br />
pozitiv<strong>na</strong> vrednost za pobednikot, a negativ<strong>na</strong> za pobedeniot; qubovta <strong>na</strong> A<strong>na</strong><br />
Kareni<strong>na</strong> sprema Vronski e dobro za Vronski, a zlo za Karenin i sl. Relativ<strong>na</strong>ta<br />
vredost i za samata li~nost koja se stremi kon nea, mnogu ~esto stanuva<br />
dobro ili zlo: <strong>na</strong> primer, vrskata so A<strong>na</strong> Kareni<strong>na</strong> za Vronski be{e pozitiv<strong>na</strong><br />
vrednost dodeka ja sakal, no ve}e toga{ i zlo, t.e. negativ<strong>na</strong> vrednost,<br />
za{to mu {tetela <strong>na</strong> negovata op{testve<strong>na</strong> polo`ba. Ibid, str. 15.<br />
76<br />
Nie ne `iveeme vo Carstvoto Bo`je, tuku vo dekadentnoto carstvo<br />
<strong>na</strong> pove}e ili pomalku egoisti~ni su{testva. Ne gospod, tuku nie samite so<br />
svoeto egoisi~ko povedenie sozdadovme sistem <strong>na</strong> prirodata prepoln so nesovr{enosti<br />
i razli~i vidovi zla, priroda vo koja su{tinsko z<strong>na</strong>~ewe ima materijal<strong>na</strong>ta<br />
telesnost, koja se javuva kako posledica <strong>na</strong> zaemno odbivawe <strong>na</strong><br />
su{testvata. Ibid, str. 135.<br />
77<br />
Ibid. 100-101.<br />
110
delumni. Toa povlekuva petkrat<strong>na</strong> podelba <strong>na</strong> pravnite pravila: kako<br />
<strong>na</strong> zapovedite taka i <strong>na</strong> zabranite. 1. Toa {to e celosno e dobro e zadol`itel<strong>na</strong><br />
dol`nost - toa traba da se pravi. 2. Toa {to e pove}e dobro<br />
otkolku lo{o e prepora~livo i pofalno. 3. Toa ~ii izgledi se ed<strong>na</strong>kvi,<br />
kade {to ne se istaknuva ni dobroto ni zloto im e prepu{teno <strong>na</strong><br />
voljata <strong>na</strong> poedincite. Za ova o~ite <strong>na</strong> zakonot se nezainteresirani. 4.<br />
Toa {to e celosno lo{o e celosno zabraneto. 5. Toa {to e prete`no<br />
lo{o e kaznivo i neprepora~livo.<br />
[to se odnesuva do razlikuvaweto <strong>na</strong> dobroto i zloto, vo Kuranot<br />
veli deka treba da se pravi maruf (bukvalno = pristojnost) i da<br />
se vozdr`uvame od munker (bukvalno = sram). Toj go smeta za dobro seto<br />
o<strong>na</strong> {to kako takvo e priz<strong>na</strong>eno so me|useb<strong>na</strong> soglasnost <strong>na</strong> lu|eto i<br />
kako takvo e potvrdeno so razumot <strong>na</strong> seriozni i zreli umovi. Za zlo se<br />
smeta se {to od zdraviot razum e zabraneto. 78<br />
- Spored Spinoza, koj }e si pretstavi deka e uni{teno o<strong>na</strong> {to<br />
toj go mrazi, }e se raduva... Koj }e si pretstavi deka o<strong>na</strong> {to toj go mrazi<br />
e ispolneto so taga }e se raduva, ako, <strong>na</strong>protiv si pretstavi deka toa<br />
e ispolneto so radost, }e se <strong>na</strong>ta`i. 79 ...O<strong>na</strong> ne{to {to si go pretstavuvame<br />
deka i se sprotivstavuva <strong>na</strong> radosta ili deka vodi kon taga, se trudime<br />
da go otstranime ili da go uni{time. 80 Ovie i sli~ni ~uvstva <strong>na</strong><br />
omraza se sveduvaat <strong>na</strong> zavist koja, zaradi toa, ne e ni{to drugo osven<br />
samata omraza, dokolku se smeta deka go odreduva ~ovekot taka {to toj<br />
se raduva <strong>na</strong> zloto <strong>na</strong> drugiot, <strong>na</strong>protiv, deka taguva poradi negovoto<br />
dobro. 81 Koj nekogo mrazi, }e se trudi da mu <strong>na</strong>pravi zlo, osven ako ne<br />
se pla{i od toa da ne proizleze pogolemo zlo za nego samiot. A <strong>na</strong>protiv,<br />
koj nekogo saka, }e se trudi spored istata zakonitost, da mu <strong>na</strong>pravi<br />
dobro. 82 Spored nego, dobroto i zloto ne oz<strong>na</strong>~uvaat ni{to pozitivno<br />
vo ne{tata i toa <strong>na</strong>bquduvani po sebe i ne se ni{to drugo osven<br />
<strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> mislewe, ili poimi {to gi obrazuvame so toa {to gi sporeduvame<br />
ne{tata edni so drugi. Za{to, edno isto ne{o mo`e vo isto<br />
vreme da bide dobro ili zlo, a isto taka i ramnodu{no, <strong>na</strong> primer, muzikata<br />
e dobro za melanholi~arot, a lo{o za <strong>na</strong>ta`eniot ~ovek, za gluviot,<br />
pak, ne e nitu dobra, nitu lo{a. Ako treba sepak da se opredelat<br />
ovie poimi, pod dobro treba da se podrazbere o<strong>na</strong> za {to sigurno z<strong>na</strong>eme<br />
deka e vo soglasnost so ~ovekovata priroda, {to z<strong>na</strong>~i - o<strong>na</strong> za {to<br />
sigurno z<strong>na</strong>eme deka ni e korisno, a zlo o<strong>na</strong> {to i protivre~i, t.e. o<strong>na</strong><br />
za {to sigurno z<strong>na</strong>eme deka ne spre~uva da poseduvame nekoe dobro. 83<br />
78<br />
Hamidullah, M. Uvod u islam, Stare{instvo islamske zajednice, III izdanie,<br />
Sarajevo, 1989. str. 135.<br />
79<br />
Spinoza B. Etika, \ur|a, Skopje, 2010, str. 88.<br />
80<br />
Ibid, str. 90.<br />
81<br />
Ibid, str. 89.<br />
82<br />
Ibid, str. 93.<br />
83<br />
Ibid, str. 117-108.<br />
111
Bidej}i razumot ne bara ni{to sprotivno <strong>na</strong> prirodata, toj samiot,<br />
z<strong>na</strong>~i, bara sekoj samiot sebesi da se saka, da go bara o<strong>na</strong> {to mu e<br />
korisno - o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> mu e korisno - i da se stremi kon seto o<strong>na</strong><br />
{to ~ovekot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go vodi kon pogolemo sovr{enstvo, i voop{to<br />
sekoj da se trudi da go so~uva svoeto su{testvo, kolku {to mo`e da se<br />
gri`i za nego. Po<strong>na</strong>tamu bidej}i doblesta ne e ni{to drugo osven da se<br />
dejstvuva spored zakonite <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta priroda i bidej}i sekoj se<br />
trudi svoeto su{testvo da go odr`i edinstveno spored zakonot <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta<br />
priroda, od toa sleduva: 1. Osnovata <strong>na</strong> doblesta e samiot streme`<br />
za odr`uvawe <strong>na</strong> sopstvenoto su{testvo i deka sre}ata se sostoi<br />
vo toa {to ~ovekot mo`e da go odr`i svoeto su{testvo. 2. Sleduva<br />
deka kon doblesta treba da se stremime zaradi nea samata i deka od nea<br />
nema ni{to podobro ili ni{to {to bi bilo pokorisno za <strong>na</strong>s, zaradi<br />
{to bi trebalo da se stremime kon toa. 3. Na krajot sleduva deka onie<br />
koi se ubivaat sebesi se nemo}ni vo duhot i deka se sosema pobedeni od<br />
<strong>na</strong>dvore{nite pri~ini koi i se sprotivstavuvaat <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta priroda.<br />
Po<strong>na</strong>tamu, <strong>na</strong>dvor od <strong>na</strong>s egzistiraat mnogu ne{ta koi ni se korisni<br />
i za koi, zaradi toa, treba da se stremime. Ottamu, <strong>na</strong> ~ovekot ni-<br />
{to ne mu e pokorisno otkolku ~ovek. Povtoruvam, lu|eto ne mo`at da<br />
si posakuvaat ni{to podobro za odr`uvawe <strong>na</strong> svoeto su{tetsvo otkolku<br />
site vo se da se soglasuvaat taka {to duhovite i telata <strong>na</strong> site da<br />
pravat eden duh i edno telo i site zaedno, kolku {to mo`e, da se trudat<br />
da go odr`at svoeto su{testvo i site zaedno da baraat za sebe op{ta<br />
polza. Od ova proizleguva deka lu|eto so koi upravuva razumot baraat<br />
svoja korist spored vodstvoto <strong>na</strong> ne{to za sebe {to ne bi im go posakale<br />
<strong>na</strong> drugite lu|e, pa deka spored toa tie se pravedni, sigurni (verni)<br />
i ~esni.... Od seto ova, spored Spinoza, vo osnova <strong>na</strong> razumot stoi principot<br />
- sekoj e dol`en da ja bara svojata korist, koja ne e osnova za nemoralnost,<br />
tuku <strong>na</strong>protiv za doblest i moralnost. Toa, vo prv red proizleguva<br />
ottamu {to sekoj, spored zakonite <strong>na</strong> svojata sopstve<strong>na</strong> priroda,<br />
<strong>na</strong> nu`en <strong>na</strong>~in se stremi kon o<strong>na</strong>, ili go prezira o<strong>na</strong> za {to sudi deka<br />
e dobro ili deka e lo{o. Za{to, kolku {to nekoj pove}e se trudi i<br />
mo`e da go bara o<strong>na</strong> {to mu e korisno, t.e. da go odr`uva svoeto<br />
su{testvo, dotolku pove}e e <strong>na</strong>daren so doblest, i obratno. 84 Spored<br />
toa, ni{to drugo ne mo`e da bide dobro, osven o<strong>na</strong> {to se soglasuva so<br />
<strong>na</strong>{ata priroda: ottamu kolku edno ne{to pove}e se soglasuva so<br />
<strong>na</strong>{ata priroda dotolku e pokorisno i obratno. 85 Nakratko: koga ~ovek<br />
<strong>na</strong>jmnogu go bara o<strong>na</strong> {to mu e korisno, toga{ lu|eto <strong>na</strong>jmnogu se<br />
korisni edni <strong>na</strong> drugi. Bidej}i kolku pove}e sekoj go bara o<strong>na</strong> {to mu e<br />
korisno i se trudi da se odr`i sebesi, tolku pove}e e <strong>na</strong>daren so<br />
doblest, ili {to e isto tolku pove}e e <strong>na</strong>daren so pogolema mo} da dejstvuva<br />
spored zakonite <strong>na</strong> svojata priroda, t.e. da `ivee spored vod-<br />
112<br />
84<br />
Spinoza B. Etika, \ur|a, Skopje, 2010, str. 115-117.<br />
85<br />
Ibid, str. 120.
stvoto <strong>na</strong> razumot. A lu|eto po priroda <strong>na</strong>jmnogu se soglasuvaat toga{<br />
koga `iveat spored vodstvoto <strong>na</strong> razumot. Z<strong>na</strong>~i, lu|eto }e si bidat<br />
<strong>na</strong>jmnogu korisni edni <strong>na</strong> drugi toga{ koga sekoj <strong>na</strong>jmnogu go bara o<strong>na</strong><br />
{to mu e korisno. Toga{ ~ovek <strong>na</strong> ~oveka mu e bog. 86 Kakov bog, takov<br />
~ovek!<br />
- Spored Hjum, da se ka`e deka ne{to e dobro z<strong>na</strong>~i da se ka`e<br />
deka jas toa go odobruvam, a da se ka`e deka e lo{o, z<strong>na</strong>~i da se ka`e<br />
deka jas toa ne go odobruvam... Spored ovaa teorija, dobroto, lo{oto,<br />
ispravnoto i neispravnoto funkcioniraat kako terminite "prijatno"<br />
i "neprijatno" (gadno). Mojot iskaz "pivoto e prijatno z<strong>na</strong>~i deka mi<br />
se dopa|a. Va{iot iskaz "pivoto e odvratno" z<strong>na</strong>~i deka ne go sakate: i<br />
dvata iskazi se vistiniti. Jas go sakam pivoto, a vie ne. Iskazite "pivoto<br />
e prijatno" i "pivoto e odvratno" samo <strong>na</strong> izgled se odnesuvaat <strong>na</strong><br />
pivoto i samo <strong>na</strong>izgled si protivre~at eden <strong>na</strong> drug. Me|utoa tie zboruvaat<br />
za mene i za vas i zaemno ni <strong>na</strong>jmalku ne se isklu~uvaat. 87 Ili<br />
ako nekoj ka`e "pravdata e dobra" toj ne zboruva za pravdata, tuku za<br />
sebe, i veli deka ja odobruva, ja saka pravdata. Ili koga bi ka`al o<strong>na</strong>a<br />
`e<strong>na</strong> e ubava, jas ne ka`uvam ni{to za nea, tuku za mene, a toa e deka<br />
taa mene mu se dopa|a. Pa taka i iskazite - mojot: "ova e pravedno" i<br />
tvojot: "ova e nepravedno" samo <strong>na</strong> izgled se odnesuvaat <strong>na</strong> pravdata i<br />
samo <strong>na</strong>izgled si protivre~at eden <strong>na</strong> drug. I tie zboruvaat za mene i<br />
za vas i zaemno ni <strong>na</strong>jmalku ne se isklu~uvaat. 88 Za da se doz<strong>na</strong>e {to e<br />
dobro ili zlo nu`no e empirisko iskustvo. ^ovek mora <strong>na</strong>jprvin da dopre,<br />
vkusi, vidi, pomirisa, ~ue ili da po~uvstvuva (qubov, omraza<br />
itn.), a ne metafizi~ki da zamisli. Vo taa smisla e o<strong>na</strong>a <strong>na</strong>rod<strong>na</strong>ta:<br />
"Za kowot {to ne si go javal ne mo`e{ da ka`e{ deka e dobar ili<br />
lo{." Zatoa, za da oceni{ dali ne{to e dobro ili zlo, mora da vidi{,<br />
~ue{, dopre{, pomirisa{ i vkusi{. Neophodno e objektivno provereno<br />
i proverlivo iskustvo, a ne metafizi~ka zamisla.<br />
- Na pra{awata: [to e dobro? Ni~e odgovara - Se {to go zasiluva<br />
~uvstvoto <strong>na</strong> mo}, voljata za mo}, mo}ta sama po sebe vo ~oveka.<br />
[to e zlo? - Se {to izvira od slabosta. [to e sre}a? - ^uvstvoto deka<br />
mo}ta se zgolemuva - deka otporot e <strong>na</strong>dvladean. Ne zadovolstvoto,<br />
tuku pove}e mo}, ne mir po sekoja ce<strong>na</strong>, tuku voj<strong>na</strong>, ne doblest, tuku<br />
sposobnost (doblest vo renesansen stil, virtu, doblest osloboden od<br />
otrovite <strong>na</strong> moralot). Slabite i potprose~nite }e is~ez<strong>na</strong>t: toa e<br />
prviot princip <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto milosrdie. I sekoj treba da im pomaga da<br />
is~ez<strong>na</strong>t. [to e po{tetno od koj i da e grev? - Prakti~noto so~uvstvo<br />
so potprose~nite i so slabite - hristijanstvoto. 89<br />
86<br />
Spinoza B. Etika, \ur|a, Skopje, 2010, str. 121.<br />
87<br />
Mabbott, J.D. Uvod u etiku, Nolit, Beograd, 1981, str. 93.<br />
88<br />
Ibid, str. 93.<br />
89<br />
Ni~e, F. Antihrist, Krodo, Skopje, 2007, str. 8-9.<br />
113
- Spored Uspenski, idejata za moralnosta e povrza<strong>na</strong> so idejata<br />
za dobrite i lo{ite postapki. Idejata za dobroto i zloto, me|utoa,<br />
otsegoga{ bila razli~<strong>na</strong> za razli~ni lu|e, sekoga{ e subjektiv<strong>na</strong> vo<br />
~ovekot broj eden, broj dva i broj tri i vrza<strong>na</strong> e samo za daden moment i<br />
dade<strong>na</strong> situacija. Subjektivniot ~ovek ne mo`e da ima op{t poim za<br />
dobroto i zloto. Za subjektivniot ~ovek zloto e seto o<strong>na</strong> {to e sprotivno<br />
<strong>na</strong> negovite `elbi i interesi, odnosno <strong>na</strong> negovito poim <strong>na</strong> dobroto.<br />
Mo`e da se ka`e deka za subjektivniot ~ovek zloto voopo{to<br />
ne postoi, tuku deka postojat samo razli~ni sfa}awa <strong>na</strong> dobroto. Nikoj<br />
nikoga{ <strong>na</strong>merno ne pravi ni{to vo interes <strong>na</strong> zloto, vo ime <strong>na</strong><br />
zloto. Sekoj postapuva vo interes <strong>na</strong> dobroto, o<strong>na</strong>ka kako {to toj go<br />
sfa}a. Lu|eto, z<strong>na</strong>~i me|useno se davat, se kolat i ubivaat vo interes<br />
<strong>na</strong> dobroto. Pri~i<strong>na</strong>ta e ista, ~ovekovoto nez<strong>na</strong>ewe i dlabokiot son vo<br />
koj `iveaat lu|eto. Toa e tolku o~igledno {to ponekoga{ izgeda duri<br />
~udno {to lu|eto za toa nikoga{ ne razmisluvale. Ostanuva me|utoa<br />
faktot deka toa neuspevaat da go sfatat i deka sekoj smeta deka negovoto<br />
dobro e edinstvenoto dobro, dodeka seto osta<strong>na</strong>to e zlo. Naivno e<br />
beskorisno da se <strong>na</strong>devame deka lu|eto koga i da e toa }e go sfatat i<br />
deka }e razvijat nekoja op{ta i identi~<strong>na</strong> ideja za dobroto.<br />
Me|utoa, zarem dobroto i zloto ne postojat za sebe nezavisno od<br />
~ovekot? Postojat, rekol Gurxiev, samo mnogu e daleku od <strong>na</strong>s i momentno<br />
ne vredi duri i da probate toa da go razberete. Naprosto, da se zapra{ame<br />
slednovo: edinstve<strong>na</strong> postoja<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> dobroto i zloto koja<br />
e mo`<strong>na</strong> za ~ovekot e povrza<strong>na</strong> so idejata za evolucijata, sekako ne <strong>na</strong><br />
mehani~kata evolucija, tuku so idejata <strong>na</strong> ~ovekoviot razvoj preku<br />
svesnite usilbi, prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> negovoto bitie, sozdavaweto <strong>na</strong> edinstvo<br />
vo nego i formiraweto <strong>na</strong> postojanoto jas.<br />
Postoja<strong>na</strong> ideja za dobroto i zloto vo ~ovekot mo`e da se formira<br />
samo vo vrska so potoja<strong>na</strong> cel i postojanoto razbirawe. Ako ~ovek<br />
sfa}a deka spie i saka da se razbudi, toga{ seto o<strong>na</strong> {to mu pomaga<br />
da se razbudi }e bide dobro, dodeka se {to go popre~uva, se {to go prodol`uva<br />
negoviot son }e bide zlo. Na sosema ist <strong>na</strong>~in }e sfati i {to<br />
e dobro i zlo za drugite lu|e. O<strong>na</strong> {to im pomaga da se razbudat e dobro,<br />
o<strong>na</strong> {to vo toa gi spre~uva e zlo. No toa e taka samo za onie koi<br />
sakat da se razbudat, t.e. za onie koi sfa}aat deka spijat. Onie koi ne<br />
sfa}aat deka spijat i koi ne mo`at da sakaa da se razbudat, ne mo`at<br />
ni da go razerat dobroto i zloto. A ottamu {to mnozinstvoto lu|e ne<br />
sfa}a i nikoga{ nema da sfati deka spie, za niv vsu{nost i ne postoi<br />
dobro i zlo.<br />
Ova mu protivre~i <strong>na</strong> op{toprifatenite idei. Lu|eto <strong>na</strong>vik<strong>na</strong>le<br />
da mislat deka dobroto i zloto za sekogo mora da bide isto, a pred<br />
se deka dobroto i zloto za sekogo postojat. Vo stvarnosta, dobroto i<br />
zloto postojat samo za malubrojni, za onie koi imaat odrede<strong>na</strong> cel i<br />
114
koi se stremat kon taa cel. Toga{ o<strong>na</strong> {to im pomaga vo postignuvaweto<br />
<strong>na</strong> taa cel e dobro, a o<strong>na</strong> {to im pre~i e zlo. 90<br />
4. DALI ^OVEKOT E DOBAR ILI ZOL<br />
Otsekogaga{ kako i denes postojat dvojni ar{ini za toa kako<br />
treba da izgleda ~ovek za da se <strong>na</strong>re~e dobar. Ednoto e humanisti~koto<br />
stojali{te {to go nudi sekoja, makar i malku, serioz<strong>na</strong> eti~ka rasprava.<br />
Toa e o<strong>na</strong> prestava za dobriot ~ovek koja vo ni{to ne se razlikuva<br />
od sli~nite kni`ni raspravi, ne samo od anti~ko, tuku od koe i da e<br />
vreme. Drugoto stojali{te za dobriot ~ovek e o<strong>na</strong> koe se prifa}a kako<br />
alter<strong>na</strong>tiv<strong>na</strong> procenka za prakti~<strong>na</strong> upotreba. Spored taa procenka<br />
edno se idealnite doblesti, drugo se realnite barawa {to mu se bliski<br />
<strong>na</strong> realnite potrebi. Ottamu,<br />
Dobar profesor vo odnos <strong>na</strong> studentite e onoj koj <strong>na</strong> site studenti<br />
im dava visoki ocenki bez ogled <strong>na</strong> odgovorot <strong>na</strong> ispitnite pra-<br />
{awa, ili u{te podobar, bez voop{to da gi ispra{uava. Dobar profesor<br />
vo odnos <strong>na</strong> svoite kolegi e onoj koj ne se istaknuva, se trudi da ne<br />
<strong>na</strong>pi{e nitu eden trud pove}e od svoite kolegi, ne u~estvuva <strong>na</strong> mnogu<br />
semi<strong>na</strong>ri, ednostavno onoj koj se trudi da ne {tr~i.<br />
Dobar kolega od rabota e onoj koj z<strong>na</strong>e da ve trpi vo svojata kancelarija<br />
onolku kolku {to vie imate `elba da ispiete kafiwa i da ja<br />
razbivate svojata dosada, koj z<strong>na</strong>e se za sekogo i koj od prva raka vi<br />
ponudi pikantni informacii od privatniot `ivot <strong>na</strong> site vraboteni,<br />
koj vo koe i da e vreme e spremen da vi se pridru`i koga vie sakata da<br />
koristite pauza. Kolega koj }e ve ponudi i da vi go plati pojadokot, koj<br />
e spremen vo sekoe vreme (rabotno, se razbira) da vi pravi dru{tvo dodeka<br />
vie si gi pla}ate telefosnkite i drugi smetki, dodeka go registrirate<br />
ili miete avtomobilot ili sakata da zavr{ite koja i da e privat<strong>na</strong><br />
rabota. Dobar kolega se razbira e toj koj edvaj ja poz<strong>na</strong>va ili<br />
u{te podobro, ne z<strong>na</strong>e ni{to za materijata {to zaedno ja rabotite. Dobar<br />
e i onoj kolega koj e qubezen so vas duri i toga{ koga }e go <strong>na</strong>pravite<br />
pa~avra, vol ili skuter.<br />
Dobar rakovoditel e onoj koj z<strong>na</strong>e so vas da ispie ~a{ka alkohol<br />
i koj nikoga{ ne ve pra{uva za rabotata.<br />
Dobri deca se samo poslu{nite deca, koj nema da ve odbijat ako<br />
gi pratite da kupat ne{to od bliskata samoposluga.<br />
Dobri kom{ii se samo onie kom{ii koi nikoga{ nema da vi se<br />
pojavat <strong>na</strong> vrata, ne samo za da vo pobaraat ne{to, tuku i za da vi go ponudat<br />
nivnoto dru{tvo.<br />
Dobri prijateli se samo onie koi sekoga{ se spremni da vi se<br />
<strong>na</strong>jdat koga }e im se javite <strong>na</strong> telefon, i koi imaat razbirawe {to vie<br />
str. 186-187.<br />
90<br />
Uspenski, D. P, U potrazi za ~udesnim, Metaphysica, Beograd, 2007,<br />
115
toj ist telefon ne ste bile vo sostojba da go krenete, zo{to vi zvonel<br />
vo vreme predvideno za odmot.<br />
No da se vratime <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto osnovno pra{awe - dali ~ovekot e<br />
dobar ili lo{? Nekoi smetaat deka ~ovekot po priroda e dobar, drugi<br />
deka e zol. Me|u teoreti~arite ima i takvi koi smetaat deka ~ovekot<br />
ne e nitu dobar nitu lo{, no i takvi, me|u koi se vbrojuva i avtorot <strong>na</strong><br />
ovoj trud, deka ~ovekot e i dobar i zol. "Normalno" e, veli Svensen, da<br />
se bide zol (lo{). Me|utoa odbivame sebesi da se opi{eme kako zli.<br />
Zli sekoga{ se onie drugite. 91<br />
- Spored hristijanskata filozofija ~ovekot vo golema mera se<br />
smeta za zol. "Gospod vide kolku e golema ~ovekovata rasipanost <strong>na</strong> zemjata<br />
i deka sekoja misla vo negovata pamet sekoga{ e samo zlo." (Bitie,<br />
6:5). Vo Prvata Kniga <strong>na</strong> Mojsie se veli i toa deka "...mislata <strong>na</strong><br />
srceto <strong>na</strong> ~ovekot e zla od mali noze." (Bitie, 8:21). Propovednikot<br />
pak, veli: "Razmisluvav vo svoeto srce za se toa i sfativ deka i pravednicite<br />
i mudrecite so svoite dela se vo bo`jata raka: i ~ovekot ne<br />
razbira {to go ~eka: qubovta ili omrazata, i dvete se pred nego. Se im<br />
se slu~uava <strong>na</strong> site ed<strong>na</strong>kvo: <strong>na</strong> pravednikot kako i <strong>na</strong> ne~esniot, <strong>na</strong> ~istiot<br />
i ne~istiot, <strong>na</strong> onoj koj `rtvuva kako i <strong>na</strong> onoj koj ne `rtvuva,<br />
ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> dobriot i <strong>na</strong> gre{niot, za onoj {to se zakolnuva kako i za<br />
onoj {to se pla{i od zakletva. Najlo{oto od se {to se zbidnuva pod<br />
sonceto e {to <strong>na</strong> site se im se slu~uava ed<strong>na</strong>kvo, pa ~ove~koto srce e<br />
polno so zlo, ludosta e vo srceto <strong>na</strong> lu|eto dodeka `iveat, a potoa im<br />
se pridru`uvaat <strong>na</strong> mrtvite. Za{to koj }e bide izbran? Kaj site `ivi<br />
ima <strong>na</strong>de`: i <strong>na</strong> `iviot pes mu e podobro otkolku <strong>na</strong> mrtviot lav. Za-<br />
{to `ivite z<strong>na</strong>at deka }e umrat, a mrtvite ne z<strong>na</strong>at ni{to, nitu imaat<br />
<strong>na</strong>grada, za{to se zaborava i spomenot <strong>na</strong> niv. I niv<strong>na</strong>ta qubov i niv<strong>na</strong>ta<br />
omraza i zavista is~ez<strong>na</strong>a i ve}e nemaat u~estvo vo ne{to {to se<br />
slu~uva pod sonceto." (Propovednik, 9:1-8).<br />
- Na istata linija se Makijaveli, Hobs i Montew. Spored Makijaveli,<br />
lu|eto sekoga{ se zli, dokolku nu`data ne gi <strong>na</strong>tera <strong>na</strong> doblest.<br />
92 Pome|u toa kako se `ivee i toa kako bi trebalo da se `ivee postoi<br />
takov ras~ekor {to ~ovekot koj, <strong>na</strong>mesto o<strong>na</strong> {to obi~no se pravi<br />
91<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 11.<br />
92 Makijaveli <strong>na</strong>stojuva zloto da go istera so zlo, vo smisla <strong>na</strong>mesto da<br />
se izlo`uvame <strong>na</strong> zlo pobrgu da se odlu~uvame <strong>na</strong> storuvawe zlo. Najstra{no e<br />
da se bide vo del dobar, a vo del zol. Toj smeta deka ~ovekot mora da se re{i<br />
dali }e bide celosno dobar ili celosno zol. Zaradi toa {to lu|eto glavno se<br />
zli, dobri<strong>na</strong>ta vodi kon samouni{tuvawe. Edinstve<strong>na</strong> preosta<strong>na</strong>ta mo`nost e<br />
da se re{ime za maksimalno zlo za{to toa, potpolno paradoklsalno, }e go<br />
organi~i zloto. Toa se odnesuva <strong>na</strong> site oblasti <strong>na</strong> `ivotot, no vladetelot<br />
mora da bide podgotven da primeni maksimal<strong>na</strong> brutalnost koga toa go <strong>na</strong>laga<br />
situacijata. Celata Makevijalisti~ka filozofija mo`e da se sumira vo {ablonot<br />
za toa deka <strong>na</strong>padot e <strong>na</strong>jdobra odbra<strong>na</strong>. Svensen, L. op. cit., 2006. str, 78<br />
116
go pravi o<strong>na</strong> {to bi trebalo da se pravi, pobrgu }e propadne odo{to }e<br />
se odr`i, za{to onoj koj sekoga{ vo sekoja prilika saka da bide dobar<br />
me|u osta<strong>na</strong>tite koi ne se dobri, pobrgu ili podoc<strong>na</strong> mora da propadne.<br />
Z<strong>na</strong>~i vladetelot koj saka da se odr`i potrebno e da se <strong>na</strong>vikne da ne<br />
bide dobar, pa so toa spored potreba da se slu`i ili da ne se slu`i. 93<br />
Hobs smeta deka lu|eto se ra|aat zli, a Montew deka ~ovekot po priroda<br />
e sklon kon svirepost.<br />
- Ruso zastapuva{e sprotiv<strong>na</strong> teorija deka ~ovekot po priroda e<br />
dobar. Spored nego lu|eto se ra|aat slobodni, ed<strong>na</strong>kvi samodovolni i<br />
bez predrasudi, me|utoa civilizacijata celosno gi preobrazuva. Prirodniot<br />
~ovek e div, sre}en i dobar - civiliziraniot ~ovek e nesre}en<br />
i nemoralen.<br />
- Dali ~ovekot po priroda e dobar ili zol? Ni ednoto ni drugoto,<br />
za{to ~ovekot po priroda ne e moralno su{testvo, toj stanuva toa<br />
koga negoviot razum }e se vozdigne do poimite <strong>na</strong> dol`nostite i zakonite.<br />
Me|utoa, mo`e da se ka`e deka vo nego ima sklonost kon poroci,<br />
za{to ima instinkti koi go pottiknuvaat iako razumot go goni <strong>na</strong><br />
sprotiv<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong>. Ottamu, toj mo`e da bide moralen samo so doblest,<br />
z<strong>na</strong>~i so prisiluvawe <strong>na</strong> samiot sebesi. Porocite glavno poteknuvaat<br />
od toa {to o~ove~e<strong>na</strong>ta sostojba i vr{i <strong>na</strong>siltvo <strong>na</strong> prirodata, a <strong>na</strong>{-<br />
ata opredelba kako lu|e e sepak da izlezeme od sirovata prirod<strong>na</strong> sostojba<br />
vo koja se <strong>na</strong>o|a `ivotnoto. Sovr{e<strong>na</strong>ta priroda povtorno postanuva<br />
priroda. 94<br />
- Spored Hamidulah, lu|eto mo`at da se podelat <strong>na</strong> tri glavni<br />
grupi. 1. Lu|e koi po priroda se dobri, koi isku{enijata ne mo`at da<br />
gi rasipat, od ~ija priroda (instinktite) proizleguva samo dobri<strong>na</strong> i<br />
milosrdie. 95 2. Lu|e koi se zli, nepopravlivi. 3. Lu|e koi i pripa|aat<br />
<strong>na</strong> sredanta grupa, koi se odnesuvaat kako {to treba samo ako so <strong>na</strong>dzor<br />
ili pritisok se prisileni <strong>na</strong> toa, a i<strong>na</strong>ku si dopu{taat sebesi lo{i<br />
dela i nepravdi prema drugite. Posled<strong>na</strong>va grupa e mnozinska grupa od<br />
lu|eto, dodeka drugite dve se so~ineti od relativno mal broj pripadn-<br />
93 Makijaveli, Vladalac, Rad, Beograd, 1999, str. 53.<br />
94<br />
Kant, I. Vaspitavawe dece, Beograd, 2020, st. 53.<br />
95 Ovde moram ved<strong>na</strong>{ da zabele`am deka duri ni pod takvi uslovi <strong>na</strong><br />
milosrdie ne mo`e da se zboruva za avtenti~ni, ili po priroda doblesni lu|e.<br />
Taka, spored edno pravilno razmisluvawe <strong>na</strong> eden avtor, ako siromav ~ovek<br />
zamoli da mu dadam pari za ru~ek i jas mu gi dadam, pravam ne{to dobro. Ako<br />
se opredeli da pla}am danok za zgri`uvawe <strong>na</strong> siroma{nite i onie koi imaat<br />
posebni potrebi i jas go platam toj zadol`itelen danok, toga{ toa ne e nikakva<br />
doblest, duri i ako siromaviot posredno od mojot danok go dobie istiot<br />
pari~en iznos. Vo prviot slu~j jas mu davam dobrovolno, pa taka toa e akt <strong>na</strong><br />
milosrdie. Vo vtoriot slu~aj jas ja vr{am svojata dano~<strong>na</strong> obvrska i toa pove}e<br />
ne e nikakva doblest, za{to toa moram da go storam. Smith, A. E. Wilder.<br />
Siont. net. str. 15.<br />
117
ici. Za prvata grupa (lu|e - maleki) nema potreba od kakvi i da e upatstva,<br />
nitu za kakva i da e kontrola. Za drugata grupa lu|e (lu|e - {ejtani)<br />
treba da se prime<strong>na</strong>t site mo`ni sredstva za da se vozdr`at od zloto,<br />
no nie treba osobeno da se pozanimavame so tretata kategorija lu|e<br />
(obi~nite lu|e). Pripadnicite <strong>na</strong> ovaa treta grupa vo izvesen pogled<br />
li~at <strong>na</strong> `iovotni: tie se mirni i zadovolni so o<strong>na</strong> {to go imaat se<br />
dodeka kaj drugite ne zabele`at ne{to podobro, ili dodeka ne se posomnevaat<br />
deka drugite sakat da im <strong>na</strong>nesat zlo. Toj lo{ instinkt koj<br />
budi isku{enie pretstavuva od pamtivek gri`a <strong>na</strong> ~ovekovoto op{testvo:<br />
tatkoto gi popre~uva svoite deca, stare{inite <strong>na</strong> semejstvoto,<br />
plemeto, gradot-dr`ava ili <strong>na</strong> nekoja druga ~ove~ka grupa se trudat<br />
svoite podredeni da gi prisilat da se zadovolat so o<strong>na</strong> {to go poseduvaat,<br />
so sila da ne go grabnuvaat toa {to drugite go stek<strong>na</strong>le <strong>na</strong> ~esen<br />
<strong>na</strong>~in. ^ovekovoto op{testvo mo`ebi nema druga cel otkolku da da gi<br />
kontrolira isku{enijata i da gi isprava zlodelata koi ve}e se storeni.<br />
Site lu|e duri i vo ramkite <strong>na</strong> ista <strong>na</strong>cija, ne dostignuvaat edno<br />
isto ramni{te <strong>na</strong> razvoj: plemenitiot duh e sklon kon `rtvi, milosrdie,<br />
inteligentniot duh gleda podaleku, i posledicite koi bi ja poni-<br />
{tile neposred<strong>na</strong>ta dobivka go spre~uvaat da pravi zlo, a toj istovremeno<br />
da ne e sklon da pravi `rtvi <strong>na</strong> svoja {teta. Obi~niot duh, ne<br />
samo {to ne e sklon kon milosrdie, tuku si dozvoluva sebesi da se zbogati<br />
<strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> drugite so isklu~ok koga se pla{i od neposred<strong>na</strong> `estoka<br />
reakcija od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> svoite `rtvi, od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> op{testvoto<br />
ili od nekoja druga sila. Tupiot ~ovek nema da bide zadr`an duri ni od<br />
takov strav i toj odi do kraj vo svojite krimi<strong>na</strong>lni <strong>na</strong>stojuvawa se dodeka<br />
ne bide spre~en vo svojata dejnost od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> op{testvoto: so<br />
smrt ili so zatvor. Site zakoni, site religii, site filozofii <strong>na</strong>stojuvaat<br />
da gi uverat masite, sred<strong>na</strong>ta kategorija <strong>na</strong> lu|e da se odnesuvaat<br />
kako {to treba i duri da pravat dobrovolni `rtvi so toa {to }e im<br />
pomagaat <strong>na</strong> siroma{nite, <strong>na</strong> nesre}nite i <strong>na</strong> onie koi bez svoja vi<strong>na</strong><br />
zapad<strong>na</strong>le vo nevolji i od niv ne mo`at da se izvadat. 96<br />
Razli~nite stavovi vo odnos <strong>na</strong> ova pra{awe mo`at da se <strong>na</strong>brojuvaat<br />
vo nedogled, a sepak da ne se <strong>na</strong>jde vistinskiot odgovor. Me-<br />
|utoa, ako lu|eto se slobodni, a tie toa se za{to mo`at da izbiraat<br />
me|u dobroto i zloto: <strong>na</strong>jlogi~no e da se pretpostavi deka poradi taa<br />
sloboda tie ponekoga{ se dobri, a ponekoga{ zli. Toa z<strong>na</strong>~i deka ~ovekot<br />
e i dobar i zol, a ne samo dobar ili zol. Zloto e mo`nost koja site<br />
ed<strong>na</strong>kvo ja poseduvame, za{to sme slobodni, moralni su{testva. Zloto<br />
e op{to~ove~ko, no takvo e i dobroto. Toa, ne z<strong>na</strong>~i deka site sme isti,<br />
za{to e o~igledno deka ne sme - nekoi lu|e se polo{i od drugite - me-<br />
|utoa site imame mo`nost da pravime dobro ili zlo. Presudno e kako<br />
taa mo`nost se pretvora vo delo.<br />
96<br />
Hamidullah, M. Uvod u islam, Stare{instvo islamske zajednice, III izdanie,<br />
Sarajevo, 1989. str. 103-104.<br />
118
Jasno e i toa deka ~ovek mo`e da ima redica razli~ni motivi i<br />
- ili re~isi voop{to da gi nema - da pravi zlo. Motivot, koj spored<br />
mene ne postoi e porivot da se pravi zlo isklu~ivo zaradi nego samiot<br />
(zlo zaradi zlo). Fakt e me|utoa deka ponekoga{ pravime zlo svesni<br />
deka toa e lo{o, za{to so toa sakame da dojdeme do nekoe subjektivno<br />
dobro. Pokraj toa, ne smeeme da zaboravime deka ima situacii koga vo<br />
praveweto zlo ~ovekot e motiviran so idejata za objektivno dobro<br />
(idealisti~ko zlo) ili pri praveweto zlo voop{to ne razmisluva za<br />
dobroto i zloto (plitkoumno zlo). Treba da se istakne i toa deka nikoj<br />
od <strong>na</strong>s ne e principielno imun od vr{ewe zlo. Site sme storile ne{to<br />
lo{o vo nekoj od negovite oblici. 97<br />
Celosno sum siguren, veli Svensen, deka poa|aj}i od o<strong>na</strong> {to<br />
sum denes, ne bi postapil kako Ajhman, Hes, [tangl, no uviduvam deka<br />
mo`am da postapam taka pod drugi uslovi. Nema ni{to vo mojata "priroda"<br />
{to ja isklu~uva mo`nosta deka vo ista situacija ne bi postapil<br />
isto. Kon pogre{en zaklu~ok vodi pretstavata <strong>na</strong> ~ovekot kako su{testvo<br />
so apsolut<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong>d samiot sebesi i svojata sudbi<strong>na</strong>. Koj sum jas<br />
vo golema mera zavisi od slu~ajnosta, od toa kade i koga sum roden, {to<br />
vlijaelo <strong>na</strong> mene, itn. Mo`eme da ka`eme deka ~ovekoviot `ivot e determiniran<br />
(usloven), me|utoa ~ovekot ima i sposobnost da gi promeni<br />
uslovite <strong>na</strong> svojot `ivot. Taka, mo`eme da ka`eme deka ~ovekot e determiniran<br />
i onoj koj determinira. ^ovekot e toj koj ima sposobnost da<br />
razmisli za toa koj e i koj bi trebalo da bide, a ima i sposobnost za<br />
izbor. Toj ne e strogo determiniran od okoli<strong>na</strong>ta, iako taa gi ograni~uva<br />
mo`nostite <strong>na</strong> deluvawe. ^ovekot e sloboden, a toa podrazbira<br />
deka sekoga{ mo`e da postapi poi<strong>na</strong>ku. A tokmu zatoa {to sekoga{<br />
mo`e da postapi poi<strong>na</strong>ku, mo`e moralno da se obvinuva (kaznuva) i<br />
fali (<strong>na</strong>graduva) za svoite postapki. Sekoj koj izvr{il bilo kakvo zlo<br />
mo`el da postapi poi<strong>na</strong>ku (mo`el da bide dobar), isto kako {to sekoj<br />
koj postapil dobro mo`el da postapi poi<strong>na</strong>ku (mo`el da bide zol).<br />
Vpro~em nie kaznuvame nekogo zatoa {to ne postapil (a mo`el da postapi)<br />
dobro, a <strong>na</strong>graduvame nekogo zatoa {to ne postapil (a mo`el da<br />
postapi) lo{o. Ako nekoj nemal nikakva sloboda da postapi poi<strong>na</strong>ku<br />
osven lo{o, nema za {to da mu prefrlime i da go kaznime. Isto taka,<br />
ako nekoj nemal nikakva sloboda da postapi poi<strong>na</strong>ku osven dobro, nema<br />
za{to da go pofalime i <strong>na</strong>gradime.<br />
97<br />
Zloto ne e rezervirano samo za "|avolite." Duri i <strong>na</strong>jgolemiot del<br />
od lu|eto koi vr{ele genocid se celosno obi~ni lu|e bez izraze<strong>na</strong> sklonost<br />
kon sadizam. Site sme vo sostojba da <strong>na</strong>pravime <strong>na</strong>ju`asni raboti protiv<br />
svoite bli`ni. Toga{ e mnogu va`no da se razbere za koi uslovi stanuva zbor.<br />
Svensen, L. op. cit. str, 184-186.So toa Svensen e <strong>na</strong> linijata <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to i jas go<br />
tvrdime, a toa e - sekoj mo`e da izvr{i ubistvo, a {to ima polo{o od toa da<br />
se odzeme tu| `ivot.<br />
119
Ne mo`e da se tvrdi deka site lu|e se samo zli. Toa {to pod<br />
opredelni okolnosti ~ovekot mo`e da bide vo sostojba da ma~i drug<br />
~ovek ne z<strong>na</strong>~i deka toa sekoj bi go storil... ^ovekot e sklon kon gre-<br />
{ki (sekoj ~ovek gre{i). Pol Riker veli: "[to mislime koga ~ovekot<br />
go <strong>na</strong>rekuvame fali~en? Vo su{ti<strong>na</strong> slednovo: deka mo`nosta od vr{ewe<br />
moralno zlo e sostaven del <strong>na</strong> ~ovekovata konstitucija." Da se bide<br />
~ovek z<strong>na</strong>~i da se ima mo`nost od pravewe zlo, no iako toa e samo mo`nost,<br />
pobrgu odo{to nu`nost, takvoto upatuvawe <strong>na</strong> ~ovekovavta konstitucija<br />
ne mo`e da funkcionira kako izgovor - vo kraj<strong>na</strong> linija<br />
mo`e da bide samo del od objasnuvawe... Antropologijata ka`uva deka<br />
site sme vo sostojba da pravime zlo, da gre{ime, a etikata ne obvinuva<br />
{to gre{ime sekoga{ koga toa go pravime - zatoa {to pokraj se imame<br />
i mo`nost da ne pravime zlo... Samo onoj koj mo`e da bide vinoven<br />
(kriv) mo`e da bide nevin (prav, nedol`en) - zatoa strogo zemeno nitu<br />
novoren~eto ne e nevino, bidej}i ne mo`e da pogre{i vo moral<strong>na</strong> smisla.<br />
Nevinosta e sostojba koja mu pripa|a <strong>na</strong> moralniot domen, no koja<br />
nikoga{ ne postoi vo ~ist oblik. ^ista vi<strong>na</strong> i ~ista nevinost se idealizacii<br />
me|u koi site se <strong>na</strong>o|ame - site sme vinovni i site sme nevini,<br />
no vo razli~ni stepeni. Vo religiozno jazi~no ruvo mo`e vo izvesno<br />
pravo da ka`eme deka site sme gre{nici. Site sme gre{nici - ne zatoa<br />
{to <strong>na</strong>sledivme grevot, tuku zatoa {to site nekoga{ ne{to sme zgre-<br />
{ile.<br />
[to se odnesuva do pra{aweto za sposobnosta za vr{ewe zlo,<br />
moj stav e deka sekoj e sposoben za zlo. Na pra{aweto zo{to? <strong>na</strong>jkratok<br />
odgovor e zatoa {to polesno e da se pravi zlo, otkolku dobro. 98 Vo<br />
ovaa smisal mo`ebi donekade e vo pravo Bodler koga veli: "Zlostorot<br />
sprema koj `ivotnoto <strong>na</strong>re~eno ~ovek razvilo sklonost u{te vo maj~i<strong>na</strong>ta<br />
utroba, vo svojata <strong>na</strong>jdlaboka su{ti<strong>na</strong> pretstavuva ne{to prirodno.<br />
Nasproti toa, da se pravat dobri dela e neprirodno, <strong>na</strong>tprirodno,<br />
za{to odsekoga{ i kaj site <strong>na</strong>cii postoela potreba za bogovi i proroci<br />
koi }e go vospituvaat `ivotnoto <strong>na</strong>re~eno ~ovek i zo{to ~ovekot<br />
sam po sebe ne bi bil kadar da go otkrie dobroto. Zloto go vr{ime bez<br />
<strong>na</strong>por, prirodno, neizbe`no, dobroto sekoga{ e rezultat <strong>na</strong> sposobnostite."<br />
99 Nakratko - za da bide{ dobar treba da u~i{. Za da bide{ zol<br />
ne ti treba nikakva uka.<br />
Interesot e toa {to ~ovekot go pravi i dobar i lo{. Za onie<br />
pak, koi po sevo ova osta<strong>na</strong> neubedeni, prigotviv test za samoproverka<br />
od prisustvo <strong>na</strong> sopstvenoto zlo. Testot se sostoi vo ednostavno razmisluvawe<br />
za toa {to jas, ti ili toj li~no bi <strong>na</strong>pravile za sebe, za<br />
svoite <strong>na</strong>jbliski, a {to za svojot <strong>na</strong>rod ili i ~ove{tvoto:<br />
120<br />
98<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, str, 14<br />
99<br />
Navedeno spored Svensen, L. op. cit str, 101.
1. Ako <strong>na</strong>jde{ prsten {to te pravi nevidliv kako onoj <strong>na</strong> Gig,<br />
{to }e pravi{? 100 Dali }e stane{ "car," }e vr{i{ grabe`i, }e gi <strong>na</strong>pastvuva{<br />
`enite, ili mo`ebi }e se odlu~i{ celiot `ivot da go posveti{<br />
pomagaj}i im <strong>na</strong> onepravdanite.<br />
2. Kako }e postapi{ ako <strong>na</strong>jde{ nov~anik poln so pari pri {to<br />
nikoj ne te videl (povtorno si nevidliv)?<br />
3. Koi }e bidat tvoite dela ako gi stekne{ sposobnostite <strong>na</strong><br />
Supermen, Betmen, Himen, Spajdermen (primeri <strong>na</strong> super sila, super<br />
vid, super sluh, letawe, nepovredlivost - ni kur{um ne{to ti mo`e)?<br />
Dali bi se razlikuval tvojot odnos kon mo}ta <strong>na</strong> Supermen, 101 Spajdermen,<br />
Plastikmen, Betmen, Halk, Henkok, X-men... koga bi ja imal ti<br />
li~no (`elba da se pravi zlo: da ograbuvaat banki, da se ubijat svote<br />
neprijateli, da se vr{i krimi<strong>na</strong>l), od onoj koga takva mo} bi ja imal<br />
nekoj drug (`elba drugiot sekoga{ da pravi dobro: da spasuva lu|e, da<br />
spre~uva katastrofi, da gasne po`ari, da go razoru`uva svetot od<br />
nuklearni bombi i sl.).<br />
4. [to bi pravel ako stekne{ sposobnost za odewe vo mi<strong>na</strong>toto<br />
i idni<strong>na</strong>ta? Dali vo takov slu~aj i ti kako ju<strong>na</strong>cite od filmovite<br />
"Back Of The Future" (Vra}awe vo idni<strong>na</strong>ta) 102 i "Time Traveler's Wife"<br />
(Soprugata <strong>na</strong> patnikot niz vremeto) 103 - }e pro{eta{ do idni<strong>na</strong>ta za da<br />
ja otkrie{ dobit<strong>na</strong>ta kombi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> loto kako bi dobil milioni dolari<br />
po vra}aweto vo sega{nosta, ili }e smisli{ nekoi drugi finti<br />
za podobruvawe <strong>na</strong> tvojata sega{nost.<br />
5. Zamisli pak, {to mo`e{ da stori{ dokolku stekne{ sposobnost<br />
za avtomatska materijalizacija <strong>na</strong> tvoite `elbi? Dali vo situacija<br />
vo koja se {to }e zamisli{ ved<strong>na</strong>{ ti se ostvaruva vo realniot<br />
100<br />
Neverojatno e {to se ~ovek mo`e da <strong>na</strong>pravi koga ne mora da se<br />
pogleda vo ogledalo (koga e nevidliv).<br />
101<br />
Me|utoa, duri i Supermen ima i slabi to~ki. Negovite slabi to~ki<br />
otkrieni od Leks Lutor ili od general Zod se deka:<br />
- Nikoga{ ne la`e! (sepak vo "Supermen II" <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong> filmot toj<br />
sepak la`e!).<br />
- Gi saka lu|eto! Zatoa Zod ubiva lu|e za da go <strong>na</strong>vle~e Supermen vo<br />
stapica i da go ubie dodeka toj gi spasuva lu|eto.<br />
- Ne mo`e da gleda preku olovo!<br />
- Vo blizi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kriptonid (zelen kristal od Kripton) ja gubi seta mo}<br />
i stanuva obi~en ~ovek kogo sekoj mo`e da go pretepa.<br />
- Vo blizi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kriptonid stanuva lo{ (zol) - go gasne olimpiskiot<br />
ogan, se pijan~i, stanuva slab kon `enite i zatoa ne im pomaga <strong>na</strong> lu|eto ili<br />
zaradi `e<strong>na</strong> pravi zlo <strong>na</strong> lu|e (pr. istura <strong>na</strong>fta od tanker).<br />
102<br />
Stanuva zbor za filmot <strong>na</strong> re`iserot Robert Zamackis (vtor del) so<br />
Michael J. Fox i Christopher Lloyd vo glavnite ulogi.<br />
103<br />
Se raboti za filmot <strong>na</strong> re`iserit Robert Schwentke, so Eric Ba<strong>na</strong> i<br />
Rackel McAdams vo glavnite ulogi, od 2008 godi<strong>na</strong>.<br />
121
svet, mo`ebi nema da posaka{ nekogo da go snema od ovoj svet kako {to<br />
toa go posakuvaa ju<strong>na</strong>cite vo filmot Sphere (Sfera). 104<br />
6. Kako }e postapi{ako <strong>na</strong>jde{ stvari koi ispolnuvaat `elbi<br />
(aladinova lampa, zlat<strong>na</strong> ripka...). Dali }e ja zloupotrebi{ ili upotrebi{<br />
mo}ta <strong>na</strong> duhot od aladinovata lampa koj otkako }e ja protrie{<br />
ved<strong>na</strong>{ ti nudi blanko usluga: "Va{ata `elba neka bide moja zapoved."<br />
Ili, mo`ebi }e postapi{ kako Bil Gejts, ili pak, kako ~ovekot koj<br />
ulovil zlaten kit. 105<br />
7. Kako }e se manifestira tvoeto povedenie ako stekne{ sposobnost<br />
za ~itawe <strong>na</strong> tugi misli. Nema li da zloupotrebe{ barem ed<strong>na</strong> od<br />
niv?<br />
8. A {to ako poradi stek <strong>na</strong> opredleni okolnosti se <strong>na</strong>jde{ vo<br />
situacija da izbira{ lesno doa|awe do povolnosti za koi samo ed<strong>na</strong>{<br />
ti se pru`a prilika vo `ivotot? Dali }e postapi{ kako suprugite od<br />
filmot "The Box" 106 (Kutija) - ako go prtisne{ kop~eto }e umre nekoj<br />
{to tebe ne ti e poz<strong>na</strong>t nekade <strong>na</strong> svetot, a ti }e dobie{ milion dolari.<br />
107<br />
9. Zamisli pak kolkava }e bide tvojata sila ako <strong>na</strong>u~i{ vistinski<br />
da kolne{? Ili mo`ebi ve}e si u`ival vo toa {to nekomu si mu<br />
upatil kletva da mu se slu~i nekakvo zlo (<strong>na</strong>j~esto smrt - da ne vidi<br />
bel den! da mu se sotre semejstvoto! da mu umre <strong>na</strong>jmiloto! Gospod da go<br />
otepa!) <strong>na</strong> onoj kogo go mrazi{. Pritoa ne e lo{o da se potseti{, dali<br />
nekoga{ si gi kolnel Kinezite i Fincite, ili samo lu|eto so koi si<br />
bil vo nekakvi stvarni ili <strong>na</strong>vidum lo{i odnosi.<br />
104<br />
Film <strong>na</strong> re`iserot Barry Levinson, so Dustin Hoffman, Sharon Stone i<br />
Samuel. L. Jackson vo glavnite ulogi, od 1998 godi<strong>na</strong>.<br />
105<br />
Bil Gejts fatil zlat<strong>na</strong> ripka koja go zamolila da ja vrati vo vodata.<br />
Gejts ja frlil vo vodata, a taa mu dovik<strong>na</strong>la: "Ej, a `elbata!" Na toa Gejts i<br />
vozvratil: "Dobro de, izberi si tri `elbi - sigurno }e gi gi ispol<strong>na</strong>m." Nekoj,<br />
pak, koj fatil zlaten kit, pa koga kitot mu rekol vrati me vo vodata }e ti<br />
ispol<strong>na</strong>m tri `elbi, toj odgovoril: more kakvo vra}awe, ved<strong>na</strong>{ te nosam vo<br />
zlatara!<br />
106<br />
Film <strong>na</strong> re`iserot Richard Kelly so Cameron Dias, James Marsden i<br />
Frank Langella vo glavnite ulogi, od 2010 godi<strong>na</strong>.<br />
107 Idejata <strong>na</strong> filmot e deka sekoj misli za svoeto, a ne za op{to dobro<br />
(sekoj }e go pritisne kop~eto) i za toa treba da bide kazneto celoto ~ove{tvo<br />
(kaz<strong>na</strong>ta vo filmot: slobodno izbra - eve ti nova slobod<strong>na</strong> volja - biraj dali<br />
sinot/}erakta }e ti ostane gluv/a i slep/a ili }e si ja ubie{ `e<strong>na</strong>ta/ma`ot, a<br />
deteto }e ti ozdravi i so <strong>na</strong>polneti 18 godini }e gi dobie i dolarite so kamata<br />
od banka). Poentata e deka ottamu {to ~ovekot ne e sposoben da raboti<br />
za op{to dobro (op{t interes), tuku misli samo <strong>na</strong> sopstvenoto dobro (sopstveniot<br />
interes) se samouni{tuva kako rod, pa ako e taka (ako ~ovek samiot<br />
toa si go bara) toga{ treba nekoja <strong>na</strong>tprirod<strong>na</strong> sila samo da mu "pomogne"<br />
{to pobrgu ~ove{tvoto da se istrebi.<br />
122
Vo funkcija <strong>na</strong> otkrivawe <strong>na</strong> sopstvenoto zlo, ne e lo{o sekoj<br />
da go proveti i toa kako bi rea|iral:<br />
10. Vo situacija <strong>na</strong> izbor - ti ili jas. Vo taa smisla e <strong>na</strong>jkarakteristi~en<br />
e primerot so kar<strong>na</strong>idasovata {tica, no povtorno i primerot<br />
od eden film, filmot "Brothers" (Bra}a) 108 vo kojza da se spasi od<br />
Avganistancite glavniot ju<strong>na</strong>k go ubiva svojot prijatel. Dali toa {to<br />
se raboti za borba za opstanok, {to ja pe~e sovesta po koja pove}e ne<br />
mo`e normalno da se `ivee, go opravduva taka <strong>na</strong>nesenoto zlo.<br />
11. Kako vie rea|irate <strong>na</strong> gledawe tu|o zlo vo stvarnost ili <strong>na</strong><br />
film (katarza), <strong>na</strong> primer kon odmazdnikot so tu|o srce od filmot<br />
"Tell Tale," 109 vo koj glavniot ju<strong>na</strong>k go ubiva ubiecot <strong>na</strong> negoviot do<strong>na</strong>tor<br />
<strong>na</strong> srce, i toa go pravi bezmilosno so silni udari so noze <strong>na</strong> polno<br />
zadovolstvo <strong>na</strong> gleda~ite. Vo ovaa smisla sekoj samiot za sebe treba<br />
dlaboko da razmisli i za toa dali predizvikanoto zadovolstvo zaradi<br />
ostvare<strong>na</strong>ta odmazda vo koj i da e film ili vo stvarnosta proizleguva<br />
ottamu {to taa go budi <strong>na</strong>{eto ~uvstvo za pravda ili <strong>na</strong>{eto skrieno<br />
~uvstvo za u`ivawe vo destrukcija <strong>na</strong> drugi. 110<br />
5. ZO[TO PRAVIME ZLO (UNDE MALUM FACIAMUS)<br />
Postojat ~etiri tradicio<strong>na</strong>lni objasnuvawa za potekloto <strong>na</strong><br />
zloto kaj ~ovekot: 1. Nekoja lo{a <strong>na</strong>tprirod<strong>na</strong> sila gi obzema i zaveduva<br />
lu|eto, 2. Lu|eto po svojata priroda se predestinirani (predopredeleni)<br />
za opredelen vid povedenie koe mo`eme da go <strong>na</strong>re~eme zlo, 3.<br />
Na formiraweto <strong>na</strong> lu|eto za vr{ewe zlo vlijae okoli<strong>na</strong>ta, 4. Lu|eto<br />
imaat slobod<strong>na</strong> volja i izbiraat da deluvaat vo soglasnost so zloto. 111<br />
1. Spored prvoto objasnuvawe, koe voedno i bibliskoto svedo~ewe,pri~initel<br />
<strong>na</strong> zloto e |avolot. Site evangelija od Noviot Zavet, so<br />
odredeni varijacii, go opi{uvaat iskustvoto <strong>na</strong> Isus kako kulmi<strong>na</strong>cija<br />
<strong>na</strong> borbata me|u dobroto i zloto - me|u bog i sata<strong>na</strong> - koja zapo~<strong>na</strong>la<br />
od momentot <strong>na</strong> negovoto kr{tevawe. Zloto ne e ontolo{ko <strong>na</strong>~elo<br />
(nema postoewe vo sebe), no mo`e da primi postoewe vo subjektot i toa<br />
po volja <strong>na</strong> samiot subjekt. ^ovekot, z<strong>na</strong>~i nema vo sebe zlo kako su{-<br />
108 Stanuva zbor za filmot <strong>na</strong> re`iserot Jim Sheridan so Tobey Maguire,<br />
Jake Gyllenhaal i Natalie Portman vo glavnite ulogi, od 2009 godi<strong>na</strong>.<br />
109<br />
Film <strong>na</strong> re`iserot Ridley Scott so Josh Lucas, Le<strong>na</strong> Headey i Brian<br />
Cox vo glavnite ulogi, od 2009 godi<strong>na</strong>.<br />
110<br />
Nesre}ata <strong>na</strong> lo{ite lu|e ~esto predizvikuva ~uvstvo <strong>na</strong> radost i<br />
triumf, a nivniot uspeh `alost i ogor~enost. Ha~eson Fransis, v. Tubi}, R.<br />
Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do konca XIX vijeka, Svjetlost,<br />
Sarajevo, 1978, str. 286. Ili kako {to re~e nekoj drug: Nikoga{ ne sum ubil ~ovek.<br />
Me|utoa, odsekoga{ so zadovolstvo gi ~itam site nekrolozi!<br />
111<br />
Svensen, L. op. cit. str, 13.<br />
123
ti<strong>na</strong>, no mo`e da se svrti kon zloto so svojata slobod<strong>na</strong> volja. 112 Takvoto<br />
zlo e neposlu{nost, neslu{awe <strong>na</strong> gospod i pokoruvawe <strong>na</strong> |avolot.<br />
Vo taa smisla vo Noviot Zavet se veli: De~iwa nikoj da ne ve zabluduva.<br />
Koj vr{i pravda praveden e kako {to gospod e praveden. Koj<br />
vr{i grev od |avolot e, za{to |avolot gre{i od po~etokot. Zatoa se<br />
javi bo`jiot sin, za da gi razurne delata <strong>na</strong> |avolot. Sekoj koj e roden<br />
od boga ne vr{i grev, za{to negovoto seme ostanuva vo nego, i ne mo`e<br />
da gre{i za{to e roden od boga. Po ova se pozavaat bo`jite deca i |avolskite<br />
deca: sekoj koj ne vr{i pravda i ne go qubi svojot brat, ne e od<br />
boga. Zo{to ova e vesta {to ja ~uvte od po~etok: da se qubime eden so<br />
drug. Ne kako {to Kain be{e od lukaviot i go ubi brata si. I zo{to go<br />
ubi? Za{to negovite dela bea zli, a <strong>na</strong> brata mu - pravedni. Ne ~udete<br />
se bra}a ako svetot ve mrazi. Nie z<strong>na</strong>eme deka preminuvame od smrtta<br />
vo `ivot, za{to gi qubime bra}ata. Koj ne go qubi bratot svoj, toj<br />
prebiva vo smrtta. Sekoj koj go mrazi svojot brat e ~ovekoubiec, a z<strong>na</strong>ete<br />
deka ni vo eden ~ovekoubiec ne prebiva ve~en `ivot. (Prvo Jovanovo<br />
poslanie, 3:7-15).<br />
\avolot e zloben ~ovekoubiec. 113 Pritoa, Biblijata otkriva<br />
deka toa e vistinska li~nost, a ne zloto vo srceto <strong>na</strong> ~ovekot (Matej,<br />
4:1-11). Iako prvobitno bil sozdaden kako praveden angel, toj ne stoel<br />
cvrsto vo visti<strong>na</strong>ta. 114 Prikladno e <strong>na</strong>re~en sata<strong>na</strong> (Otkrovenie (12:9),<br />
{to z<strong>na</strong>~i - protivnik, za{to mu se sprotivstavuval <strong>na</strong> Jehova. Ovoj<br />
zlostornik e <strong>na</strong>re~en i |avol {to z<strong>na</strong>~i klevetnik, za{to bogohulno<br />
go pretstavil boga <strong>na</strong> pogre{en <strong>na</strong>~in. Nego al~nosta go pottik<strong>na</strong>la<br />
protiv bog - kopneel lu|eto da go obo`avaat kako Jehova. Na po~etokot<br />
sata<strong>na</strong> sam se pobunil protiv boga, no podoc<strong>na</strong> i drugi angeli zasta<strong>na</strong>le<br />
<strong>na</strong> negova stra<strong>na</strong>. Vo vreme <strong>na</strong> pravedniot Noe, nekoi od niv ja otfr-<br />
112<br />
^ovekovata slobod<strong>na</strong> volja ima izbor me|u dobroto i zloto: ottamu<br />
~ovekot pred da stori grev ne{to mora da go <strong>na</strong>so~i kon zloto. A se ~ini deka<br />
toa glavno e |avolsko delo, osobeno koga stanuva zbor za ve{terkite ~ija {to<br />
volja e prilagode<strong>na</strong> za storuvawe zlo. Z<strong>na</strong>~i izgleda deka |avolskata zla volja<br />
e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> zlata volja <strong>na</strong> ~ovekot, osobeno <strong>na</strong> ve{terkite. 112 Me|utoa, |avolot<br />
ne gi pottiknuva site <strong>na</strong>{i zli misli, tuku tie ponekoga{ poteknuvaat od<br />
<strong>na</strong>{eto li~no rasuduvawe. Institoris, H i Sprenger, J. op. cit. str. 50.<br />
113 Nesporno e deka, zaradi svojata omraza kon ~ovekoviot rod, |avolot<br />
bi go uni{til ~ove{tvoto koga gospod toa bi mu go dopu{til. Fakt e deka<br />
gospod ponekoga{ mu dopu{ta da pravi zlo i deka so toa {to ponekoga{ vo<br />
toa go predupreduva i spre~uva, jasno predizvikuva u{te pogolem prezir i<br />
g<strong>na</strong>sewe kaj |avolot, za{to kolku mo`ebi i da mu e omrazeno toa, zaradi potvrduvawe<br />
<strong>na</strong> svojata slava, gospod vo site ne{ta go koristi kako sluga i rob.<br />
Ibid., str. 17.<br />
114<br />
A visti<strong>na</strong>ta i toga{ kako i sega e seto o<strong>na</strong> {to e: 1. logi~no, 2. nelogi~no<br />
- verata (kolku pove}e ne{to e nelogi~no, tolku e pogolema verata<br />
deka e vistinito), ili 3. o<strong>na</strong> {to go misli mnozinstvoto.<br />
124
lile svojata slu`ba <strong>na</strong> neboto i zele tela od meso za da gi zadovolat<br />
svoite seksualni `elbi so zemnite `eni. Nema somnenie deka sata<strong>na</strong><br />
izvr{il vlijanie vrz tie angeli da postapat taka neposlu{no. Toa dovelo<br />
do ra|awe <strong>na</strong> edno hibridno potomstvo <strong>na</strong>re~eno Nefilimi koi<br />
sta<strong>na</strong>le <strong>na</strong>silni silexii. Koga Jehova go predizvikal potopot vo nego<br />
bilo uni{teno rasipanoto ~ove{tvo zadeno so ova neprirodno potomstvo<br />
<strong>na</strong> neposlu{nite angeli. Buntovnite angeli go izbeg<strong>na</strong>le uni{tuvaweto<br />
<strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to gi <strong>na</strong>pu{tile svoite tela od meso i se vratile<br />
vo duhovnoto podra~je. No bog gi ograni~il ovie demoni tretira}i<br />
gi kako progoneti koi }e `iveat vo ed<strong>na</strong> duhov<strong>na</strong> temni<strong>na</strong>. 115 Me|utoa,<br />
sata<strong>na</strong> - vladetelot <strong>na</strong> demonite - zaedno so negovite zli angeli prodol`ile<br />
so svojot bunt. 116 No, borbata protiv sata<strong>na</strong>ta, bog }e ja prodol-<br />
`i taka {to <strong>na</strong>jprvin }e go fati, }e go zavrze i }e go zatvori vo bezd<strong>na</strong><br />
za vreme od iljada godini. 117 Me|utoa, lu|eto }e se soo~at so posledniot<br />
ispit koga <strong>na</strong> krajot od tie iljada godini, sata<strong>na</strong> i negovite demoni<br />
}e bidat za kratko oslobodeni i }e im bide dozvoleno da go vlo`at<br />
posledniot <strong>na</strong>por da gi odvratat lu|eto od Jehova. Nekoi od niv }e gi<br />
115<br />
Koga lu|eto po~<strong>na</strong>a da se mno`at po zemjata i im se <strong>na</strong>rodija ker}i<br />
bo`jite sinovi gledaa deka ~ove~kite ker}i se ubavi, pa si gi zemaa za `eni,<br />
koi }e gi izberea. Toga{ gospod re~e: mojot duh nema da ostane doveka vo ~ovekot,<br />
~ovekot e telesen, pa vekot neka mu bide sto i dvaeset godini. Vo onie<br />
vremiwa - a i podoc<strong>na</strong> - <strong>na</strong> zemjata bea Nefili, koga bo`ite sinovi op{tea so<br />
~ove~kite ker}i pa tie im gi ra|aa svoite deca. Toa se onie od stari vremiwa,<br />
po sila pro~ueni lu|e. (Bitie, 6:1-5). Gospod prvin go izbavi <strong>na</strong>rodot od Egipetskata<br />
zemja; potoa gi pogubi onie koi ne poveruvaa, pa i angelite, koi ne go<br />
zapazija svoeto prvo mesto, tuku go ostavija svoeto `iveali{te, gi zapazi so<br />
ve~ni okovi pod mrak za sudot <strong>na</strong> velikiot Den, kako {to Sodom i Gomor i nivnite<br />
okolni gradovi, koi <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in kako i ovie se predadoa <strong>na</strong> bludstvo i<br />
odea po drugi tela, stojat kako primer, trpej}i ja kaz<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ve~niot ogan.<br />
(Juda, 5-6).<br />
116<br />
Isus ed<strong>na</strong>{ isteruva{e duh koj be{e nem. A koga ne~esniot duh<br />
izleze, nemiot progovori, a mo{tvoto se za~udi. A nekoi od niv rekoa: Toj gi<br />
izgonuva ne~istite duhovi so pomo{ <strong>na</strong> Velzevul, <strong>na</strong>~alnikot <strong>na</strong> besovite.<br />
(Luka 11:14-15).<br />
117 Angel go fati zmejot, starata zmija koja e |avolot i sata<strong>na</strong>ta i go<br />
vrza za iljada godini, i go frli vo bezd<strong>na</strong>ta i go zaklu~i, ja zape~ati <strong>na</strong>d nego,<br />
za da ne gi zaveduva <strong>na</strong>rodite dodeka ne se <strong>na</strong>vr{at iljada godini, potoa treba<br />
da bide odvrzan za malku vreme... I tie koi ne mu se poklonija <strong>na</strong> yverot, ni <strong>na</strong><br />
negoviot lik i koi ne ja primija oz<strong>na</strong>kata <strong>na</strong> svoeto ~elo i <strong>na</strong> svojata raka, tie<br />
o`iveja i caruvaa so Hrista iljada godini. A drugite mrtovci ne o`iveja dodeka<br />
ne se <strong>na</strong>vr{ija iljada godini. Toa e prvoto voskeresenie. Bla`en i svet e<br />
onoj koj ima del vo prvoto voskresenie, <strong>na</strong>d ovie vtorata smrt nema vlast, tuku<br />
}e bidat bo`ji i Hristovi sve{tenici i }e caruvaat so nego iljada godini<br />
(Otkrovenie, 20:1-6).<br />
125
stavat neispranite `elbi pred qubota kon bog, no ovoj bunt }e bide<br />
preki<strong>na</strong>t. Jehova }e gi gi pogubi ovie sebi~ni lica zaedno so sata<strong>na</strong> i<br />
negovite demoni i site tie }e is~ez<strong>na</strong>t zasekoga{. 118 Do toga{, sata<strong>na</strong><br />
i negovite privrzanici }e postojat. Ottamu, do kone~<strong>na</strong>ta bo`ja presmetka<br />
so niv, tie i <strong>na</strong>tamu }e ni gi pravat glavnite problemi, pa zatoa<br />
mora da se branime od niv. Najdobriot <strong>na</strong>~in da se spasime od sata<strong>na</strong> e<br />
molitvata upate<strong>na</strong> do boga 119 da ne ne <strong>na</strong>veduva vo isku{enie i da ne<br />
izbavi od lukaviot (Mateja, 6:13). No, {to imame nie od taa, koga nedoverliviot<br />
bog ne mo`e bez ispituvawe <strong>na</strong> lu|eto, bez taa surova<br />
igra, koja tokmu zatoa {to e neprili~<strong>na</strong> i li~no ne mu dolikuva, ja doveruva<br />
<strong>na</strong> nekoj zol - <strong>na</strong> sata<strong>na</strong>. A zarem ne e igra koga istiot koj ni<br />
veli da bideme pretpazlivi 120 i so vera da se go molime protiv isku{enieto,<br />
od druga stra<strong>na</strong> ni veli deka bla`en e samo ~ovekot koj podnesuva<br />
isku{enie: ...Za{to koga }e bide ispitan, }e primi venec <strong>na</strong> `ivot<br />
{to bog im go vetil <strong>na</strong> onie koi go qubat (Jakov, 1:12).<br />
Na krajot mora da se z<strong>na</strong>e deka, gospod mnogu ~esto im dopu{ta<br />
<strong>na</strong> demonite da deluvaat kako negovi pomo{nici i slugi, 121 me|utoa<br />
samo toj mo`e da im <strong>na</strong>nesuva bolka i samo toj mo`e da gi ozdravuva lu-<br />
|eto, za{to: "Jas usmrtuvam i o`ivuvam. Jas udiram i isceluvam i nikoj<br />
ne se izbavuva od mojata raka." (Vtorozakonie, 32:39) Na toj <strong>na</strong>~in zlite<br />
angeli mo`at da ja izvr{uvaat voljata <strong>na</strong> gospod i toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go<br />
pravat. 122<br />
118<br />
A koga }e se <strong>na</strong>vr{at iljada godini sata<strong>na</strong>ta }e bide pu{ten od svojot<br />
zatvor i }e izleze da gi zaveduva <strong>na</strong>rodite po ~etiri krai{ta <strong>na</strong> zamjata,<br />
Goga i Magoga, i da gi sobira za voj<strong>na</strong>, ~ii broj e kako morski pesok. I izlegoa<br />
<strong>na</strong> zem<strong>na</strong>ta {iri<strong>na</strong> i go opkru`ija logorot <strong>na</strong> svetite i vozqubeniot grad, i<br />
sleze ogan od neboto, od Boga i gi progolta. A |avolot koj gi zabluduva{e,<br />
be{e frlen vo ognenoto i sulfurnoto ezero, kade se i Yverot i la`niot prorok<br />
i }e bidat ma~eni dewe i no}e do vek i vekov. (Otkrovenie, 20:7-10).<br />
119<br />
Vo taa smisla bog vo su{ti<strong>na</strong> e su{testvo koe gi ispolnuva ~ovekovite<br />
`elbi (Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, str. 304) ili sovremeno ka-<br />
`ano - bog e `elboteka! Dovolno e samo da se sledi o<strong>na</strong> {to go veli Isus:<br />
Molete se i }e vi se dade, barajte i }e <strong>na</strong>jdete, ~ukajte i }e vi se otvori<br />
(Matej, 7:7)<br />
120 Bidete trezveni i bdejte, va{iot protivnik |avolot obikoluva<br />
kako lav {to rika baraj}i nekogo da go progolta (Prvo Petrovo poslanie,<br />
5:8).<br />
121<br />
Za izvr{uvawe <strong>na</strong> vol{ebni dela se neophodni tri ne{ta: demon,<br />
ve{terka i soglasnost (dopu{tenie) <strong>na</strong> boga. Taka ve{terkite so vol{ebni{-<br />
tvo mo`at da predivikaat: polova nemo}, (nemo`nost da se izvr{i poloviot<br />
akt), nemo`nost da se za~ne, pometnuvawe <strong>na</strong> za~<strong>na</strong>to dete, a ako vo toa neuspeat<br />
go jadat deteto ili mu go `rtvuvaat <strong>na</strong> demonot. Vidi: Institoris, H i Sprenger,<br />
op. cit. str. 116.<br />
122<br />
Ibid, str. 14.<br />
126
2. Vtoroto stanovi{te poa|a od ~ovekovata predopredelenost<br />
da vr{i zlo. Orfi~arite, 123 Protagora i Empidokle, <strong>na</strong> pra{aweto od<br />
kade poteknuva zloto vo svetot i zo{to ~ovekot mora da go trpi, odgovarale<br />
deka svetskoto zlo e kaz<strong>na</strong> koja treba da se trpi za grev, isto<br />
kako {to i zlostornicite trpat kaz<strong>na</strong> za svoite prestapi. So ogled <strong>na</strong><br />
toa {to du{ata e razli~<strong>na</strong> od teloto, taa e od bo`ensko poteklo i<br />
samo zaradi grev i odevawe taa odi vo svojata temnica - teloto, koe ne<br />
e ni{to drugo tuku grob <strong>na</strong> du{ata. Spored toa, vo samata du{a postoi<br />
dobar i lo{ del i onoj posledniot gi pravi nepravdite i bezzakonijata<br />
vo `ivotot.<br />
Potekloto <strong>na</strong> zloto i nu`nosta od maki i rabota vo ~ove~kiot<br />
`ivot Hesiod gi objasnuva so mitovite za Prometej i Pandora. Spored<br />
prviot mit, Prometej od neboto im go donese <strong>na</strong> lu|eto ognot so {to i<br />
i pokraj zabra<strong>na</strong>ta od bogovite im go razubavil `ivotot <strong>na</strong> lu|eto. Od<br />
druga stra<strong>na</strong> pak, Zevs silno se <strong>na</strong>lutil i od zavist re{il da im go zagor~i<br />
`ivotot lu|eto. 124 Za kaz<strong>na</strong> mu <strong>na</strong>redil <strong>na</strong> Hefes da ja sozdade<br />
prvata `e<strong>na</strong> Pandora, a <strong>na</strong> drugite bogovite da ja daruvaat so razli~ni<br />
podaroci, 125 a samiot toj i podaril kutija (bure, sad) pol<strong>na</strong> so nebroeni<br />
123<br />
Stanuva zbor za orfi~kata religija zastapuva<strong>na</strong> od helenskata verska<br />
sekta koja imala osobeni pravila za `ivotot i osobeno mislewe za du{ata<br />
i `ivotot po smrtta. Spored nea, du{ata postojano se preseluva od edno vo<br />
drugo telo so ogled <strong>na</strong> nejziniot postojan streme` da se osloboduva od ne~istite<br />
tela. Soglasno ova u~ewe, Pitagora tvrdel deka ve}e odam<strong>na</strong> bil <strong>na</strong> zemjata<br />
i toa kako Etalid, Euforb, Hermotim, Pir i <strong>na</strong>jposle kako Protagora.<br />
Kako Etalid dobil podarok od Herm da gi pameti site <strong>na</strong>stani kako vo `ivotot<br />
taka i po smrta. Kako Euforb u~estvuval vo trojanskata voj<strong>na</strong> i zagi<strong>na</strong>l<br />
od Manelaj. Kako Hermotim oti{ol vo Arg i vo hramot <strong>na</strong> Apolon go poka-<br />
`al {titot so {to doka`al deka ve}e bil `iv kako Euforb. Kako Pir bil<br />
ribar <strong>na</strong> ostrovot Del. Koga Pir umrel sta<strong>na</strong>l Pitagora i pameti se {to bil<br />
porano. I Empidokle zboruva za sebe kako Pitagora: "Nekoga{ bev mom~e i<br />
devojka i grmu{ka i ptica i riba {to skoka od moreto." Na ova se potsmeval<br />
Ksenofont veliej}i deka koga proa|al pokraj nekoe maltretirano ku~e Pitagora<br />
se so`alil i gi rekol: "Prestanete da go tepate, za{to toa e du{a <strong>na</strong><br />
eden moj prijatel koj go poz<strong>na</strong>v otkako mu go ~uv glasot." V. \uri}, M. Istorija<br />
helenske etike, str. 27-29.<br />
124<br />
Zevs <strong>na</strong>jprvin go kaznil Prometej taka {to go okoval i mu go pratil<br />
svojot svet orel da mu gi kolve xigerite koi pak, so ogled deka bil besmrten<br />
sekoj den mu se obnovuvale. Na toj <strong>na</strong>~in toj sekojdnevno trpel u`asni<br />
bolki se do momentot dodeka ne bil osloboden od Herkul.<br />
125<br />
Pandora <strong>na</strong> gr~ki - seobdare<strong>na</strong> (od pan= se i doron = podarok). Nejze<br />
Ati<strong>na</strong> (bo`ica <strong>na</strong> mudrosta i <strong>na</strong> za<strong>na</strong>etite) i podarila prekras<strong>na</strong> obleka,<br />
Afrodita (bo`ica <strong>na</strong> ubavi<strong>na</strong>ta i qubovta) - ubavi<strong>na</strong>, Apolon (bog <strong>na</strong> svetlosta,<br />
muzikata, medici<strong>na</strong>, strela{tvo, kolonizacija, predska`uvaweto i poezijata)<br />
- talent za muzika i isceluvawe, Demetra (bo`ica <strong>na</strong> `itotot i plodno-<br />
127
zla od koi lu|eto dotoga{ bile po{tedeni i ja pratil kaj Epimetej 126 -<br />
bratot <strong>na</strong> Prometej. Epimetej, ne obyirajki se <strong>na</strong> porane{nite predupreduvawa<br />
od Prometej deka ako primi kakov i da e podarok od Zevs }e<br />
mu se slu~i golemo zlo, ja primil i o`enil novosozdade<strong>na</strong>ta `e<strong>na</strong>, a<br />
taa vo `elba da mu gi poka`e podarocite ja otvorila kutijata i od neja<br />
izlegle site bolesti, starosta, zavista, siroma{tijata, gladot, zlostorstvata,<br />
ludosta, i<strong>na</strong>etot i redica drugi nevolji koi se razletale niz<br />
celioit svet koj dotoga{ `iveel bez niv. Zastra{e<strong>na</strong> od demonskiot<br />
lik <strong>na</strong> <strong>na</strong>jrazli~nite bedotii i nevolji, Pandora uspeala da go zatvorila<br />
kapakot <strong>na</strong> kutijata pred taa celosno da se isprazni. Me|utoa, vo<br />
kutijata uspea da ja zadr`i samo Elpida (<strong>na</strong>de`ta). 127<br />
Spored stoi~arite lu|eto kako umni su{testva mo`at da sta<strong>na</strong>t<br />
svesni <strong>na</strong> zakonot komu nu`no mu se soobrazuvaat, a doblesta se sostoi<br />
vo svesno soglasuvawe, dodeka porokot vo nesoglasuvawe so neizbe`niot<br />
poredok <strong>na</strong> ne{tata. [to z<strong>na</strong>~i ova podobro }e razbereme od stoi-<br />
~kiot odgovor za problemot <strong>na</strong> zloto. So ogled <strong>na</strong> toa {to sî e sozdadeno<br />
so bo`ji princip (Logos), 128 a toj princip celosno i bez pogovor e<br />
dobar, sleduva deka vo svetot ne mo`e da se slu~i nikakvo zlo. Me|utoa,<br />
zloto sepak se slu~uva. Na koj <strong>na</strong>~in toa e mo`no? Stoi~kiot odgovor,<br />
vsu{nost, bi bil toj deka zloto ne se slu~uva <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>. Cel<br />
zbir argumenti koi podoc<strong>na</strong> }e se pojavat vo hristijanskata teologija,<br />
sta, ~uvar <strong>na</strong> brakot i svetiot zakon) - talent za gotvewe, Posejdon (bog <strong>na</strong> moreto,<br />
zemjotresite i kowite) - gerdan i mo} nikoga{ da ne potone i da se udavi,<br />
Hermes (bog <strong>na</strong> trgovijata, <strong>na</strong> kradcite i pretska`uvaweto) - lukavost,<br />
hrabrost i {arm, Zevs (vrhoven bog) ja <strong>na</strong>pravil mrzliva, nemir<strong>na</strong> i budalesta,<br />
Hera (sopruga <strong>na</strong> Zevs - bo`ica <strong>na</strong> brakot i <strong>na</strong> ma`enite `eni) ja <strong>na</strong>pravila<br />
qubopit<strong>na</strong>.<br />
126<br />
Titanot Epimatej, sin <strong>na</strong> Japet i Temida (vo prevod "onoj <strong>na</strong> koj<br />
otposle mu teknuva") <strong>na</strong> `ivotnite im gi podaril dobrite osobini i ottamu<br />
{to koga <strong>na</strong> red do{ol ~ovekot ne osta<strong>na</strong>la pove}e nitu ed<strong>na</strong> dobra osobi<strong>na</strong>,<br />
Prometej re{il da im go podari ognot kako ne{to posebno {to go nema kaj<br />
`ivotnite. Epimatej so Pandora gi dobil }erkite: Profazis (izvinuvawe) i<br />
Matamalija (`alewe).<br />
127<br />
Spored drugi verzii <strong>na</strong> ovoju mit, koga videla deka svetot bez <strong>na</strong>de`<br />
ne e dobar, Pandora povtorno ja otvorila kutijata od koja izlegla i <strong>na</strong>de`ta.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> ~ove{tvoto, pokraj site osta<strong>na</strong>ti zla, Pandora im ja donela i<br />
<strong>na</strong>de`ta. Postoi i takva verzija spored koja, <strong>na</strong>de`ta bila <strong>na</strong>jlo{oto od site<br />
zla i deka so zatvoraweto <strong>na</strong> kutijata Pandora vsu{nost go spasila svetot od<br />
<strong>na</strong>jlo{ata {teta. Spored ovaa verzija zborot elpidos vo prevod z<strong>na</strong>~i "predviduvawe<br />
<strong>na</strong> nesre}a."<br />
128<br />
I<strong>na</strong>ku, poimot logos koj poteknuva od stoi~arite vo anti~kata filozofija<br />
ima pove}e z<strong>na</strong>~ewa: tvore~ka mo}, ogan, du{a <strong>na</strong> svetot, ureduavwe,<br />
promisla, um, govor, objasnuvawe, fraza, argumentacija, rasuduvawe, merka,<br />
pri~i<strong>na</strong>, logika, Zevs, Isus Hristos, itn.<br />
128
za prvpat stapuvaat <strong>na</strong> podiumot vo stoi~ko ruvo. Hrisip obrazlo`uva{e<br />
deka nitu eden ~len od parot <strong>na</strong> sprotivnostite ne mo`e da se zamisli<br />
bez drugiot ~len, pa taka dobroto i zloto go baraat postoeweto<br />
<strong>na</strong> onoj vtoriot. Ottamu, zloto kako nu`en uslov za pojavuvaweto <strong>na</strong><br />
dobroto, vo sklop <strong>na</strong> po{irokiot plan, voop{to ne e zlo. Ottamu, Hrisip<br />
izvlekuva zaklu~ok za nemo`nosta od zadovolstvo bez bolka i doblest<br />
bez porok. Hrabrosta ne bi mo`ela da se javi bez kukavi~lukot,<br />
pravdata bez nepravdata. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> nie dejstvijata ne gi <strong>na</strong>rekuvame<br />
kukavi~ki ili nepravedni so ogled <strong>na</strong> samiot akt, tuku so ogled <strong>na</strong> <strong>na</strong>merata<br />
<strong>na</strong> toj {to dejstvuva. Isto dejstvie vo smisla <strong>na</strong> isto povedenie<br />
mo`e da bide kukakvi~ko dokolku e storeno so ed<strong>na</strong> <strong>na</strong>mera (nositelot<br />
<strong>na</strong> dejstvieto ima edinstveno za cel da se spasi samiot sebesi), 129 a hrabro<br />
dokolku e storeno so druga <strong>na</strong>mera (nositelot <strong>na</strong> dejstvieto ima za<br />
cel da ja predupredi borbata duri i po ce<strong>na</strong> <strong>na</strong> sopstveniot ugled vo<br />
pogled <strong>na</strong> hrabrosta). 130<br />
Spored Avgustin, korenot <strong>na</strong> site zla e lakomosta za bogatstvo.<br />
131 Bogatiot se izma~uva od stravovi, slabee od `al, gori od al~nost,<br />
nikoga{ ne e siguren, sekoga{ e nespokoen, zabrevtan od nepristojni<br />
sudiri so protivnicite. Visti<strong>na</strong> toj so ovie jadovi i go zgolemuva imotot<br />
beskrajno mnogu, no kolku se tie pogolemi, tolku stanuvaat pogolemi<br />
i pogor~livi negovite gri`i. Onoj, pak, koj e so sred<strong>na</strong> imot<strong>na</strong> sostojba,<br />
komu {to mu e dovolen negoviot semeen imot, toj im e mil <strong>na</strong><br />
svoite bliski i prijateli, pobo`no e oddaden <strong>na</strong> religijata, dobrodu-<br />
{en e, ima zdravo telo, {tedliv `ivot, ~ist karakter i ~ista sovest. 132<br />
3. Tretoto stojali{te za potekloto <strong>na</strong> zloto go sre}avame u{te<br />
kaj Platon. Spored nego nikoj ne e lo{ po svoja volja: lo{iot ~ovek<br />
stanuva lo{ poradi nekoja lo{a teles<strong>na</strong> karakteristika, kako i poradi<br />
nesodvetno vospituvawe, a toa sekomu mu e odbivno i <strong>na</strong>stanuva protiv<br />
voljata... Za toa poprvo treba da se obvi<strong>na</strong>t roditelite otkolku nivnite<br />
deca, poprvo vospituva~ite otkolku vospituvanite. Preku vospiuvaweto<br />
i obrazovanieto treba da se <strong>na</strong>stojuva da se odbegne zloto<br />
i, kolku {to e toa mo`no, da se dojde do sprotivnoto. 133<br />
Seto o<strong>na</strong> {to e dobro voedno e i ubavo, a ubavoto ne e mo`no bez<br />
merka. Taka treba da se prifati deka i `ivoto su{testvo e dobro<br />
edinstveno ako zadr`uva merka... Vo odnos <strong>na</strong> zravjeto i bolesta ili vo<br />
odnos <strong>na</strong> doblestite i porocite, nitu eden vid <strong>na</strong> srazmernost i nesrazmernost<br />
ne e poz<strong>na</strong>~aen od onoj <strong>na</strong> du{ata kon teloto. No koga eden<br />
mnogu slab i mal telesen oblik ima mo}<strong>na</strong> i vo sekoj pogled golema<br />
du{a ili koga istoto se pojavuva vo obrat<strong>na</strong> smisla, nie ne mu posvetu-<br />
129<br />
Ottamu onoj Marfiev zakon - Hrabar e onoj koj se pla{i da izbega.<br />
130<br />
Vidi: Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 126-128.<br />
131<br />
Avgustin, A. Za dr`avata bo`ja, Kultura, Skopje, 1997, str. 27.<br />
132<br />
Avgustin, A. op. cit. str. 189.<br />
133<br />
Platon, Timaj, \ur|a, Skopje, 2010, str. 114-115.<br />
129
vame vnimanie <strong>na</strong> toa, nitu pak pomisluvame deka takvoto `ivo su{testvo<br />
zameno vo celi<strong>na</strong> ne e ubavo, bidej}i gi nema <strong>na</strong>jva`nite oblici<br />
<strong>na</strong> srazmernost. 134<br />
Sakaj}i se da bide dobro i kolku {to e mo`no da nema zlo, bog<br />
go zel seto o<strong>na</strong> {to se gleda i ne se <strong>na</strong>o|a vo sostojba <strong>na</strong> miruvawe, tuku<br />
vo talkawe i konfuzno dvi`ewe i potoa od haos go dovel vo sostojba <strong>na</strong><br />
red, smetaj}i deka redot e podobar vo sekoj pogled. A <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>jdobro,<br />
ne mu bilo i ne mu e dadeno da postapuva poi<strong>na</strong>ku osven <strong>na</strong> <strong>na</strong>jdobar<br />
<strong>na</strong>~in. Razmisluvaj}i, toj otkril deka kaj ne{tata koi po priroda<br />
se vidlivi nitu edno delo {to e bez um ne mo`e da bide poubavo od o<strong>na</strong><br />
{to vo celost e umno: a umot mo`e da se pojavi nezavisno od du{ata, a<br />
du{ata vo teloto i ja izgradil vsele<strong>na</strong>ta so <strong>na</strong>mera da sozdade delo koe<br />
bi bilo <strong>na</strong>jdobro i <strong>na</strong>jubavo vo prirodata. Na toj <strong>na</strong>~in, soodvetno <strong>na</strong><br />
govorot <strong>na</strong> verojatnosta, treba da ka`eme deka ovoj svet e `ivo su{testvo<br />
koe vo vistinskata smisla ima du{a i um blagodarej}i <strong>na</strong> bo`jata<br />
misla. 135 Sosema e verojatno deka onie ma`i koi se rodeni popla{livi i<br />
koi vodele nepraveden `ivot, pri povtornoto ra|awe se pretvorile vo<br />
`eni... @enite i se {to e od `enski rod e sozdadeno <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in. Rodot<br />
<strong>na</strong> pticite koi, <strong>na</strong>mesto vlak<strong>na</strong> imaat krilja, <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le so preobrazba<br />
od lu|eto koi ne se lo{i, tuku lekomisleni: tie se zanimavaat so<br />
nebesnite pojavi, no poradi svojata lekomislenost smetaat deka vo taa<br />
oblast <strong>na</strong>jsilen dokaz se vidlivite ne{ta. Rodot <strong>na</strong> suvozemnite `ivotni<br />
i <strong>na</strong> yverovite <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l od lu|e koi voop{to ne se zanimavaat so<br />
filozofija, nitu pak poka`uvaat interes za kakva i da e nebes<strong>na</strong> priroda.<br />
Tie ve}e ne se koristat so kru`nite dvi`ewa vo glavata, tuku se<br />
vodeni od onoj del <strong>na</strong> du{ata koj se <strong>na</strong>o|a vo gradite... ^etvrtiot rod,<br />
koj `ivee vo vodata, se rodil od lu|e koi bile <strong>na</strong>polno bezumni i sosema<br />
nesozreani. Onie {to gi preobrazile smetale deka ne zaslu`uvaat<br />
nitu ~ist vozduh, zatoa {to du{ata im bila sosema izvalka<strong>na</strong> od<br />
lo{i dela... Ottuka proizlegle rodot <strong>na</strong> ribi, {kolki i <strong>na</strong> sekakvi<br />
drugi vodeni su{testva koi za kaz<strong>na</strong> poradi nesozreanost, dobile i <strong>na</strong>jnisko<br />
mesto <strong>na</strong> `ivot. Ottoga{ <strong>na</strong>vamu, site `ivi su{testva se preobrazuvaat<br />
edno vo drugo <strong>na</strong> vakov <strong>na</strong>~in, menuvaj}i se zavisno od toa dali<br />
gubat ili steknuvaat um i bezumie. 136<br />
Tretoto objasnuvawe me|utoa sepak e karaktersiti~no za Holbah,<br />
spored kogo ~ovekot tolku ~esto e lo{, za{to skoro sekoga{ ~ustvuva<br />
deka negov interes e takov da bide: neka gi <strong>na</strong>pravat lu|eto poprosveteni<br />
i posre}ni, pa }e gi <strong>na</strong>pravat i podobri... ^es<strong>na</strong> i bud<strong>na</strong> vlada<br />
<strong>na</strong>brzo bi ja ispolnila svojata dr`ava so ~esni gra|ani... ako nejzinite<br />
vetuvawa i nejzinite zakani bidat verno ispolneti... Poro~nite<br />
130<br />
134<br />
Ibid, str. 116.<br />
135<br />
Platon, Timaj, \ur|a, Skopje, 2010, str. 27-28.<br />
136<br />
Ibid, str. 120-122.
i lo{i lu|e se tolku ~esti <strong>na</strong> Zemjata, tolku tvrdoglavi, tolku vrzani<br />
za svojata raskala{enost, za{to nema vlada koja }e gi <strong>na</strong>pravi da ja<br />
sfatat prednosta koja bi ja imale vo toa {to bi bile pravedni, ~esni i<br />
bi pravele dobra. Naprotiv, sekade <strong>na</strong>jmo}ni interesi gi povikuvaat<br />
kon zlostor povlastuvaj}i gi sklonostite <strong>na</strong> rasipa<strong>na</strong>ta organizacija<br />
<strong>na</strong> eden organizam koja ni{to ne ja ispravalo i kon dobro povelo.<br />
4. ^etvrtoto objasnuvawe potekloto <strong>na</strong> zloto e vo oglasnost so<br />
stavot za slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong> ~ovekot, odnosno negovata mo`nost da<br />
izbira megu dobroto i zloto, iako mnogu filozofi tvrdat deka ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> sloboda (slobod<strong>na</strong> volja) e iluzija so ogled <strong>na</strong> toa {to nikoga{<br />
so izvesnost ne mo`e da se ka`e dali nekoe lice izvr{ilo akt <strong>na</strong><br />
volja, ili negovoto povedenie bilo avtomatsko ili usloveno. 137<br />
Deka povedenieto e slobodanoisto e i kako da se ka`e deka<br />
aktot (dejstvieto) se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong>dvor od sferata <strong>na</strong> pravnite normi. 138 Toj<br />
e pravno indiferenten. Ni vr{eweto nitu nevr{eweto nemaat za rezultat<br />
prav<strong>na</strong> reakcija: mojata sloboda da trg<strong>na</strong>m v {uma, da {etam po<br />
ulica, da pu{am cigara ili da nosam crve<strong>na</strong> vratovrska - z<strong>na</strong>~i deka nemam<br />
dol`nost da prezemam, nitu da ne prezemam bilo koe od tie dejstvija,<br />
ili drugite nemaat takvo barawe kon mene<br />
Nemo`at da se <strong>na</strong>brojat slobodite koi im pripa|aat <strong>na</strong> li~nosta.<br />
Sferata <strong>na</strong> slobodite se definira negativno kako sî {to ne e predmet<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> regulacija (~l. 8. st. 2 Ustav: "Vo Republika Makedonija<br />
slobodno e sî {to so Ustavot i so zakon ne e zabraneto").<br />
Nekoi slobodi sepak ~esto se <strong>na</strong>veduvaat spored <strong>na</strong>zivot:<br />
a) za{to slobodata mu pripa|a samo <strong>na</strong> individualno lice - specijal<strong>na</strong><br />
sloboda ili privilegija. Toa se pravi od slednive pri~ini:<br />
prva, za{to sopstvenikot ima privilegija da {eta po svoeto zemji{te.<br />
Toj ima sloboda toa da go pravi i istovremeno drugite da se trg<strong>na</strong>t i<br />
vtora, Ustavot im garantira <strong>na</strong> gra|anite razli~ni slobodi kako sferi<br />
koi se za{titeni od zakonodav<strong>na</strong> intervencija (verski slobodi, sloboda<br />
<strong>na</strong> pe~at i dr.)<br />
b) za{to slobodata im pripa|a <strong>na</strong> site, me|utoa se javuva kako<br />
isklu~ok od op{to prifatenoto pravilo - op{ta sloboda.<br />
Koga, kako {to e voobi~aeno, slobodata e op{ta, nejzi<strong>na</strong>ta vrednost<br />
za poedinecot mo`e da bide problemati~<strong>na</strong>. Mojata sloboda, z<strong>na</strong>-<br />
~i deka drugite <strong>na</strong>emaat barawe protiv mene, t.e. deka ne mo`at da se<br />
postavat pravni pre~ki koi bi mi onevozmo`ile da ja u`ivam taa sloboda.<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, vo slu~ajot <strong>na</strong> slobodata ne postoi barawe protiv<br />
drugite da mi pru`at pol<strong>na</strong> {ansa da se odnesuvam o<strong>na</strong>ka kako {to<br />
sakam. Jas sum sloboden da sed<strong>na</strong>m <strong>na</strong> klupa vo Hajd Parkot. Me|utoa<br />
ovaa sloboda ne sleduva ako klupata e zafate<strong>na</strong>. Jas <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> nemam<br />
137<br />
Bennett J. Rizik i sloboda, Zlatni zmaj, Beograd, 2005, st. 156.<br />
138<br />
Ako povedenieto ne e zabraneto, toa e dopu{teno. Ako povedenieto<br />
ne e zabarneto ni propi{ano, toa e slobodno.<br />
131
arawe sprema drugite da mi go otstapat mestoto. Ako slobodata <strong>na</strong><br />
edno lice ne mo`e da se pomiri so slobodata <strong>na</strong> drugo, }e se javi sudir.<br />
Opredeleno koli~estvo <strong>na</strong> regulacija <strong>na</strong> ovoj sudir, pa ottamu nekoja<br />
za{tita <strong>na</strong> onoj koj prv zazel opredeleno mesto, ~esto oz<strong>na</strong>~uva odraz<br />
<strong>na</strong> drugi barawa koi gi ograni~uvaat sredstvata za izmestuvawe <strong>na</strong><br />
drugoto lice. Ako <strong>na</strong> primer, sed<strong>na</strong>m <strong>na</strong> klupata, jas sigurno nemam barawe<br />
drugite da me ostavat da sedam. No jas imam barawe drugite da ne ja<br />
<strong>na</strong>pa|aat mojata li~nost pa ova ima refleksen rezultat da (pravno) ne<br />
mo`am da bidam isteran od klupata po pat <strong>na</strong> sila.<br />
Vo delovnite odnosi postoi {iroka sloboda da se deluva <strong>na</strong> pazarot<br />
i da se bori za mu{terii. Nikoj nema barawe osta<strong>na</strong>tite da ne gi<br />
prezemaat negovite mu{terii. No, ovde isto taka, pravniot poredok<br />
postavuva granici so metodite <strong>na</strong> konkurentskata borba.<br />
Liberalizmot e politi~ka ideologija koja bara maksimum slobodi<br />
za gra|anite i minimum <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> regulacija <strong>na</strong> `ivotot. Nasproti<br />
ova stojat totalitarnite ideologii koi sakat sferata <strong>na</strong> slobodata<br />
<strong>na</strong> privatnite lica da bide svede<strong>na</strong> <strong>na</strong> minimum. 139<br />
5. Moj stav po ova pra{awe e deka ~ovekot pravi zlo od istite<br />
pri~ini od koi pravi i dobro - zaradi svoe dobro ili dobro <strong>na</strong> svoite<br />
bliski, zaradi sre}ata kon koja te`nee. Se {to pravime pravime za<br />
ne{to dobro (iako mo`ebi toa e zlo), za ne{to {to ni nosi zadovostvo<br />
ili izbegnuvawe <strong>na</strong> bolka.<br />
Ako sakame da gi osoz<strong>na</strong>eme osnovite <strong>na</strong> zloto, (za{to se vr{i i<br />
za{to se opravduva <strong>na</strong>nesenoto zlo) mora da sumirame deka zloto se<br />
vr{i i opravduva poradi eden od dve pri~ini, a eventualno i poradi<br />
kombi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> dvete zaedno - stravot i <strong>na</strong>de`ta:<br />
1 0 Kon <strong>na</strong>nesuvawe zlo se pristapuva dokolku liceto ili grupata<br />
si pretstavuva real<strong>na</strong>, pomala ili pogolema opasnost i ottamu zaka<strong>na</strong><br />
za sebe i za svoite bliski (onie koi gi sakame: onie so koi sme<br />
spremni da se identifikuvame i so niv da sou~estvuvame) zaradi koja<br />
nejzinite nositeli treba da se povredat ili uni{tat, i ottamu ovde<br />
imame <strong>na</strong>~eloto koe glasi: Se pla{am deka }e zagubam ako ne postapuvam<br />
lo{o. Ovde se raboti za uni{tuvawe <strong>na</strong> silite koi sozdavat<br />
strav.<br />
2 0 Kon <strong>na</strong>nesuvawe zlo se pristapuva dokolku liceto ili grupata<br />
~uvstvuva otsustvo <strong>na</strong> kakva i da e opanost za sebe i za svoite bliski<br />
(onie koi gi sakame: onie so koi sme spremni da se identifikuvame<br />
i so niv da sou~estvuvame), tuku si pretstavuva mo} koja mu dopu{ta<br />
povreda ili uni{tuvawe <strong>na</strong> drugite. Ovde se raboti za <strong>na</strong>~eloto<br />
139<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996, str. 191-193. Demokratijata<br />
saka bezuslovno vladeewe <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> mnozinstvoto, liberalizmot bara<br />
mo`nost voljata <strong>na</strong> poedinecot da dojde do izraz i <strong>na</strong>sproti voljata <strong>na</strong> mnozinstvoto<br />
(Radbruh, str. 82).<br />
132
koeglasi: Se <strong>na</strong>devam deka mo`am da dobijam ako postapuvam lo{o.<br />
Ovde treba da se afirmiraat silite koi sozdavaat <strong>na</strong>de`.<br />
Seto ova e vo soglasnost so maksimata <strong>na</strong> koja pove}epati }e se<br />
<strong>na</strong>vra}am, deka osnovniot princip <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie glasi: Nikoj<br />
bez pri~i<strong>na</strong> ne e ni lo{, nitu pak dobar. Lugeto se dobri ili lo{i<br />
za{to im e vo interes da bidat takvi. 140<br />
Zloto <strong>na</strong>j~esto go <strong>na</strong>nesuvame od strav deka `rtvata e dovolno<br />
sil<strong>na</strong> prva da ni <strong>na</strong>nese zlo, deka pretstavuva vistinska ili umisle<strong>na</strong><br />
opasnost sprema <strong>na</strong>{ite interesi i zatoa treba da neutralizira, ili<br />
od <strong>na</strong>de` deka `rtvata e dovolno slaba, da ni vozvrati so zlo, deka<br />
pretstavuva lesen protivnik koj, za da se dojde do <strong>na</strong>{ite interesi,<br />
treba da se pregazi. Od druga stra<strong>na</strong>, dobroto <strong>na</strong>j~esto go pravime od<br />
<strong>na</strong>de` deka primatelot e dovolno silen da ni vozvrati so dobro (zadovolstvo,<br />
korist) koe e vo soglasnost so <strong>na</strong>{ite interesi, ili od strav<br />
deka e dovolno silen da ni <strong>na</strong>nese zlo (bolka, {teta) koja ne e vo soglasnost<br />
so <strong>na</strong>{ite interesi.<br />
Ottamu, se postavuva ve~noto pra{awe: {to treba da se stori za<br />
da <strong>na</strong>mali zloto, a da se zgolemi dobroto vo me|usebnite odnosi <strong>na</strong> lu-<br />
|eto. Moj stav e ni{to drugo osven da se sfati stravot i <strong>na</strong>de`ta <strong>na</strong> vistinski<br />
<strong>na</strong>~in, da se ovozmo`i prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> slikata za niv, da se eliminiraat<br />
kako pretpostavki, a da se prifatat kako realni, no relativni<br />
kategorii za koi ne e taka les<strong>na</strong> kakva i da e prognoza bez prethodno<br />
vistinskoto poz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> okolnostite, mestoto, vremeto i merata vo<br />
koi se pojavuvaat. Najgolem problem <strong>na</strong> ~ovekot ne e vi{okot <strong>na</strong> agresijata,<br />
tuku nedostig <strong>na</strong> razmisluvawe {to mo`e da se vidi od a<strong>na</strong>lizata<br />
<strong>na</strong> stravot i <strong>na</strong>de`ta kako pri~initeli <strong>na</strong> sekoe (instrumentalnoto,<br />
idealisti~koto i plitkoumnoto) moralno zlo. Spored toa, se<br />
~ini deka e vo pravo Svensen, koga tvrdi deka nedostigot vo razmisluvaweto<br />
doveduva do toa ~ove{tvoto da prifa}a i duri da u~estvuva vo<br />
<strong>na</strong>padi <strong>na</strong> svoite bli`ni. Egoizmot e vo osnovata <strong>na</strong> pomal broj ubistva<br />
i <strong>na</strong>padi odo{to nepromislenoto, nesebi~no predavawe <strong>na</strong> "vi{i"<br />
celi. A ramnodu{nosta e zaslu`<strong>na</strong> za u{te pove}e `rtvi - osobeno vo<br />
odnos <strong>na</strong> lu|eto koi se <strong>na</strong>o|aat vo <strong>na</strong>{a neposred<strong>na</strong> blizi<strong>na</strong>. 141<br />
6. TIPOLOGIJA NA ZLOTO<br />
Se veli deka ~ovekot e tolku kr{livo i slabo su{testvo {to<br />
mo`e da go ubie samo ed<strong>na</strong> mala "kapka." Lu|eto se skloni kon nesre}i<br />
140<br />
Nikoj bez pri~i<strong>na</strong> ne pravi zlo, no nikoj bez pri~i<strong>na</strong> ne pravi ni<br />
dobro. Od druga stra<strong>na</strong> i zloto i dobroto se pri~i<strong>na</strong> za iz<strong>na</strong>ogawe sredstva za<br />
iskorenuvawe <strong>na</strong> prvoto i u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> vtoroto. Pravdata ne e ni dobro<br />
ni zlo, tuku <strong>na</strong>~in za usoglasuvawe <strong>na</strong> ovie pojavi me|usebno i v<strong>na</strong>tre vo niv<br />
<strong>na</strong> sekoja od niv poedine~no.<br />
141<br />
Svensen, L. op. cit. str. 222.<br />
133
i bolesti pa <strong>na</strong> krajot mora da se soo~at so eden siguren fakt vo `ivotot,<br />
a toa e smrtta. Kon ova treba da se dodadat stradawata koi lu|eto<br />
si |i <strong>na</strong>nesuvaat edni <strong>na</strong> drugi. Od svetskite vojni do nekoi drugi nesre}i,<br />
<strong>na</strong>merno ili slu~ajno, lu|eto si predizvikuvaat zaem<strong>na</strong> bolka. Ne<br />
smeeme da go zaboravime i toa deka ~ovekoviot `ivot <strong>na</strong> zemjata vo<br />
mnogu zavisi od prirodnite sili. ^estopati sme svedoci <strong>na</strong> razorni<br />
elementari nepogodi (poplavi, zemjotresi, buri) koi im se slu~uvaat<br />
<strong>na</strong> lu|eto i od koren im go menuvaat <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> `ivot. Toa poka`uva<br />
deka postojat pove}e vidovi zla koi mo`at da se podelat spored razli~ni<br />
tipologii.<br />
So ed<strong>na</strong> od niv Lajbic pravi razlika me|u: metafizi~ko, fizi-<br />
~ko i moralno zlo. Metafizi~koto zlo se sostoi vo ednostav<strong>na</strong> nesovr-<br />
{enost, fizi~koto zlo vo stradawe, a moralnoto zlo vo grevot. 142<br />
Metafizi~koto zlo e nesovr{enosta <strong>na</strong> ~ovekovata prirodata.<br />
Pod metafizi~ko zlo se podrazira ograni~enosta <strong>na</strong> materijalnite su-<br />
{testva. Vo filozovskata tradicija ova zlo, vsu{nost i ne se tretira<br />
kao zlo. Metafizi~koto prvobitno zlo ne postoi za{to ograni~eosta<br />
<strong>na</strong> materijalnite su{testva ne e zlo i ne e nu`no povrzano so zloto.<br />
Imeno, ~ovekot e ograni~en, nesovr{en, sklon kon grev i kon slabosti<br />
pa metafizi~koto zlo upatuva <strong>na</strong> negovata gre{<strong>na</strong> struktura ve}e od<br />
samoto za~nuvawe. Nesovr{enosta e karakteristika <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto sekojdnevie.<br />
Fizi~koto ili prirodo zlo e stradaweto. Pod fizi~ko zlo se<br />
podrazbiraat fizi~kite stradawa i nesovr{enosti. Fizi~koto zlo e<br />
vistinsko zlo, koe, me|utoa, spored Lajbic: 1. ~esto e rezultat <strong>na</strong> individualni<br />
gre{ki, kaz<strong>na</strong> za neumerenost, imanent<strong>na</strong> pravda <strong>na</strong> koja nikoj<br />
ne mo`e da i izbega, 2. apsolutno zlo, za{to mo`e da bide sredstvo za<br />
pogolemo dobro, i 3. posledica <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta nesovr{enost, usloveno<br />
so bit<strong>na</strong>ta struktura <strong>na</strong> sozdadeniot svet. Ova zlo go predizvikuvaat<br />
<strong>na</strong>dvore{nite prirodni faktori.<br />
Moralnoto zlo e grevot. Moralno zlo se <strong>na</strong>rekuva grevot, t.e.<br />
<strong>na</strong>r{uvaweto <strong>na</strong> moralnite normi. Toa e zloto koe proizleguva od ~ovekovata<br />
volja i zavisi od ~ovekovite <strong>na</strong>meri. Toa zlo ~ovekot go pravi<br />
<strong>na</strong>merno (svesno) i so toa predizvikuva stradawe <strong>na</strong> sebesi i <strong>na</strong> drugite<br />
lu|e. 143 Ottamu {to toa e vrzanoza vi<strong>na</strong>ta, moralnoto zlo Lajbnic<br />
go <strong>na</strong>rekuva i malum culpae.Toa zlo mo`e da im se pripi{e edinstveno<br />
<strong>na</strong> subjektite koi imaat sposobnost za samostojno odlu~uvawe. Nego go<br />
predizvikuvaat lu|eto so <strong>na</strong>nesuvawe <strong>na</strong> zaemni bolki i stradawa.<br />
Ed<strong>na</strong> od podelbite <strong>na</strong> zloto e: zlo vo po{iroka i zlo vo potes<strong>na</strong><br />
smisla. Zloto vo po{iroka smisla (prirodno zlo) pretstavuva bolest,<br />
smrt, katastrofa, a zloto vo potes<strong>na</strong> smisla (moralno zlo) e svesno i<br />
142<br />
Lajbnic, G.V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 94.<br />
143<br />
Vidi: Kristi<strong>na</strong> Polegubi}, Put Alvi<strong>na</strong> Plantinge u dokazivanju Bo`jeg postojanja.<br />
str. 12.<br />
134
volevo (so umisla) <strong>na</strong>neseno zlo: voj<strong>na</strong>, genocid, terorizam, ropstvo,<br />
zlostavuvawe, trgovija so droga i site drugi oblici <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>l.<br />
Postojat i drugi tipoliogii <strong>na</strong> zloto od koi za potrebite <strong>na</strong><br />
ovoj trud e <strong>na</strong>jinteres<strong>na</strong> o<strong>na</strong>a {to ja pravi sovremeniot norve{ki filozof<br />
La{ Svensen. Pri istra`uvaweto <strong>na</strong> zloto (kako vpro~em i <strong>na</strong><br />
sekoja druga pojava), veli Svensen, osnov<strong>na</strong> metodolo{ka gre{ka e sveduvaweto<br />
<strong>na</strong> raznovidnite fenomeni <strong>na</strong> zloto <strong>na</strong> eden osnoven oblik.<br />
Ako se ograni~ime samo <strong>na</strong> moralnoto zlo postojat ~etiri formi <strong>na</strong><br />
zlo: 1. demonsko zlo, 2. instrumentalno zlo, 3. idealisti~ko zlo i 4.<br />
plitkoumno zlo. Niv<strong>na</strong> zaedni~ka karakteristika e nedostig <strong>na</strong> obziri<br />
kon ~ove~kite vrednosti <strong>na</strong> drugite.<br />
6.1. DEMONSKO ZLO<br />
Demonskoto zlo se sostoi vo vr{ewe zlo zaradi zlo. Celta <strong>na</strong><br />
zloto zadari zlo - demonskoto zlo e <strong>na</strong>nesuvawe zlo <strong>na</strong> drug samo zatoa<br />
nekomu da mu se <strong>na</strong>nese {teta, stradawe. Spored Svensen, ova e <strong>na</strong>jmalku<br />
rasprostranet i problemati~en vid zlo. 144 Pritoa, toj so pravo konstatira:<br />
demonskoto zlo sodr`i barem del~e <strong>na</strong> dobro (korist, sre}a,<br />
m.z.). Sekoja `elba vo sebe mora da ima ne{to dobro, makar samo za<br />
akterot, duri i ako taa `elba glavno treba da se smeta za zlo." 145<br />
Postoi li zlo zaradi zlo (nemotivirano zlo)? Nekoi mislat<br />
deka postoi. Ima avtori koitvrdat deka postoeweto <strong>na</strong> zlo zaradi zlo<br />
(svirepo zlo) bilo osobi<strong>na</strong> samo <strong>na</strong> ~ovekot. Ottamu, da se ka`e "zverska<br />
surovost" bilo <strong>na</strong>vreda za `ivotnite. 146 Spored niv: "Nitu volkot,<br />
ni tigarot ne z<strong>na</strong>at za izma~uvawa 147 ili za prisilbi od tipot da se<br />
izbere edno od sopstvenite deca zaradi `rtvuvawe <strong>na</strong> gospod ili za<br />
strelawe, vadewe <strong>na</strong> dete so jatagan od trud<strong>na</strong> `e<strong>na</strong>, izdejstvuvawe <strong>na</strong>smevka<br />
i frlawe vo vis <strong>na</strong> malo dete za potoa da se <strong>na</strong>~eka <strong>na</strong> bajonet<br />
pred o~ite <strong>na</strong> nivnite majki, siluvawe <strong>na</strong> svojata }erka pred o~ite <strong>na</strong><br />
144<br />
^ovekot mo`e da ima redica motivi za vr{ewe zlodela. Me|utoa ne<br />
go pravi zloto zaradi nego samoto i ovoj oblik <strong>na</strong> zlo, demonskoto zlo, treba<br />
da se otfrli kako mit. Svensen, L. op. cit. str. 221.<br />
145<br />
Ibid, str, 85-86. Ovde treba da se potsetime <strong>na</strong> stavot <strong>na</strong> Paskal spored<br />
koj:"Site lu|e ja baraat sre}ata, nema isklu~oci. Kolku i da se razli~ni<br />
sredstvata {to pritoa gi koristat, site se stremat kon taa cel. Ako edni<br />
vojuvaat, a drugi ne, sepak gi vle~e ovaa ista `elba {to i kaj ednite i kaj drugite<br />
e pridru`e<strong>na</strong> od razli~ni pri~ini. Voljata (ne) prezema ni <strong>na</strong>jmal ~ekor<br />
osven za ovaa cel. Ovde e povodot za site postapki <strong>na</strong> site lu|e, duri i <strong>na</strong> onie<br />
{to imaat <strong>na</strong>mera da se obesat. Misli, str. 182.<br />
146<br />
Svensen, L. .op. cit.str, 39.<br />
147<br />
Tigarot ednostavno kasa, rastegnuva i samo toa go z<strong>na</strong>e. Nemu ni <strong>na</strong><br />
um ne bi mu pad<strong>na</strong>lo da gi zakova lu|eto za u{i preku no} so klinci, duri i<br />
koga bi mo`el toa da go pravi (Dostoevski).<br />
135
sedumte svoi deca koi se plod od prethodnite siluvawa (Josev Fricl),<br />
se~ewe i jadewe organi <strong>na</strong> `rtvite od izvr{iteli <strong>na</strong> masovni ubijci<br />
kako {to e Hanibal Lektor, 148 i sl. Drugi tvrdat deka zlo<strong>na</strong>mernosta<br />
(radosta koja se ~uvstvuva zaradi tu|i stradawa), uka`uva <strong>na</strong> <strong>na</strong>nesuvaweto<br />
zlo zaradi zlo. Platon gi opi{uva zlo<strong>na</strong>mernite kako lu|e koi se<br />
raduvaat <strong>na</strong> stradawata <strong>na</strong> svoite bli`ni. Spored [openhauer, svireposta<br />
e nesebi~<strong>na</strong> radost zaradi tu|o stradawe, kade {to stradaweto e<br />
cel <strong>na</strong> sebesi.<br />
Moj stav e deka vakva varijanta <strong>na</strong> zloempiriski ne postoi. Sekoe<br />
zlo empiriski e mo`no samo ako <strong>na</strong>nesuvaweto <strong>na</strong> zloto <strong>na</strong> drug e<br />
motivirano od interes, sre}a za sebe ili za drug).Ako ne mo`e da se<br />
razbere za {to ovde stanuva zbor, neka sekoj se obide da ja razbere<br />
egzistencijata <strong>na</strong> sopstvenoto zlo koga, <strong>na</strong> primer, kolne, 149 frla ma-<br />
|ija, zamisluva ili samo sonuva deka nekogo tepa, go gazi ili saka da go<br />
pogodi grom ili 100 drugi nesre}i. Neka prethodnio si go postavi<br />
pra{aweto dali toa {to kako zlo saka da se slu~i e <strong>na</strong>so~eno op{to<br />
kon site lu|e <strong>na</strong> svetot, kon koj i da bilo ~ovek ili sekoga{ e konkretizirano<br />
kon nekogo {to ni e neprijatel ili kon onoj kogo ednostavno<br />
go mrazime, kon lice (ili grupa lica) za koe imame interes da pretrpat<br />
{teta ili stradawe. Ako nekoj e do tolku ~ist {to nikoga{ ne mu<br />
posakal zlo <strong>na</strong> drug, neka se potseti dali ne po~uvstvuval zadovolstvo<br />
(u`ivawe) dodeka gledal nekoja teatarska pretstavi ili nekoj film vo<br />
koj "mladi~ot" go ubiva ili "mu ja kr{i ki~mata <strong>na</strong> lo{iot koj prethodno<br />
mu ja skr{il ki~mata <strong>na</strong> brat mu."<br />
Moj stav e deka ~ovek nikoga{ ne pravi dobro zaradi dobro. Nanesuvawe<br />
dobro <strong>na</strong> drug samo so cel - pri~inuvawe <strong>na</strong> dobro koe se <strong>na</strong>rekuva<br />
angelsko dobro empiriski ne postoi. Nanesuvaweto dobro<br />
empiriski e mo`no ako <strong>na</strong>nesuvaweto <strong>na</strong> dobroto <strong>na</strong> drug e motivirano<br />
od korist (od interes, sre}a za sebe ili za tret). Ako toa ne e slu~aj<br />
toga{ dobroto bi morale da go pravime vo apsolut<strong>na</strong> tajnost, taka {to<br />
nikoj, pa duri ni onoj komu mu se pravi dobroto nema da ne razbere<br />
deka toa nie mu go <strong>na</strong>pravime, za{to vo sprotivnost nie o~ekuvame ne-<br />
{to za vozvrat od praveweto dobro, a toa ne e ve}e dobro zaradi dobro<br />
<strong>na</strong> drugiot, tuku zatoa {to ~uvstvuvame v<strong>na</strong>tre{no zadovolstvo {to <strong>na</strong><br />
bli`niot mu pravime dobro, ottamu {to sakame da ni se vrati dobro za<br />
dobro ili samo zatoa nekoj za <strong>na</strong>s da misli deka sme dobri. A seto toa:<br />
satisfakcijata {to <strong>na</strong> svoj blizok mu pomagame, o~ekuvawata da ni se<br />
148<br />
Faktot deka lu|eto vr{at zlo zatoa {to toa e lo{o pretstavuva<br />
central<strong>na</strong> ideja vo <strong>na</strong>jgolemiot del od literarurata za zloto i mnogmi<strong>na</strong> toa<br />
go istaknuvaat kako paradigmatski primer <strong>na</strong> zloto - tokmu ovoj oblik dominira<br />
vo filmovite <strong>na</strong> strav i u`as i sl. Svensen, L, op. cit. str. 92.<br />
149<br />
Na{iot ~ovek e osobeno sklon kon kolneweto iako Isus veli da ne<br />
se kolne{ nitu vo boga, nitu vo svojata glava, za{to ne mo`e{ niedno vlakno<br />
da <strong>na</strong>pravi{ belo ili crno (Matej, 5:36).<br />
136
vrati dobro za dobro ili samo zatoa drugite da bidat dovedeni vo<br />
zabluda deka sme dobri, ne se ni{to drugo osven odredeni vidovi interes.<br />
Otamu, ne e dosledno da se tvrdi nitu toa deka pravdata e pravewe<br />
dobro za drug. Ako sî {to sakame za drug e zaradi sebe (altruizam zaradi<br />
egoizam), toga{ i pravdata e pravewe dobro <strong>na</strong> drug zaradi sebe. 150<br />
Moj stav e deka ~ovekot nikoga{ ne pravi nitu zlo zaradi zlo.<br />
Negovoto lo{o (kako, pro~em i dobroto) povedenie sekoga{ e motivirano<br />
od interes (korist, sre}a), {to z<strong>na</strong>~i od ne{to dobro, od ne{to<br />
{toli~no smeta deka vodi kon subjektiv<strong>na</strong> sre}a <strong>na</strong> storitelot <strong>na</strong> zloto<br />
ili kon sre}ata <strong>na</strong> negovite <strong>na</strong>jblis}i. Da se tvrdi deka lu|eto pravat<br />
{to i da e bez motiv, za <strong>na</strong>s e ednoz<strong>na</strong>~no <strong>na</strong> ne{to nerazbirlivo,<br />
<strong>na</strong> ne{topatolo{ko. Patolo{ko e da se <strong>na</strong>nesuva zlo zaradi zlo, isto<br />
kako i da se <strong>na</strong>nesuvawe dobro zaradi dobro bez nikakov interes, bez<br />
nikakva cel. O<strong>na</strong> {to e normalno ili barem razbirlivo e da se bilo<br />
dobro ili zlo zaradi odreden interes, pa makar toj interes se sostoel<br />
samo vo opredeleno do`ivuvawe <strong>na</strong> pomalo ili pogolemo zadovolstvo.<br />
Praveweto zlo zaradi zlo pretpostavuva postoewe <strong>na</strong>: 1. poseb<strong>na</strong> izolira<strong>na</strong><br />
`elba da se pravi zlo samo zaradi zlo (ili dobro samo zaradi<br />
dobro), 2. pridru`e<strong>na</strong> so stoprocent<strong>na</strong> sigurnost deka nikoj nema da<br />
doz<strong>na</strong>e za <strong>na</strong>pravenoto (apsolut<strong>na</strong> tajnost <strong>na</strong> storenoto) i, 3. apsolutno<br />
neproizleguvawe nitu posakuvawe kakva bilo korist od storenoto,<br />
{to z<strong>na</strong>~i duri ni <strong>na</strong>jmalo zadovolstvo, a kamoli u`ivawe od bolkata<br />
i stradaweto <strong>na</strong> `rtvata <strong>na</strong> zlodeloto. A takva `elba + takva sigurnost<br />
+ total<strong>na</strong> otsatnost <strong>na</strong> kakov i da e interes, A {to mo`e da ima<br />
samo psihoti~en tip <strong>na</strong> li~nost motiviran od ~isto patolo{ki, za<br />
normalen ~ovek nerzbirlivi motivi ili pak, metafizi~ki izdelkan<br />
~ovek od Platon ili gospod. Ottamu, proizleguva idejata deka ima lu|e<br />
{to ne se lu|e, lu|e koi se polo{i i od `ivotnitei koi (<strong>na</strong>vodno) ubivaat<br />
od bes. Takvite sporedbi nemaat real<strong>na</strong> podloga, za{to ne vodat<br />
smetka za okolnosta deka i kaj `ivotnite ima patolo{ki sostojbi:<br />
ludi kravi, ku~iwa zafateni od besnilo i sl. koi bodat i kasaat samo<br />
zaradi bodeweto ili kasaweto. No toa duri i kaj niv se patolo{ki, a<br />
ne `ivotinski motivi. Niv gi ima kako kaj zaboleni `ivotni, taka i<br />
kaj du{evno zaboleni lu|e. Z<strong>na</strong>~i, duri i o<strong>na</strong> {to kaj ludite (lu|e i<br />
`ivotni) se smeta za zlo zaradi zlo ne e toa. Nivnoto zlo ne e motivirano<br />
od zlo zaradi zlo, tuku od ne{to <strong>na</strong>dvor od zloto, od nekoja cel,<br />
od nekoj patolo{i, za <strong>na</strong>s nerazbirliv, motiv (anksioznost, iluzii,<br />
imperativni haluci<strong>na</strong>cii, paranoja, i sl). Duri i ludite vr{at zlo<br />
zaradi ostvaruvawe <strong>na</strong> za niv nekoe zamisleno dobro. Taka, <strong>na</strong> primer,<br />
nitu ubistvoto "zaradi trening" ne e ubistvo zaradi ubistvo (zlo zara-<br />
150<br />
Duri i gospod i |avolot go qubat ~ovekot, no ne poradi nego, tuku<br />
poradi sebesi, od egoizam - od `elbata da se vozvi{at i da ja pro{irat svojata<br />
slava.<br />
137
di zlo), za{to treningot z<strong>na</strong>~i podgotovka za izvr{uvawe drugo ubistvo<br />
od koe ubiecot saka da izvle~e nekakva korist.<br />
Nakratko, zad sekoe dobro i zad sekoe zlo stojat opredeleni<br />
motivi. Motivite {to gi ima kaj normalnite lu|e i koi se rabirlivi<br />
za normalen ~ovek se <strong>na</strong>rekuvaat normalni motivi, a onie motivi koi<br />
gi nema kaj normalnite, tuku samo kaj psihi~ki zaboleni lica i koi se<br />
samo za niv se razbirlivi se nenormalni, patolo{ki ili nezdravi<br />
motivi. Ottamu, ni siluvaweto nitu sadizmot ne se vr{aat samo zatoa<br />
nekomu da mu se <strong>na</strong>nese bolka i stradawe, zlo zaradi zlo. Motivot <strong>na</strong><br />
siluvaweto e seksualno zadovolstvo (u`ivawe), a sadistot vr{i zlo<br />
za{to saka da go prifatat kako subjekt... Sadistot saka mo} - bolkite<br />
i kricite <strong>na</strong> `rtvata nemu mu govorat deka ima mo} <strong>na</strong>d drugite - negoviot<br />
motiv e domi<strong>na</strong>cija. Mo`ebi <strong>na</strong>merata <strong>na</strong> sadistot e `ivotniot<br />
kvalitet <strong>na</strong> drugite da go svede ponisko odo{to e negoviot - motivot e<br />
`elba da se izbegne sopstveniot neuspeh so toa {to }e poka`e deka<br />
`ivotot <strong>na</strong> nekoj drug vredi pomalku od negoviot. A mo`ebi soo~uvstoto<br />
go vodi kon idejata da se posaka drugite da ja ~ustvuvaat mojata<br />
bolka. 151 Vo ovaa smisla se i mislewata <strong>na</strong> drugi avtori koi smetaat deka<br />
lu|eto mo`e da gi motivira samo ne{to {to vo nekoja smisla tie go<br />
smetaat za subjektivno dobro. Taka, osnov<strong>na</strong>ta premisa <strong>na</strong> etikata <strong>na</strong><br />
Aristotel e deka dobroto kon koe se <strong>na</strong>so~eni site <strong>na</strong>{i postapki e<br />
sre}ata (eudaimonia). Postapkite koi toa ne bi go imale za cel ednostavno<br />
se nespojlivi. Site postapki go imaat za cel dobroto, me|utoa ponekoga{<br />
ne uspevame da postapime vo soglasnost so svoite sfa}awa <strong>na</strong><br />
dobroto, a ponekoga{ ne sfa}ame {to e dobro. Spored Aristotel, z<strong>na</strong>-<br />
~i deka zlodelo mo`e da <strong>na</strong>stane ili od slabost ili od nez<strong>na</strong>ewe.<br />
Toma Akvinski veli: "^ovekot ne mo`e da go saka zloto, a da ne<br />
mu pridava osobini <strong>na</strong> dobro, toa z<strong>na</strong>~i deka vo nekoja opredele<strong>na</strong> situacija<br />
zloto stanuva dobro, ili se smeta deka e dobro. Lajbnic go sledi<br />
ova sfa}awe i tvrdi deka voljata mo`e da se motivira samo so pretstava<br />
za ne{to dobro, nikoga{ so samoto zlo. Hjum ja otfrla pretstavata<br />
za "apsolut<strong>na</strong>, so ni{to neizves<strong>na</strong>, bezinteres<strong>na</strong> zloba." Takva zloba<br />
spored nego nepostoi. 152 Ruso zaklu~uva: "Nikoj ne vr{i zlo zaradi<br />
nego samoto." Toj tvrdi deka site se obiduvaat da pravat dobro, i dobrite<br />
i lo{ite lu|e, me|utoa zol e onoj koj se obiduva da go pravi toa<br />
{to e dobro za nego <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> drugite. Kant tvrdi deka nepostoi<br />
nikakva privle~<strong>na</strong> sila koja direkno ne vle~e kon zlo, tuku samo indirektno,<br />
t.e. da pravime zlo, no ne zatoa {to toa e lo{o - ~ezneeme kon<br />
zlo zatoa {to go smetame za subjektivno dobro. 153 Bezinteresno zlo nepostoi<br />
nitu spored Svensen. Zainteresira<strong>na</strong>ta zloba spored nego <strong>na</strong>s-<br />
138<br />
151<br />
Svensen, L. op. cit. str. 102 i <strong>na</strong>tamu.<br />
152<br />
Navedeno spored Svensen, L. op. cit. str, 109<br />
153<br />
Navedeno spored Svensen, L. op. cit.str, 110.
tanuva od zavist, qubomora, 154 nepravda, `elba itn. Sekoja `elba mora<br />
vo sebe da ima ne{to dobro, makar i samo za onoj koj ja posakal, duri i<br />
toga{ koga od po{iroka perspektiva mora da se smeta za zlo. Zadovoluvaweto<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>gonite e dobro i ako ubistvoto od afekt dovede do zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>gonot ima dobra stra<strong>na</strong>, me|utoa sekako deka bi trebalo<br />
da bide nesporno deka ubistvoto od afekt e zlo delo. So drugi<br />
zborovi "demonskoto" zlo mo`e da se svede <strong>na</strong> instrumentalno. Zol ~ovek<br />
pravi zlo, no so toa saka da postigne dobro ili za sebe ili za nekoja<br />
grupa. Razlikata me|u nositelot <strong>na</strong> instrumentalnoto i idealisti~koto<br />
zlo ne e vo toa deka eden saka zlo, a drugiot dobro. I edniot i<br />
drugiot sakaat dobro. Dodeka nositelot <strong>na</strong> idealisti~koto zlo go saka<br />
o<strong>na</strong> {to go smeta za objektivno dobro, nositelot <strong>na</strong> instrumentalnoto<br />
zlo se stremi da go ostvari o<strong>na</strong> {to go smeta za subjektivno dobro. Na<br />
nositelot <strong>na</strong> instrumentalnoto zlo mu e jasno deka o<strong>na</strong> {to go pravi e<br />
zlo, me|utoa re{ava <strong>na</strong>d toa da postavi nekoj drug princip. 155<br />
Ottamu ako se opredelime za slednive ravenstva:<br />
- dobro = zadovolstvo, dobro, korist, interes, sre}a.<br />
- interes = seto o<strong>na</strong> kon {to ~ovek se stremi (postignuvawe zadovolstvo:<br />
o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to se <strong>na</strong>deva) i seto o<strong>na</strong> od {to ~ovek bega (izbegnuvawe<br />
bolka: o<strong>na</strong> od {to se pla{i).<br />
- zlo = bolka (stradawe, odevawe), {teta, nesre}a<br />
Toga{ mojot kone~en stav e deka:<br />
154<br />
Qubomorata (jelousy) ne e zavist. Taa mnogu ~esto e opravdan i razumen<br />
stav za{to vnimava <strong>na</strong> ne{to {to go imame i {to se pla{ime da ne go zagubime:<br />
strav od zaguba <strong>na</strong> tu|a <strong>na</strong>klonetost. Taa e strav i omraza kon onoj koj<br />
saka da ni go odzeme toa {to go imame i vo {to spokojno u`ivame. Qubomorata<br />
e sostojba vo koja so pretpazlivost i nezadovolstvo se posmatra ili umisluva<br />
deka nekoj doa|a vo posed <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>m ni pripa|a. No, <strong>na</strong>{iot sopernik<br />
mo`e da deluva od zavist: da ni ja zavede i prezeme devojkata ne za da se<br />
o`eni so nea, tuku za da ni ja uskrati <strong>na</strong>{ata sre}a. Zvista (envy) e sostojba <strong>na</strong><br />
omraza, bolka {to se ~uvstvuva, zatoa {to nekoj drug ne{to poseduva (imot,<br />
uspeh, sre}a) koja ra|a `elba drugiot da ostane bez seto toa. Zavista e sklonost<br />
(strast) dobroto <strong>na</strong> drugiot da se prima so bolka. Taa e gnev so koj ne mo-<br />
`eme da ja podneseme tu|ata dobrosostojba.<br />
155<br />
Svensen, L. op. cit.str. 109-111 i 137.<br />
139
~ovek mu pravi:<br />
zlo <strong>na</strong> drug (porok)<br />
dobro <strong>na</strong> drug (vrednost)<br />
nikoga{ samo zaradi negovo zlo nikoga{ samo zaradi negovo dobro<br />
(zlo zaradi zlo), 156 tuku<br />
(dobro zaradi dobro), 157 tuku<br />
1. zaradi sopstveno dobro<br />
1. zaradi sopstveno dobro<br />
2. zaradi sopstveno zlo i<br />
2. zaradi sopstveno zlo 158 i<br />
3. zaradi negovo dobro (no, pak, 3. zaradi negovo zlo (no, pak,<br />
zaradi sopstveno dobro ili zlo) zaradi sopstveno dobro ili zlo) 159<br />
sekoe pri~ineto zlo e zlo<br />
no, ponekoga{ i dobro<br />
"sekoe zlo ne e zlo"<br />
sekoe pri~ineto dobro e dobro<br />
no, ponekoga{ i zlo<br />
"sekoe arno ne e za arno"<br />
Ottamu pravdata mo`e da bide i porok i vrednost<br />
6.2. INSTRUMENTALNO ZLO<br />
Za instrumentalno zlo se raboti koga liceto vr{i zlo zaradi<br />
sopstveno dobro, koga se vr{i nekoe zlo za koe z<strong>na</strong>e deka e zlo, za da<br />
postigne ne{to drugo. Primer, istrebuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>selenieto zaradi<br />
smaluvawe <strong>na</strong> pre<strong>na</strong>selenosta, ili zaradi is~istuvawe <strong>na</strong> rasata. Toa<br />
{to treba da se postigne mo`e da bide i nekoja dobra cel, me|utoa<br />
sredstvata za toa se lo{i. Kaj instrumentalnoto zlo, z<strong>na</strong>~i stanuva<br />
zbor isklu~ivo za sredstvata, a ne za celta. Toj {to vr{u instrumentalno<br />
zlo sfa}a {to e dobro, a {to zlo, me|utoa izbira da go zapostavi<br />
dobroto od obziri sprema sebesi. Toj ne <strong>na</strong>o|a zadovolstvo vo samiot<br />
akt <strong>na</strong> vr{eweto zlo, tuku vo celta koja treba da se postigne, a taa cel<br />
mo`e da bide dobra, lo{a ili od neutral<strong>na</strong> vrednost. 160<br />
156<br />
Nepostoi zlo po sebe, zlo zaradi zlo. Zloto e zlo ako za ne{to slu-<br />
`i, ako ima nekoja lo{a cel. Primer, predizvika<strong>na</strong>ta bolka kaj drug, ne e<br />
samo po sebe cel, tuku sozdadenoto sopstveno zadovolstvo od {to nekoj strada.<br />
157<br />
Isto taka, nepostoi dobro po sebe, dobro poradi dobro. Taka, ako e<br />
ne{to e dobro, <strong>na</strong> primer, hra<strong>na</strong>, glupavo e da se misli deka hra<strong>na</strong>ta e dobra po<br />
sebe iako za ni{to ne slu`i, ili ako e {tet<strong>na</strong> po zdravjeto <strong>na</strong> nekoj {to e bolen<br />
od opredele<strong>na</strong> bolest. Ni{to, pa duri nitu qubovta, pravdata, hrabrosta<br />
ne e dobro samo po sebe, tuku samo vo sklop <strong>na</strong> opredeleni okolnosti i celi.<br />
158<br />
Dobro <strong>na</strong> drug zaradi sopstveno zlo: Primer, zaguba <strong>na</strong> sopstveniot<br />
`ivot (zlo) zaradi interes <strong>na</strong> drug. Nekoj saka da bide heroj, ma~enik zaradi<br />
sopstve<strong>na</strong> slava koja vo kraj<strong>na</strong> linija za nego e dobro.<br />
159<br />
Dobro <strong>na</strong> drug zaradi negovo zlo: Primer, nekomu mu davam alkohol<br />
ili droga.<br />
160<br />
Svensen, L. op. cit. str. 85 i 222. Onoj koj vr{i instrmentalno zlo spoz<strong>na</strong>l<br />
{to e zlo i pravi zlo so <strong>na</strong>mera da prisvoi nekoe dobro za sebe, bilo ekonomska<br />
dobivka ili zadovoluvawe <strong>na</strong> nekoja `elba. Ibid, str. 137.<br />
140
Vo ovaa smisla, kako {to vidovme e stavot <strong>na</strong> Kant. Spored<br />
nego, sekoj go izbira samo o<strong>na</strong> {to go smeta za dobro. Ako sakam da storam<br />
zlodelo toa mora da e zatoa {to veruvam deka taa postapka }e pridonese<br />
kon zadovoluvawe <strong>na</strong> nekoja moja `elba, t.e. deka zloto ovozmo-<br />
`uva postignuvawe <strong>na</strong> dobro. Zlostorikot z<strong>na</strong>e {to e subjektivno i<br />
objektivno dobro i zlo, me|utoa go izbira subjektivoto dobro za smetka<br />
<strong>na</strong> objektivnoto dobro. Kant re{itelno go negira postoeweto <strong>na</strong> ba<strong>na</strong>lnoto<br />
(bezinteresnoto) zlo kaj ~ovekot i veli deka nie go izbirame<br />
zloto, ne od obziri kon samoto zlo, tuku od obziri kon samoqubieto.<br />
Takvoto zlo vo koe samoqubieto ima predost kon site drugi obziri (vo<br />
koe samoqubieto se izdiga <strong>na</strong>d moralnite zakoni), Kant go <strong>na</strong>rekva radikalno<br />
zlo e koren (radix) <strong>na</strong> site zla. Duri i <strong>na</strong>jizopa~enite dela lu-<br />
|eto gi vr{at zaradi ne{to drugo, z<strong>na</strong>~i od samoqubie, a ne zaradi samoto<br />
zlo. Takvoto zlo se sostoi vo priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> moralniot zakon, me-<br />
|utoa so istovremeno izzemawe <strong>na</strong> samito sebesi od va`eweto <strong>na</strong> toj zakon.<br />
161 Spored Kant, pretpostavkata od postoewe <strong>na</strong> radikalno zlo vo<br />
~ovekovata priroda e presud<strong>na</strong> za objasnuvawe <strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> voljata<br />
i moral<strong>na</strong>ta odgovornost. Celokupnoto zlo poteknuva od lu|eto i sekoj<br />
~ovek e odgovoren {to e dobar ili zol. Ne postojat nikakvi <strong>na</strong>dvore{-<br />
ni pri~ini koi ednostavno gi oderuvaat negovite postapki i osnovni<br />
stavovi. Sposobnosta za izbor nema druga zada~a, tuku izbor <strong>na</strong> `ivotnite<br />
<strong>na</strong>~ela, t.e. pravilata <strong>na</strong> postapuvawe. Moralnoto zloto e forma<br />
<strong>na</strong> `ivotno <strong>na</strong>~elo koe se sostoi od podreduvawe <strong>na</strong> moralniot zakon<br />
<strong>na</strong> setilnite sklonosti, a radikalnoto zlo e sloboden izbor <strong>na</strong> sklonostite<br />
kon takvo podreduvawe i zatoa mu prethodi <strong>na</strong> site nemoralni<br />
postapki. Taka od radikalnoto zlo se sozdava moralnoto zlo, od moralnoto<br />
zlo - sekoe `ivotno <strong>na</strong>~elo, a od `ivotnoto <strong>na</strong>~elo - <strong>na</strong>merata da<br />
se kr{at moralnite zakoni. Kant, <strong>na</strong>jposle tvrdi deka ~ovekot ima<br />
sposobnost da ja <strong>na</strong>dmine sklonosta kon zlo i toa go obrazlo`uva so<br />
toa {to imame dol`nost da go pobedime zloto. Takvata pobeda bara revolucija<br />
vo osnovniot stav <strong>na</strong> storitelot, a taa revolucija mo`e da podrazbira<br />
bo`ja pomo{. 162 Kant dodava deka ~ovekot mora da stori se<br />
161<br />
Kant razlikuva tri formi ili stepeni <strong>na</strong> zlo, so postepen preod od<br />
prviot kon tretiot: 1. slabost, koga storitelot ima ispravni <strong>na</strong>meri, me|utoa<br />
ne dosledno im se pridr`uva , 2. nepo~ituvawe, koga motiavcijata e izme{a<strong>na</strong><br />
i storitelot ne e motiviran edinstveno od moralot i, 3. podlost ili rasipanost,<br />
koga storitelot ima tendencija kon izopa~eni `ivotni <strong>na</strong>~ela. Prvite<br />
dve formi se opi{uvaat kako ne<strong>na</strong>merni, a tretata kako <strong>na</strong>mer<strong>na</strong>. Toa {to<br />
tretata forma <strong>na</strong> zlo se opi{uva kako <strong>na</strong>mer<strong>na</strong>, ne z<strong>na</strong>~i deka storitelot zloto<br />
go izbira zatoa {to toa e lo{o, tuku dosledno deka <strong>na</strong> svoite interesi im<br />
dava povisok prioritet vo odnos <strong>na</strong> moralot. Ibid. str. 113.<br />
162<br />
Ovoj, kako i mnogu drugi stavovi govorat protivno <strong>na</strong> tvrdeweto<br />
deka Kant ne veruval vo boga, tuku <strong>na</strong>protiv deka toj bil dlaboko religiozen<br />
~ovek. Za toa vpro~em dovolno govori i sledniov citat: Deteto treba da se<br />
141
{to e vo negova mo} za da bide vreden za takva pomo{, a potem mu<br />
preostanuva samo da se <strong>na</strong>deva, bez garancii deka }e ja dobie. Va`no e<br />
da se istakne i toa deka, spored Kant, postojat samo dve mo`nosti:<br />
~ovekot e ili dobar ili zol. To~no e me|utoa, deka nekoi pove}e <strong>na</strong>klonuvaat<br />
kon dobro, a drugi kon zlo, me|utoa sitelu|e pravat dobri i<br />
lo{i izbori. 163<br />
6.3. IDEALISTI^KO ZLO<br />
Kaj idealisti~koto zlo, zloto se vr{i vo uveruvawe deka se<br />
pravi dobro. Kaj ova zlo storitelot <strong>na</strong> zloto e motiviran od sfa}aweto<br />
za ne{to objektivno, toj veruva deka toa {to toj go pretstavuva e<br />
dobro i deka negovite `rtvi se zli. Takvi zlostornici bea onie koi<br />
u~estvuvaa vo goneweto ve{tici i eretnici, u~esnicite vo krstonosnite<br />
vojni, <strong>na</strong>cistite, bol{evicite, takvi se teroristite. Sekoj od niv<br />
razmisluva: za sebe pogre{no veruva deka e pretstavnik <strong>na</strong> dobroto, za-<br />
{to drugite se zli. Fakt e me|utoa, deka toa {to "drugite" ze zli, ne<br />
z<strong>na</strong>~i deka "nie" sme dobri.<br />
Ernest Beker veli deka lu|eto se bedni su{testva za{to sta<strong>na</strong>le<br />
svesni za smrtta. Tie mo`at da vidat zlo vo toa {to gi povreduva,<br />
{to gi pravi bolni ili vo toa {to im go odzema u`ivaweto. Svesta podrazbira<br />
deka mora da razmisluvaat za zloto duri i koga ne se vo neposred<strong>na</strong><br />
opasnost: nivniot `ivot e meditacija <strong>na</strong>d zloto i isplanira<strong>na</strong><br />
misija za negovo kontrolirawe i spre~uvawe... Tie, me|utoa sozdavaat<br />
fantazii za zloto, go gledaat <strong>na</strong> pogre{ni mesta i se uni{tuvaat i sebesi<br />
i drugite razoruvaj}i se okolu sebe. Ottamu, Svensen izvlekuva<br />
ispraven zaklu~ok deka pretstavite za zlo predizvikale pove}e zlo od<br />
{to i da e drugo. Nastojuvaweto da se pobedat vistinskite i stvarnite<br />
zla predizvika daleku pove}e zlo ortkolku streme`ot da se pravi zlo.<br />
^ovekot e bitie koe go razdvi`uva potrebata za smisla i kako bitie<br />
koe traga za smisla da sozdava, formira pretstavi vrz osnova <strong>na</strong> koi<br />
potoa deluva. Dvete centralni pretstavi se dobroto i zloto i tie<br />
~esto se povrzani so razlikata me|u nie (<strong>na</strong>s) i tie (niv). Pritoa,<br />
|avolot sekoga{ e onoj drugiot. 164<br />
Na drugo mesto i Novalis tvrdi deka zlite lu|e pravat zlo od<br />
omraza sprema zloto, smetaat deka se e zlo i deka tokmu zatoa se destruktivni.<br />
Vo obidot da go pobedime zloto, nie samite go voveduvame vo<br />
svetot. Smetam deka imame obvrska protiv zloto da se borime, me|utoa<br />
<strong>na</strong>u~i da ~uvstvuva stravopo~ituvawe pred gospod kako gospodar <strong>na</strong> `ivotot i<br />
celiot svet, potoa pred gospod kako za{titnik <strong>na</strong> lu|eto i <strong>na</strong>jposle pred gospod<br />
kako niven sudija. Kant, I. Vaspitavawe dece, Beograd, 2020, st. 56.<br />
163<br />
Vidi: Ibid. str. 112-122.<br />
164<br />
Vidi: Svensen, L. op. cit. str, 123.<br />
142
tragi~no e toa {to ~esto pogre{no go ocenuvame zloto i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
se pove}e go vnesuvame vo svetot. 165<br />
Stoti<strong>na</strong> iljadi nedol`ni lu|e koi se osudeni za ve{ti~ewe i<br />
eres, a potoa i spaleni, progoneti se od lu|e koi veruvale deka se <strong>na</strong><br />
stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> dobroto. Nasilnikot ~esto sebe si se gleda kako pretstavnik<br />
<strong>na</strong> dobroto, kako onoj koj se bori za praved<strong>na</strong> rabota. Toa nesomneno<br />
be{e slu~aj so krstonoscite kako i so dene{nite teroristi. Ni~e<br />
pi{uva deka toa {to se pravi od qubov e od o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto. So toa te{ko mo`am da se slo`am, veli Svensen. Najgolemite<br />
zla se storeni od qubov - sprema sebesi, semejstvoto i prijatelite,<br />
zemjata apstraktniot ideal i voda~ot. Ni{to do o<strong>na</strong> {to go pravime,<br />
bez ogled <strong>na</strong> motivacijata ne mo`e da bide od o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto i nekoi koncepcii <strong>na</strong> dobroto i zloto. 166<br />
Srukturiraj}i go svetot sebesi se definirame so pomo{ <strong>na</strong> razli~ni<br />
poimni parovi kako {to se hristijan/pagan, ma`/`e<strong>na</strong>, Norve-<br />
`anec/stranec, arievec/evrein, Helen/varvar, belec/crnec, Hutu/Tutsi<br />
itn. So ovie poimni parovi se pravat razliki me|u"<strong>na</strong>s" i "niv." Razdvojuvaweto<br />
me|u "<strong>na</strong>s" i "niv" e su{tinsko poa|ali{te za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> identitetot i vo osnova nema ni{to lo{o vo vakvoto sozdavawe poimi.<br />
Najgolem problem e vo toa {to ovie parovi ~esto se smetaat za<br />
asimetri~ni i taka pretstavuvaat osnova za razli~en tretman. Zloto<br />
se javuva tamu kade {to vrskite me|u lu|eto se ski<strong>na</strong>ti, tamu kade {to<br />
konkretnite odnosi is~eznuvaat vo korist <strong>na</strong> apstraktnen identitet.<br />
Koga go delime svetot <strong>na</strong> ovci i jarci, <strong>na</strong> dobri i lo{i, ovcite (samoproklamiranoto<br />
dobro) poka`uvaat tendencija da gi izlo`at jarcite<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>ju`asni ne{ta. Pravej}i go toa grupniot identitet <strong>na</strong> ovcite jakne,<br />
{to od svoja stra<strong>na</strong> sozdava osnova za nova identifikacija <strong>na</strong> jarcite.<br />
Nasilstvoto vrz grupata deluva kako faktor <strong>na</strong> soedinuvawe. Filip<br />
Gurevi} go opi{uva genocidot kako ve`ba za gradewe <strong>na</strong> zaedni{tvo.<br />
167 Se ~ini deka pripadnosta <strong>na</strong> grupa e ra{ire<strong>na</strong> ~ove~ka potreba,<br />
no stanuva opas<strong>na</strong> koga grupata }e stane premnogu bliska, koga poedincite<br />
vo ramkite <strong>na</strong> grupata prestanuvaat da mislat kako individui.<br />
Grupite se opasni za{to tolpata nema sovest - sovesta sekoga{ e sovest<br />
<strong>na</strong> poedinecot - i otamu poedinecot vo grupa prividno mo`e da<br />
bide izzemen od barawata <strong>na</strong> moralot. Pripadnosta kon grupa i otsustvo<br />
<strong>na</strong> razmisluvawe se povrzani ne{ta. ^ovekot mora da e individua<br />
za nekogo drug da go priz<strong>na</strong>e kako individua - deperso<strong>na</strong>lizacijata <strong>na</strong><br />
sebesi vodi kon deperso<strong>na</strong>lizacija <strong>na</strong> drugiot. Vilijam Blejk pi{uva:<br />
"Nikoj ne mo`e da vidi ~ovek vo neprijatelot. Ne mo`am da go sakam<br />
neprijatelot, za{to mojot neprijatel ne e ~ovek, tuku zver i |avol," a<br />
Svensen dopolnuva, toa {to go pravea vo Bos<strong>na</strong>, Srbite ne go smetaa za<br />
165<br />
Ibid, str, 123.<br />
166<br />
Ibid, str, 124.<br />
167<br />
Ibid, str, 125.<br />
143
<strong>na</strong>pad <strong>na</strong> lu|e, za{to svoite `rtvi ne gi smetaa za lu|e, tuku za Muslimani.<br />
168<br />
6.4. PLITKOUMNO ZLO<br />
Kaj plitkoumnoto zlo storitelot <strong>na</strong> zloto deluva bez da razmisluva<br />
(glupost - celosno otsustvo <strong>na</strong> razmisluvawe) za toa dali o<strong>na</strong> {to<br />
go pravi e dobro ili lo{o. Kaj plitkoumnoto dobro storitelot voop-<br />
{to ne razmisluva za dobroto i zloto. Se smeta deka ovoj vid zlo, koe<br />
ne se vklopuva nitu vo instrumentalnoto ni vo idealisti~koto zlo,<br />
kako teoretski problem prva go zabele`a Ha<strong>na</strong> Arent <strong>na</strong> sudeweto <strong>na</strong><br />
Adolf Ajhman vo 1961 godi<strong>na</strong> i go izlo`i vo svoeto delo "Ajhman vo<br />
Erusalim." 169 Vo ovoj trud Ha<strong>na</strong> Arent otvora tri problemi: 1. problemot<br />
<strong>na</strong> izrekuvawe <strong>na</strong> pravdata vo sudot <strong>na</strong> pobednikot, 2. problemot <strong>na</strong><br />
iz<strong>na</strong>o|awe valid<strong>na</strong> definicija za zlostorstvo protiv ~ove~nosta, i za<br />
3. problemot <strong>na</strong> noviot tip zlostornik koj toa zlostorstvo go pravi. 170<br />
Spored nejze, nezgodata so Ajhman e vo toa {to mnogumi<strong>na</strong> mu<br />
bea sli~ni, {to ne bile ni izopa~eni ni sadisti, {to bile i {to i <strong>na</strong>tamu<br />
se stra{no zastra{uva~ki normalni. Od to~ka <strong>na</strong> gledi{te <strong>na</strong> <strong>na</strong>-<br />
{ite pravni ustanovi i <strong>na</strong>{ite moralni standardi <strong>na</strong> sudewe, taa normalnost<br />
bila postra{<strong>na</strong> od site zverstva, za{to zboruva{e deka toj<br />
nov tip <strong>na</strong> zlostornik, zlostorstvata gi vr{i pod okolnosti koi re~isi<br />
celosno mu onevozmo`uvaat da z<strong>na</strong>e ili ~uvstvuva deka pravi ne{to<br />
pogre{no. Storitelite <strong>na</strong> plitkoumnoto zlo, kako i Ajhman se instrumenti<br />
bez volja, koi ottamu se vo sostojba da vr{at kakvo i da e zlo,<br />
a koi istovremeno ne se vo sostojba toa {to go pravat da go spoz<strong>na</strong>at<br />
kako zlo. Poseb<strong>na</strong>ta opasnost <strong>na</strong> ovoj vid zlo e vo toa {to protiv nego<br />
168<br />
Svensen, L. op. cit. str, 131. Deperso<strong>na</strong>lizacijata se slu~uva{e i vo<br />
koncentracionite logori. Na zatvorenicite vo Au{vic, im gi stri`ea kosite,<br />
im tetoviraa broj <strong>na</strong> rakata, site gi doveduvaa do izgladnetost, im vbrizguvaa<br />
razli~ni materii, virusi i bakterii, im go otstranuva mozo~oto tkivo,<br />
vr{ele transplantacii <strong>na</strong> organi vrz `ivi lu|e bez anestezija, gi stavaa vo<br />
presi, vo zovrie<strong>na</strong> i lad<strong>na</strong> voda i sl. Na toj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> vojnicite im be{e lesno<br />
da gi ubivaat.<br />
169<br />
Poimot plitkoumno zlo obi~no se posmatra kako novi<strong>na</strong> vo teorite<br />
za zloto, me|utoa ne e sosema bez prethodnici. Pri~inite <strong>na</strong> zloto, kaj Sokrat<br />
i Platon mo`at da bidat samo nedovolniot uvid vo toa {to e dobro, a kaj<br />
Aristotel zol e onoj koj pogre{no sfatil {to e dobro. Fransoa de Laro{-<br />
fuko <strong>na</strong> pove}e mesta ja <strong>na</strong>govestuva vrskite me|u zloto i gluposta. Bodler,<br />
isto taka, go povrzuva zloto so gluposta koga veli: <strong>na</strong>jneoprostliv grev od<br />
site grevovi e koga ~ovekot vr{i zlo zatoa {to e glup.<br />
170<br />
V. Arent, H. Ajhman vo Erusalim, Izve{taj za ba<strong>na</strong>lnosta <strong>na</strong> zloto,<br />
Templum, Skopje, 2003, str. 369.<br />
144
sme nemo}ni. Tuka ne mo`e ni{to da se postigne nitu so protesti, ni<br />
so sila, nitu pak argumentite ne{to vredat. 171<br />
Za osta<strong>na</strong>tite interesni aspekti vo vrska so ovoj vid zlo upatuvame<br />
<strong>na</strong> Svensen, koj za taa cel svojata a<strong>na</strong>liza ja zbogatil so istra-<br />
`uvawe <strong>na</strong> karakterot i povedenieto <strong>na</strong> Rudolf Hes - rakovoditel <strong>na</strong><br />
Au{vic, Franc [tangl - rakovoditel <strong>na</strong> Sobibor i Treblinka, kako i<br />
so razmisluvawata <strong>na</strong> vojnicite koi u~estvuvale vo masakrite vo Isto~<strong>na</strong><br />
Evropa i <strong>na</strong> amerikanskite vojnici vo Viet<strong>na</strong>m. 172<br />
7. OPRAVDUVAWE NA ZLOTO (TEODIKEJA)<br />
Celiot svet le`i vo zlo e ka`ano vo Prvoto poslanie <strong>na</strong> Jovan.<br />
I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, toa carstvo <strong>na</strong> realnosta vo koe `iveeme nie lu|eto e<br />
protkaeno so site mo`ni vidovi nesovr{enstvo. Da se potsetime vo<br />
koja mera me|u lu|eto se rasprostraneti <strong>na</strong>dmenosta, zavidlivosta, suetata,<br />
<strong>na</strong>vredlivoto samoqubie, <strong>na</strong>gonska pohotlivost, lakomosta, pijanstvoto,<br />
mrzlivosta i sli~ni poroci. Da se potsetime <strong>na</strong> telesnite<br />
nedostatoci so koi ponekoga{ se ra|aat lu|eto - idiotija, maloumnost,<br />
razni anomalii. Najrazli~ni bolesti ne dem<strong>na</strong>t <strong>na</strong> sekoj ~ekor i <strong>na</strong><br />
krajot <strong>na</strong> krai{tata, site nie bez isklu~ok sme osudeni <strong>na</strong> smrt: sekoja<br />
golema bolnica e prepol<strong>na</strong> so takvi stradawa koi ne zaostanuvaat zad<br />
ma~ewata vo pekolot <strong>na</strong> Dante. Op{testveniot `ivot <strong>na</strong> ~ove{tvoto e<br />
bremen i so siroma{tvo, te{ki nezgodi, vojni, revolucii, buntovi,<br />
stale{ka ili klas<strong>na</strong> omraza, eksploatacija. Carstvoto <strong>na</strong> `ivotnite,<br />
pa duri i <strong>na</strong> rastenijata e prepolno so takvi pojavi kakvi {to se rastrgnuvawe<br />
<strong>na</strong> edni su{testva od drugi i razli~ni borbi za opstanok.<br />
Osven toa, prirodata vo celost sodr`i mnogu manifestacii <strong>na</strong> disharmonija,<br />
nesredenost, div haos, zemjotresi, vulkanski erupcii, nepogodi<br />
i posledici od nivnoto deluvawe, {umski ili stepski po`ari, uragani,<br />
poplavi, odroni i sne`ni lavini. Mnogumi<strong>na</strong> od posmatraweto <strong>na</strong><br />
nebroenite vidovi zlo i nesovr{enstvoto <strong>na</strong> svetot doa|aat do uveruvawe<br />
deka bog ne go sozdal svetot, deka bog ne postoi, ili ako postoi<br />
deka toj vo sekoj slu~aj ne e semo}en, nitu seblag, niti sez<strong>na</strong>en. me|utoa,<br />
spored Loski, postoeweto <strong>na</strong> zlo vo svetot ni <strong>na</strong>jmalku ne go potkopuva<br />
z<strong>na</strong>eweto za postoeweto i apsolut<strong>na</strong>ta sovr{enost <strong>na</strong> boga, no<br />
sepak ostanuva nu`nosta da se dade jasen odgovor <strong>na</strong> pra{aweto kako e<br />
mo`no, so ogled deka e semo}en, seblag i sez<strong>na</strong>en gospod da sozdal svet<br />
vo koj se slu~uvaat tolku mnogu zla. Odgovorot <strong>na</strong> toa pra{awe go dava<br />
teodikejata, <strong>na</strong>jte{kata od site filozofski <strong>na</strong>uki. 173<br />
Teodikeja e kovanica sostave<strong>na</strong> od zborovite: teos (gospod) i<br />
dike (pravda). So ovoj izraz koj za prv pat go upotrebil Lajbnic, e opf-<br />
171<br />
Vidi: Svensen, L. op. cit. str. 140-141.<br />
172<br />
Vidi: ibid. str. 139- 187.<br />
173<br />
Loski, N, Bog i svetsko zlo, Zepter, Beograd, 2001, str. 5-6.<br />
145
ate<strong>na</strong> teolo{ka doktri<strong>na</strong> vo ~ii osnovi le`i `elbata da se doka`e<br />
deka postoeweto <strong>na</strong> zloto vo svetot e kompatibilno so faktot deka postoi<br />
dobar, semo}en, sez<strong>na</strong>en 174 i praveden gospod. Teodikejata, vsu{-<br />
nost, e granka <strong>na</strong> filozofijata i teologijata koja se obiduva da go pomiri<br />
postoeweto <strong>na</strong> zloto i stradaweto <strong>na</strong> svetot so postoeweto <strong>na</strong> gospod.<br />
175 Taa e opravduvawe <strong>na</strong> gospod, negovo pravdawe so ednovremeno<br />
doka`uavwe <strong>na</strong> negovoto postoewe od faktot deka postoi zlo vo svetot,<br />
{to e postignuva preku obidot da se dade izdr`an odgovori <strong>na</strong> dve<br />
klasi~ni pra{awa <strong>na</strong> teodikejata: 1. Zo{to gospod go dopu{ta zloto,<br />
i2. Dali gospod voop{to mo`el da go sozdade svetot bez fizi~ko i<br />
moralno zlo. Pritoa, <strong>na</strong>j~esto se trgnuva od dilemite <strong>na</strong> Laktancie<br />
(De Ira Dei): 1. gospod saka da go pobedi zloto, me|utoa ne mo`e, 2. gospod<br />
mo`e da go pobedi zloto, me|utoa ne saka. 3. gospod ni mo`e, nitu<br />
saka da go pobedi zloto, i 4. gospod saka i mo`e da go pobedi zloto.<br />
A<strong>na</strong>liziraj}i gi ovie mo`nosti u{te Epikur konstatira: gospod ili<br />
saka da go ukine zloto, no ne mo`e, ili pak mo`e, no ne saka, ili pak<br />
nitu saka nitu mo`e. Ako gospod saka, a ne mo`e da go pobedi zloto,<br />
toga{ e nemo}en. Ako pak, mo`e, a ne saka, toga{ e zol. No, ako bog<br />
mo`e i saka da go ukine zloto, toga{ od kade e zloto <strong>na</strong> svetot. Ottamu,<br />
spored Epikur, prisutnosta <strong>na</strong> zloto vo svetot e dokaz deka bogovite<br />
ne se gri`at nitu za lu|eto ni za svetot. 176 Nakratko - bog ne e prav-<br />
174<br />
Gospod e sez<strong>na</strong>en (mudar). O dlabo~ino <strong>na</strong> bogatstvoto, premudrosta<br />
i bo`joto z<strong>na</strong>ewe. Kolku se nedosi`ni negovite sudovi i neispitlivi negovite<br />
pati{ta. (Rimjanite, 11:33).<br />
175<br />
Teodikeja e granka vo filozofijata i teologijata koja se obiduva<br />
da go pomiri postoeweto <strong>na</strong> zloto i odevaweto <strong>na</strong> svetot so postoeweto <strong>na</strong> semo}niot<br />
dobar bog. Teodikeja ili problem <strong>na</strong> zloto, e klasi~en teolo{ki<br />
problem za sekoja monoteisti~ka religija koja tvrdi deka sî e sozdadeno od<br />
eden semo}en i beskrajno dobar bog. Problemot glasi: kako postoeweto <strong>na</strong> semo}en<br />
i beskrajno dobar bog mo`e da se pomiri so faktot <strong>na</strong> postoeweto <strong>na</strong><br />
zloto vo svetot. Dualisti~kite religii problemot <strong>na</strong> zloto go re{avale so<br />
pretpostavuvawe <strong>na</strong> dve <strong>na</strong>~ela (<strong>na</strong> dobro i zlo, <strong>na</strong> gospod i |avolot), od koi<br />
dobroto <strong>na</strong>~elo e odgovorno za postoeweto <strong>na</strong> dobroto, a zloto <strong>na</strong>~elo za postoeweto<br />
<strong>na</strong> zloto. Srednovekovnite hristijanski sholasti~ari ja negirale<br />
egzistencijata <strong>na</strong> zloto <strong>na</strong>~elo i zloto go objasnuvale so nedostig <strong>na</strong> dobro po<br />
a<strong>na</strong>logija <strong>na</strong> dobroto so svetlost, a zloto so temni<strong>na</strong> koja svetlosta sî u{te ne<br />
ja osvetlila.<br />
176<br />
Teodikejata e obid da se opravda bo`jata bezgrani~<strong>na</strong> dobri<strong>na</strong> vo<br />
svet koj e poln so zlo, (zo{to bog go dopu{ta zloto, koi se negovite pri~ini<br />
za toa). Taa e obid da se poka`e deka gospod e praveden. Ako bog koj ex nihilo go<br />
sozdal svetot se pretpostavuva deka e apsolutno odgovoren za sozdavaweto i<br />
podr`uvaweto <strong>na</strong> prirodnite zakoni koi doveduvaat do zlo i stradawa. Ili,<br />
ako gospod e semo}en i |i saka site lu|e toga{ zloto i nivnite stradawa se<br />
del od negovata <strong>na</strong>mera za svetot. Teodikeja (opravduavwe <strong>na</strong> gospod, argument<br />
146
eden. Bo`jata nepravednost ja doka`uvaat nesre}ite <strong>na</strong> pravednite i<br />
sre}ata <strong>na</strong> nepravednite lu|e.<br />
Nasproti teodikejata stoi <strong>na</strong>merata <strong>na</strong> site onie avtori koi so<br />
osporuvaweto <strong>na</strong> sekakva logi~ka povrzanosta me|u gospod i zloto, istovremeno<br />
go negiraat i samoto negovo postoewe. Spored niv, zloto ne<br />
mo`e da se opravda - sekoe opravduvawe <strong>na</strong> zloto i pomiruvawe so negovata<br />
su{ti<strong>na</strong> ({tetata i stradaweto sodr`ani vo zloto) e la`no. Ako<br />
postoi Au{vic, toga{ ne mo`e da postoi gospod (Primo Levi). Ako<br />
postojat solzite samo <strong>na</strong> edno dete vo svetot, toga{ ne mo`e da postoi<br />
gospod (Dostoevski).<br />
7.1. TEORIJA NA PRIVACIJATA<br />
Spored ovaa teorija (Plotin, Avgustin, Akvinski), zloto nema<br />
sopstveno bitie, tuku e nedostig <strong>na</strong> bitie (<strong>na</strong> dobro). Spored toa, ovde<br />
stanuva zbor za argument koj se zasnova vrz pretpostavkata deka se {to<br />
gospod sozdal e dobro i deka ne mo`e da mu se prefrli za ne{to {to<br />
toj ne go sozdal, za ne{to {to ne e bitie, ne poteknuva od bitieto nitu<br />
vo nego u~estvuva, ne{to {to ne postoi, ni{to koe ima pretenzii da<br />
bide bitie i ostava iluzija <strong>na</strong> bitie.<br />
- Teorijata <strong>na</strong> privacija za prvpat sistematski e oblikuva<strong>na</strong> od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> neoplatoni~arot Plotin (204-270), koj tvrdel deka Ednoto e<br />
<strong>na</strong>jvisok oblik <strong>na</strong> postoewe. Ne postoi nikakvo z<strong>na</strong>ewe, nikakov poim<br />
za Ednoto, toa nema ni kvalitativni ni kvantitativni odrednici, ne e<br />
nitu vo sostojba <strong>na</strong> dvi`ewe, nitu vo miruvawe, ne postoi nitu vo prostorot,<br />
ni vo vremeto. Sozdavaweto se ostvaruva taka{to Ednoto se<br />
izleva, iste~uva, sli~no kako {to svetli<strong>na</strong>ta se izleva, iste~uva od sonceto.<br />
Ova izlevawe se <strong>na</strong>rekuva ema<strong>na</strong>cija i taa gi sozdava site bitija,<br />
od <strong>na</strong>jvisokite - duhovni, do <strong>na</strong>jniskite - materijalni. 177 Rezultatot<br />
vo prilog <strong>na</strong> negovata pravednost). Koli~estvoto <strong>na</strong> zloto vo svetot e ili ne e<br />
komaptibilno so postoeweto <strong>na</strong> semo}eniot dobar gospod. Teodikejata tvrdi<br />
deka gospod postoi i deka toa e kompatibilno so postoeweto <strong>na</strong> zloto (objasnuvawe<br />
deka gospod ne e vinoven {to vo svetot postoi zlo, deka svetot e praveden,<br />
deka stradawata se neophodni, deka gospod e nevin za postoeweto <strong>na</strong><br />
stradawata).<br />
177<br />
Ema<strong>na</strong>cija (emanere, istekuvawe, izvirawe, izlevawe) e filozofski<br />
poim koj z<strong>na</strong>~i istekuvawe <strong>na</strong> ne{to ponisko od ne{to povisoko, kone~no izvirawe<br />
<strong>na</strong> site ne{ta od eden <strong>na</strong>jvisok izvor. Ema<strong>na</strong>tizam, pak z<strong>na</strong>~i deka svetot<br />
e ema<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> bo`enstvoto, neprestano proizleguvawe <strong>na</strong> pomalku sovr-<br />
{eno bitie od povisoko sovr{eno bitie. Svetot <strong>na</strong> mno`estvoto istekuva od<br />
polnosta <strong>na</strong> Ednoto. Kako {to svetlosta stanuva poslaba so pogolemo odale-<br />
~uvawe od izvorot, taka i su{testvata stanuvaat ponesovr{eni kolku {to<br />
pove}e se odale~uvaat od bitieto. Ottamu proizleguva postapnosta <strong>na</strong> opa|aweto<br />
vo prirodata i <strong>na</strong>stapuvaweto <strong>na</strong> zloto. Materijata e o<strong>na</strong> <strong>na</strong>jniskoto vo<br />
147
Edno e dobroto, me|utoa kolku se odi po<strong>na</strong>tamu od rezultatot, toa e se<br />
pove}edobli`uvawe do zloto, 178 taka {to materijata e ~isto zlo. 179<br />
Mo`e da deluva neobi~no toa {to zloto voop{to doa|a <strong>na</strong> svetot koga<br />
se {to postoi <strong>na</strong> svetot e sozdadeno so ema<strong>na</strong>cija od dobroto, a site<br />
ema<strong>na</strong>cii se dobri. Odgovorot e deka zloto nema sopstveno bitie. Zloto<br />
ednostavno e nedostig <strong>na</strong> dobro. Toj nedostig e neophoden, bidej}i vo<br />
ema<strong>na</strong>ciite mora da postoi "posleden ~ekor," a ovoj posleden ~ekor,<br />
materijata, vo sebe nema ni{to dobro. Na site koi se `alat <strong>na</strong> zloto<br />
procesot <strong>na</strong> ema<strong>na</strong>cijata, otsustvo <strong>na</strong> bitie, nebitie (meon). Na ema<strong>na</strong>cijata<br />
mu e donekade sprotivnen poimot evolucija - dodeka vo evolucijata procesot<br />
se dvi`i od nesovr{eno kon posovr{eno, kaj ema<strong>na</strong>cijata se odi od sovr{eno<br />
kon pomalku sovr{eno.<br />
178<br />
Ema<strong>na</strong>cijata (izlevaweto) e so se pomal intenzitet kolku {to pove-<br />
}e se oddale~uva od izvorot (Ednoto). I kako {to ne{tata {to se poodale~eni<br />
od svetli<strong>na</strong>ta se poslabo osvetleni so izvorniot sjaj, taka bitieto pooddale~eno<br />
od Ednoto e se pomalku bitie, dodeka <strong>na</strong> krajniot stepen e materijata,<br />
koja e celosno odsustvo <strong>na</strong> bitie - nebitie. Ottamu proizleguva postapnosta<br />
<strong>na</strong> opa|aweto vo prirodata i <strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> zloto.<br />
179<br />
Spored Plotin, vo vkupnosta <strong>na</strong> postojnoto se razlikuvaat slednive<br />
hipostazi (supstancii ili stepeni <strong>na</strong> bitieto): 1. Edno (hen), neiska`livo i<br />
seprisutno kako iskon <strong>na</strong> se. Ednoto e ramno <strong>na</strong> dobro i <strong>na</strong> bitie i se <strong>na</strong>o|a<br />
<strong>na</strong>d site opredeleni bitija i misli. So ogled <strong>na</strong> toa {to Ednoto e i <strong>na</strong>d duhot<br />
(umot, razumot) ne mo`e da se odgovori {to toa pretstavuva, a z<strong>na</strong>eweto i poimite<br />
ne mo`at da go opfatat. Za nego se z<strong>na</strong>e samo deka postoi i deka se {to<br />
postoi (prirodata) od nego postoi. Ednoto se sporeduva so sonceto koe postojano<br />
ispu{ta svetlost, a so toa ni{to ne gubi 2. Duh ili um (nus) koj gi sodr`i<br />
ideite, odnosno formite <strong>na</strong> se, 3. Du{a (psiha) koja ja opfa}a du{ata <strong>na</strong> svetot<br />
i oddelnite du{i <strong>na</strong> `ivite su{testva (taa e vrska me|u duhovniot i materijalniot<br />
svet i ja o`ivuva materijata), 4. Materija (hile) koja ne e hipostaza,<br />
ottamu {to ne e podloga za ni{to: samata e bez forma, a formata ja dobiva od<br />
du{ata. Taa e <strong>na</strong>jniska vo procesot <strong>na</strong> ema<strong>na</strong>cijata. Sekoja hipostaza e vtemele<strong>na</strong><br />
vo povisoka, a edinstve<strong>na</strong>ta e vtemele<strong>na</strong> samata vo sebe e <strong>na</strong>jvisoka - Edno.<br />
Istekuvaweto, izalevaweto, e proces koj te~e od gore kon dolu, od Ednoto kon<br />
materijata.<br />
^ovekot e bitie koe se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong> <strong>na</strong> svetovite, me|utoa negovata<br />
priroda go vle~e kon materijalniot i duhovniot svet. Toj mo`e da se dvi-<br />
`i i <strong>na</strong>gore ili <strong>na</strong>dolu: dvi`ej}i se <strong>na</strong>gore, kon Ednoto, toj stanuva podobar, a<br />
ako odi <strong>na</strong>dolu, kon materijalnoto toj stanuva zol. Kolku {to du{ata pove}e<br />
}e se razviva kon ve~niot `ivot, taa se pomalku }e se se}ava <strong>na</strong> ovozemniot<br />
`ivot: semejstvoto i prijatelite postepeno }e bidat zaboravani, se do celosniot<br />
zaborav. Me|utoa, ako du{ata bila gre{<strong>na</strong>, }e mora po smrtta da vleze vo<br />
drugo telo, za{to pravdata bara da bide kazneta. Taka, <strong>na</strong> primer, ako nekoj vo<br />
ovoj `ivot si ja ubil majkata, vo idniot `ivot }e bide `e<strong>na</strong> i nego }e bide<br />
ubien od svojot sin.<br />
148
vo svetot, Plotin im zabele`uva deka ne sfa}aat oti ovoj optimalno<br />
dobar svet mora nu`no da sodr`i mnogu zla, deka tie zla se samo otsustvo<br />
<strong>na</strong> dobroto i deka vo soglasnost so toa nemaat sopstve<strong>na</strong> realnost.<br />
Svetot mora da sodr`i nesovr{enosti od razli~i stepeni. 180<br />
- Sakaj}i da odgovori <strong>na</strong> pra{aweto od kade poteknuva zloto<br />
Avgustin go stava akcentot vrz pove}e argumenti: privacijata, slobod<strong>na</strong>ta<br />
volja, celi<strong>na</strong>ta i estetskiot argument. Spored prviot od niv, za<br />
koj ovde stanuva zbor, zloto ne e bitie, tuku nedostatok <strong>na</strong> dobro koe<br />
go primilo <strong>na</strong>zivot zlo. Zloto, z<strong>na</strong>~i ne e bitie i zatoa ne postoi<br />
nekoe ve~no zlo <strong>na</strong>~elo, za{to ako bi postoelo toa bi se svrtilo protiv<br />
sebesi i bi se li{ilo od svojata su{ti<strong>na</strong>. 181 Zatoa, Avgustin smeta<br />
deka se e sozdadeno dobro, pa duri i o<strong>na</strong> {to e podlo`no <strong>na</strong> raspa|awe.<br />
Se {to e sozdadeno e dobro, no ne apsolutno dobro, tuku relativno dobro<br />
vo svojot red. Ottamu, zloto ne e dobro, tuku pivatio boni (nedostatok<br />
<strong>na</strong> dobro) ili defectus boni (defektno dobro). 182 Sozdadenoto bi-<br />
180<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 44.<br />
181<br />
[irokata rasprostranetost <strong>na</strong> la`nite u~ewa za toa deka zloto e<br />
samo nepotpolnost <strong>na</strong> dobroto ili duri deka zloto e nebitie se objasnuva <strong>na</strong><br />
sledniov <strong>na</strong>~in. So ogled <strong>na</strong> toa {to vo svojata osnova zloto e manifestirawe<br />
<strong>na</strong> nedovol<strong>na</strong> qubov ili <strong>na</strong> nedostoj<strong>na</strong> omraza i deka vo svoite posledii mu<br />
pripa|a <strong>na</strong> razli~ni vidovi <strong>na</strong> nedostojno bitie i sekoga{ e prosledeno i so<br />
necelosost <strong>na</strong> dobroto i vo sebe ima aspekt <strong>na</strong> nebitie. Prvo, kade {to postoi<br />
qubov kon nedostojnoto bitie, tamu isto taka postoi necelosnost <strong>na</strong> quvov<br />
kon dobroto, t.e. sprema dostojnoto bitie Vtoro, zloto ne e primarno: toa <strong>na</strong>stanuva<br />
vrz osnova <strong>na</strong> od boga sozdade<strong>na</strong>ta su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> materijata poradi zloupotreba<br />
<strong>na</strong> slobodata koja samata, isto taka, e dobro i neophoden ulov za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> `ivotot, koja e protkae<strong>na</strong> so bo`ensko dobro. Spored toa, zloto e<br />
sekundar<strong>na</strong> pojava zavis<strong>na</strong> od silata <strong>na</strong> dobroto i ostvarlivo preku nepravilno<br />
iskoristuvawe <strong>na</strong> silite koi sami po sebe se dobro. Zloto e parazit koj se<br />
hrani so silite <strong>na</strong> dobroto. Osven toa, zloto go koristi providenieto za celi<br />
<strong>na</strong> dobroto. Na toj <strong>na</strong>~in, za razlika od dobroto, zloto nikoga{ ne stanuva<br />
apsolutno: vo nego sekoga{ postoi nekoj aspekt <strong>na</strong> dobro i vo negovite posledici,<br />
pobrgu ili podoc<strong>na</strong> isto taka se pojavuva nekoe dobro. Nao|aj}i vo zloto<br />
aspekt <strong>na</strong> doro i dobro bitie, mnogu filozofi doa|aat do la`<strong>na</strong> pomisla deka<br />
zloto bo`em e samo nepotpolnost <strong>na</strong> dobroto. Naposle treto, so ogled deka e<br />
poseben vid <strong>na</strong> nedostojno bitie, zloto vo isto vreme sekoga{ doveduva do osiroma{uvawe<br />
<strong>na</strong> `ivotot i toa e bitie koe go spre~uva dostignuvaweto <strong>na</strong> polnosta<br />
<strong>na</strong> bitieto. Ottamu se javuva la`<strong>na</strong> misla deka zloto <strong>na</strong>vodno e samo<br />
onoj aspekt <strong>na</strong> nebitie koe mu e svojstveno <strong>na</strong> bitieto koe ne ja dostig<strong>na</strong>lo<br />
celosata polnost. Loski, N, Bog i svetsko zlo, Zepter, Beograd, 2001, str. 50.<br />
182<br />
Dualisti~kite religii problemot <strong>na</strong> zloto go re{avaa so pretpostavuvawe<br />
<strong>na</strong> dve <strong>na</strong>~ela (<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> dobro i <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zlo, bog i sata<strong>na</strong>) od koi<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> dobro e odgovorno za postoeweto <strong>na</strong> dobroto, a <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> zloto<br />
za postoeweto <strong>na</strong> zloto. Srednovekovnite sholasti~ari go negiraa postoewe-<br />
149
tie e dobro, za{to bog go sozdal i za{to postoi, a e promenlivo, za{to<br />
e sozdadeno od ni{to. So toa Avgustin go isklu~uva ema<strong>na</strong>ciskoto poimawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> kone~nite su{testva i <strong>na</strong>glasuva deka sozdadenite<br />
su{testva ne se del <strong>na</strong> negoviot karakter. Gospod ne sozdava<br />
su{testva od ve}e ne{to {to postoi nitu od sebe, tuku ex nihilo - od ni-<br />
{to. 183 Nema zlo vo sebe, me|utoa sozdadenite su{testva so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to se promenlivi mo`at da se <strong>na</strong>ru{uvaat i toa <strong>na</strong>ru{uvawe ili<br />
privatio koe voedno e i privatio boni se <strong>na</strong>rekuva zlo koe ne e supstancija,<br />
tuku di<strong>na</strong>mika sprema poniskoto ili sprema nebitieto. 184 No toa bitie<br />
sepak ~uva nekoj bonum se dodeka e bitie. Najniskiot stepen koe bitieto<br />
mo`e da go dostigne ne e malum vo sebe, tuku ednostavno bitieto<br />
mo`e da prestane da bide. So prestanokot <strong>na</strong> bitieto prestanuva i negoviot<br />
bonum i malum. So toa se gubi sekoja ontola{ka smisla <strong>na</strong> pra-<br />
{aweto: od kade e zloto. Me|utoa, se postavuva novo pra{awe: zo{to<br />
pravime zlo? Taka, zloto stanuva moralno pra{awe.<br />
- Zloto spored Akvinski ne treba da se sfati kako op{t nedostig,<br />
taka {to ne e nedostig toa {to ~ovekot nema krilja, za{to kriljata<br />
ne se vo ~ovekovata priroda. Nasproti toa, zlo e ako kriljata im<br />
nedostasuvaat <strong>na</strong> pticite, za{to toa e nedostig vo odnos <strong>na</strong> prirodata<br />
<strong>na</strong> pticata. Zlo e, isto taka, koga ~ovekot }e otstapi od prirodata {to<br />
mu ja <strong>na</strong>menil gospod, a ~ovekot izbral da bide ne{to pomalo od toa<br />
{to gospod <strong>na</strong>meraval da bide. 185<br />
to <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> zloto i zloto go objasnuvaa kako nedostig <strong>na</strong> dobro, a<strong>na</strong>logno<br />
<strong>na</strong> dobroto kako svetlost, a zloto kako temni<strong>na</strong> koja svetlosta sî u{te ne<br />
ja osvetlila: temni<strong>na</strong>ta e nedostig <strong>na</strong> svetli<strong>na</strong>.<br />
183<br />
Smetam deka u{te ovde treba jasno da se <strong>na</strong>pomene deka, ako gospod<br />
go sozdal svetot od ni{to, z<strong>na</strong>~i deka toj e tvorec <strong>na</strong> materijata - seto zlo postoi<br />
samo preku materijalniot segment {to nemu mu e total<strong>na</strong> sprotivnost,<br />
za{to bog e ~isto dobro. Ako toj ja sozdal materijata od koja <strong>na</strong>sta<strong>na</strong> svetot,<br />
zo{to ja sozdal da bide nesovr{e<strong>na</strong>, ili ako prirodata e negov proizvod <strong>na</strong> koj<br />
<strong>na</strong>~in taa mo`e da poseduva ne{to {to mu e tu|o <strong>na</strong> tvorecot. Nakratko hristijanstvoto<br />
ne mo`e da ja odbrani dobri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> bog zaradi nespornoto postoewe<br />
<strong>na</strong> zloto vo svetot.<br />
184<br />
Spored Augustin, zloto ne e o<strong>na</strong> kon {to se svrtuva voljata, tuku samoto<br />
svrtuvawe od gospod. Koga voljata }e se svrti kon ne{to ponisko stanuva<br />
zla. Toa ne se slu~uva zatoa {to se svrtuva kon ne{to {to e zlo (lo{o), tuku<br />
za{to toa kon {to se svrtuva e dobro samo vo pomal stepen - zloto pretstavuva<br />
svrtuvawe samo po sebe. Ako postavime pra{awe za{to ~ovekot go pravi<br />
toa, odgovorot treba da se pobara vo dogmata za predroditelskiot grev. Svensen,<br />
op. cit. str. 47.<br />
185<br />
Svensen, L. op. cit. str. 44-45. Opredeleni varijanti <strong>na</strong> teorijata <strong>na</strong><br />
privacijata bea zastapuvani i od Pseudo-Dionisije Areopagit (avtor <strong>na</strong> teolo{kite<br />
spisi Dionisija Areopagite od okolu 500 godi<strong>na</strong>), Ralf Voldo Emerson<br />
i drugi.<br />
150
- Spored Lajbnic, Eden bog, koj e bez dvojnik sozdal se i ja razdelil<br />
svetli<strong>na</strong>ta (dobroto) od temni<strong>na</strong>ta (zloto): deka svetli<strong>na</strong>ta<br />
odgovarala <strong>na</strong> negovata prvobit<strong>na</strong> <strong>na</strong>mera, no deka temni<strong>na</strong>ta e kako<br />
senkata {to go sledi, i deka ne e ni{to drugo osven otsustvo. 186<br />
Teorijata <strong>na</strong> privacijata, iako zboruvaj}i za ontolo{kiot status<br />
<strong>na</strong> zloto, istoto go sfa}a kako otsustvo od dobro, mo`e da se posmatra<br />
kako sakano i dobrovolno bri{ewe <strong>na</strong> dobroto od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> gospod.<br />
Avgustin i Akvinski tvrdat deka ~ovekot go izbral svoeto fali~no<br />
sovr{enstvo so otpadni{tvoto od boga. Istiot argument me|utoa<br />
mo`e da se prenese i <strong>na</strong> gospod: Toj re{il da go sozdade svetot so ovie<br />
nedostatoci i ottamu e odgovoren za niv. Mo`e da se prigovori deka<br />
ovaa falinka pri sozdavaweto e nu`<strong>na</strong>, deka mora da postoi barem nekoja<br />
falinka, me|utoa <strong>na</strong> ova mo`e da se sprotivstavi tvrdeweto deka<br />
sozdavaweto koe ima takvi z<strong>na</strong>~ajni neostatoci ne trebalo ni da se<br />
dovr{i - taka {to celokupnoto sozdavawe stanuva fatal<strong>na</strong> gre{ka od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> gospod, pogre{en potez za koj treba da platat lu|eto. 187<br />
Glavniot protivargument <strong>na</strong> ovaa teorija sepak se sostoi vo faktot<br />
deka zloto e eklatant<strong>na</strong> realnost, ne{to {to nesomneno postoi<br />
kako pojava vo `ivotot <strong>na</strong> ~ovekot. Ottamu, da se ka`e deka bolkata e<br />
nedostatok <strong>na</strong> zadovolstvo e ed<strong>na</strong>kva metafizi~ka zavrzlama kako i da<br />
se ka`e deka omrazata e nepotpolnost <strong>na</strong> qubovta,deka siluvaweto za<br />
storitelot e otsustvo <strong>na</strong>zadovolstvo, deka zabobolkata e nedovr{eno<br />
zadovolstvo, ili deka ma`ot e nesovr{e<strong>na</strong> `e<strong>na</strong>.<br />
- Institores i Spranger konstatiraat deka od vol{ebstvata <strong>na</strong>jmnogu<br />
trpat malite deca i pravednicite. 188 Pritoa, se tvrdi, velat<br />
tie, deka bog go dopu{ta zloto iako ne go saka, a toa go pravi zaradi<br />
usovr{uvawe <strong>na</strong> svemirot. 189 Spored Dionizije, zloto ve~no }e postoi<br />
186<br />
Spored Lajbnic, pogre{<strong>na</strong> e podelbata <strong>na</strong> dvete <strong>na</strong>~ela: <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong><br />
dobro (Ormuzd) i <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zloto (Ahriman), za{to eden edinstven bog sozdal<br />
se i ja odvoil svetli<strong>na</strong>ta od temni<strong>na</strong>ta: vsu{nost, svetli<strong>na</strong>ta odgovarala <strong>na</strong><br />
negovata prvobit<strong>na</strong> <strong>na</strong>mera, no temi<strong>na</strong>ta do{la kako {to senkata go sledi<br />
teloto, i deka ne e ni{to drugo, tuku otustvo. Lajbnic, G.V. Teodikeja,<br />
PLATΩ, Beograd, 1993, str. 30.<br />
187<br />
Svensen, L. op. cit, str. 46.<br />
188 \avolot mnogu po`estoko gi <strong>na</strong>pa|a dobrite, odo{to rasipanite. A<br />
toa e zatoa {to rasipanite ve}e gi poseduva pa pove}e se trudi pod svoja vlast<br />
da gi podvede doblesnite koi ne gi poseduva stavaj}i gi <strong>na</strong> golemi isku{enija.<br />
Na ist <strong>na</strong>~in i zemskite vladeteli postrogo gi kaznuvaat onie koi ne im se<br />
pokoruvaat <strong>na</strong> negovite zakoni ili onie koi mu <strong>na</strong>nesuvaat {teta <strong>na</strong> negovoto<br />
kralstvo, od onie koi ne mu se sprotivstavuvaat. Institoris, H i Sprenger, op. cit.<br />
str. 139.<br />
189<br />
Bog go dopu{ta zloto zaradi ~udesnoto usovr{uvawe <strong>na</strong> svemirot,<br />
za {to svedo~i faktot deka dobrite ne{ta se popofalni i pougodni vo sporedba<br />
so lo{ite, {to e potkrepeno i od misleweto <strong>na</strong> brojni avtoriteti... Bog<br />
151
duri i vo usovr{eniot svemir. A Avgustin (Enchiridion) veli: "Vo site<br />
dobri i lo{i raboti po~iva ~udes<strong>na</strong>ta ubavi<strong>na</strong> <strong>na</strong> svemirot. Ottamu,<br />
o<strong>na</strong> za {to se veli deka e zlo e dobro uredeno, i ako e postaveno <strong>na</strong> dobro<br />
mesto, u{te pove}e go voznesuva toa {to e dobro, za{to dobrite<br />
ne{ta se pougodni i popofalni koga se sporedat so lo{ite. I Akvinski<br />
go pobiva misleweto <strong>na</strong> onie koi tvrdat deka bog e sepak soglasen<br />
zloto da postoi i da se vr{i. Toj tvrdi deka toa ne e to~no, za{to bog<br />
ne saka nitu storuvawe nitu propu{tawe <strong>na</strong> zloto, me|utoa e volen da<br />
go dopu{ti storuvaweto <strong>na</strong> zlo i toa zaradi usovr{uvawe <strong>na</strong> svemirot.<br />
190 Zloto ne e odredeno po sebe za dobro, tuku akcidentalno (slu~ajno,<br />
nebitno, sporedno). Zo{to, protivno <strong>na</strong> zamislata <strong>na</strong> onie koi<br />
pravat zlo od nego proizleguva dobro. Taka i protivno <strong>na</strong> zamislata <strong>na</strong><br />
ve{terkite 191 i tiraite, se o~ituvalo i trpenieto <strong>na</strong> progonetite ma-<br />
~enici. 192<br />
Zo{to, iako se gri`i za site ne{ta i so niv upravuva, pravedniot<br />
bog dopu{ta <strong>na</strong> svetot da postojat zloto i vol{ebni{tvoto. Ako e<br />
gri`liv, toj mora da go otsrani seto zlo od onie za koi se gri`i.<br />
Imeno, me|u lu|eto gledame deka mudriot za{titnik pravi se so {to<br />
mo`e da gi otstrani site nesre}i i {teti od onie za koi se gri`i,<br />
zo{to toga{ gospod <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in ne go otstranuva seto zlo? Na ovaa<br />
zabele{ka Institoris i Sprenger ogovarat deka treba da se trgne od<br />
golemata razlika me|u individualniot i univerzalniot upravuva~ i<br />
za{titnik (staratel). Imeno, poedine~iot upravitel mora od nu`da da<br />
vo svojata mudrost upravuva so site ne{ta, taka {to im dopu{ta da postapuvaat<br />
po sopstve<strong>na</strong> volja. So ogled <strong>na</strong> toa, ne mu e cel da gi spre~i site |avolski<br />
zla, tuku da gi dopu{ti koga smeta deka tie slu`at za dobro <strong>na</strong> svemirot: iako<br />
e to~no deka dobrite an|eli neprestano go <strong>na</strong>dgleduvaat |avolot so cel da ne<br />
go stori sekoe zlo koe }e go posaka. Isto taka, ne e soglasno so bo`joto providenie<br />
da se spre~at grevovite koi proizleguvaat od slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong> lu|eto<br />
kako {to se porekuvawe <strong>na</strong> boga i po~ituvawe <strong>na</strong> |avolot... I<strong>na</strong>ku, dobrite<br />
angeli ne gi spre~uvaat sekoga{ lo{ite lu|e i demoni vo praveweto zlo, za-<br />
{to bog so svojata providnost im dopu{ta <strong>na</strong> lo{ite angeli ili lu|e da pravat<br />
zlo zaradi dobroto koe toj od toa go izvlekuva. Ibid, str. 46 i 137-138.<br />
190<br />
Ibid, str. 109.<br />
191 Koga ne pogoduva so nesre}ite <strong>na</strong> ovoj svet, bog vo svojot praveden<br />
sud se koristi so demonite kako so svoi posrednici vo kaznuvaweto. Toj <strong>na</strong> takvite<br />
angeli im dopu{ta da pravat zlo. A demonite zloto porado im go pri~inuvaat<br />
<strong>na</strong> lu|eto so pomo{ <strong>na</strong> ve{terki, za{to so toa mu <strong>na</strong>nesuvaat pogolema<br />
<strong>na</strong>vreda <strong>na</strong> boga, koj, pak, poradi toa im dava pogolema vlast vo <strong>na</strong>pastvuvaweto<br />
i kaznuvaweto. Institoris, H i Sprenger, str. 234. Poz<strong>na</strong>ta e ve{etrkata Walpurgis<br />
koja bila <strong>na</strong> zol glas zaradi svojata mo} <strong>na</strong> mol~ewe (kako daden zavet <strong>na</strong><br />
|avolot). Taa da gi pou~uvala i drugite `eni deka mo`at da ja stek<strong>na</strong>t istata<br />
mo} <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to }e gi ispe~at svoite prvorodeni ma{ki deca.<br />
192<br />
Ibid, str. 109.<br />
152
gi otstranuva sekoe zlo, za{to ne e kadar od zloto da izvle~e dobro.<br />
Me|utoa, bog e univerzalen upravitel <strong>na</strong> ~oekoviot svet, koj mo`e da<br />
izvle~e mnogu dobra od poedine~nite zla: kako {to od progonot <strong>na</strong> <strong>na</strong>silnikot<br />
proizlegla trpelivosta <strong>na</strong> ma~enikot, od delata <strong>na</strong> ve{terkite<br />
proizleguva o~istuvaweto ili dokazot <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> verata <strong>na</strong><br />
pravednikot. Ottamu, ne e cel <strong>na</strong> boga da go spre~i seto zlo, za{to toga{<br />
bi go li{il svetot od pri~inite za mnogu dobri ne{ta. Na toa<br />
milsi i Avgustrin (Enchiridon) koga veli: "Semo`niot bog e tolku milosrden<br />
{to ne bi dopu{til vo negovite dela da ne se pojavi nekakvo<br />
zlo, koga ne bi bil tolku semo}en i dobar duri i zloto da go pretvori<br />
vo dobro. 193 " Kako primer za toa mo`e da se poso~i deluvaweto <strong>na</strong> prirodnite<br />
ne{ta. Iako rasipanosta i nedostatocite vo prirodnite ne{-<br />
ta im se sprotivni <strong>na</strong> svrhata <strong>na</strong> konkretnoto ne{to (kako koga kradecot<br />
e kaznet so besewe ili koga `ivotnite se ubivaat zaradi hra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
lu|eto) sepak se skladni so univerzal<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> prirodata (deka ~ovekoviot<br />
`ivot i sopstvenosta mora da osta<strong>na</strong>t ne|ib<strong>na</strong>ti): taka se ~uva<br />
univerzalnoto dobro. Za{to, za so~uvuvaweto <strong>na</strong> vidot e bitno deka<br />
smrtta <strong>na</strong> eden vid z<strong>na</strong>~i so~uvuvawe <strong>na</strong> drug. Taka i lavovite opstanuvaat<br />
so ubivawe <strong>na</strong> drugi `ivotni. 194<br />
Institores i Sprenger dodavaat deka so svoeto providenie site<br />
ne{ta bog gi prepu{ta <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta priroda i ne gi spre~uva vo nivnite<br />
prirodni dejstvija. Kako {to veli Dionizije providnosta ne e uni{tuva~,<br />
tuku ~uvar <strong>na</strong> prirodata. Od toa jasno sledi deka dobroto <strong>na</strong> svemirot<br />
go <strong>na</strong>dminuva dobroto <strong>na</strong> sekoe poedine~no su{testvo, kako {to dobroto<br />
<strong>na</strong> vidot go <strong>na</strong>dminuva dobroto <strong>na</strong> poedinecot (Aristotel).<br />
Ottamu, treba da se istakne i toa deka so spre~uvaweto <strong>na</strong> ~ovekoviot<br />
grev (zlo) bi bile trg<strong>na</strong>ti site skali koi vodat kon sovr{enstvo. 195<br />
Nakratko, so praved<strong>na</strong>ta bo`ja providnost <strong>na</strong> ~ovekot mu se dopu{ta<br />
da gre{i od slednive pri~ini: 1. Zaradi o~ituvawe <strong>na</strong> mo}ta <strong>na</strong><br />
toj koj edinstveno e nepromenliv, dodeka sekoe drugo su{testvo e promenlivo.<br />
2. Da se odbrani mudrosta <strong>na</strong> toj koj od zloto mo`e da izvle~e<br />
193<br />
Bog mo`e se, nego ni{to ne go sopira, kako {to ni{to ne ja sopira<br />
ni voobrazbata, ni `elbite <strong>na</strong> ~ovekot. Toj mo`e od kamen da pravi lu|e, toj<br />
duri celiot svet go sozdal od ni{to. I kako {to bog sozdava samo ~uda, taka i<br />
toj samiot spored svoeto su{testvo e samo edno ~udo. Bog gleda bez o~i, slu{a<br />
bez u{i, misli bez glava, sozdava bez alat, <strong>na</strong>kratko toj e se i raboti se, a za<br />
toa voop{to da ne mu se potrebni i da nema nikakvi sredstva ni organi. Luter<br />
veli deka bog bi mo`el i denot da gi <strong>na</strong>pravi bez sonce, kako {to prvite tri<br />
de<strong>na</strong> pri sozdavaweto <strong>na</strong> svetot imale den i no}, iako toga{ ne bile sozdadeni<br />
ni sonceto ni mese~i<strong>na</strong>ta ni yvezdite. Takvo ne{to bog mo`e da <strong>na</strong>pravi... ako<br />
saka, me|utoa toj ne saka toa da go <strong>na</strong>pravi. Foerbah, L. Predavanja o su{tini<br />
religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 178.<br />
194<br />
Institoris, H i Sprenger, op. cit. str. 111.<br />
195<br />
Ibid, str. 114.<br />
153
dobro, a toa e mo`no samo zatoa {to bog mu dopu{ta <strong>na</strong> ~ovekot da gre-<br />
{i. 3. Da se objavi milosta bo`ja so koja Isus so svojata smrt go izbavil<br />
zagubeniot ~ovek. 4. Da se obz<strong>na</strong>ni bo`jata pravda so koja gi <strong>na</strong>graduva<br />
dobrite i kaznuva rasipanite. 196 5. Sostojbata <strong>na</strong> ~ovekot da ne<br />
bide polo{o od sostojbata <strong>na</strong> drugite su{testva, a bog so site niv<br />
upravuva taka {to im dopu{ta da postapuvaat spored sopstve<strong>na</strong>ta priroda:<br />
zaradi toa <strong>na</strong> gospod mu dolikuva da go prepu{ti ~ovekot <strong>na</strong> negovata<br />
slobod<strong>na</strong> volja. 6. Zaradi slava <strong>na</strong> lu|eto, ili pobrzo zaradi slavata<br />
<strong>na</strong> ~esniot koj mo`el da sogre{i, no ne sogre{il, i 7. Zaradi usovr{uvawe<br />
<strong>na</strong> svemirot, za{to kako {to grevot e sostaven od tri zla -<br />
od vi<strong>na</strong>, bolka, i zaguba, taka i svemirot e ureden so trokratno dobro -<br />
so pravednost, zadovolstvo i korisnost. A pravednosta e re{e<strong>na</strong> so vi<strong>na</strong>ta,<br />
zadovolstvoto so bolkata, a korisnosta so zagubata.<br />
Ottamu i zaklu~okot. Zo{to bog dozvoluva da postoi slobod<strong>na</strong><br />
volja <strong>na</strong> ~ovekot so koja toj pravi grev (zlo)? Za da postoi ili opstoi<br />
vladetel, koj }e ja iska`uva svojata mo} preku rakovodeweto so pomo{<br />
<strong>na</strong> bo`jata pravda (kaz<strong>na</strong>ta) i bo`jata milost (prostuvawe). Vpro~em<br />
toa izre~no go velat Institoris i Sprenger: "Bo`jata slava se veli~i<br />
so grevot koga toj so svojata milost prostuva, a so pravednosta kaznuva,<br />
i ottamu mu dolikuva da ne go spre~uva grevot. 197 Prosto ko grav: <strong>na</strong><br />
krajot <strong>na</strong> krai{tata, zloto postoi samo zaradi bo`jata slava. 198 A gospod<br />
e slaven, za{to pove}e od koj i da e od ovozemskite vladeteli mo`e<br />
da kaznuva (da se poka`e praveden) i da prostuva (da se poka`e milost).<br />
Pritoa, slu~ajno ili ne, i kaznuvaweto i prostuvaweto (prostuvawe<br />
= o~istuvawe, pomiruvawe) imaat vrska so grevot, so zloto. Nasproti<br />
toa stoi dobroto za koe se vrzuva <strong>na</strong>gradata. Za niv, me|utoa,<br />
isto kako i sekoja vlast, gospod re~isi <strong>na</strong>jmalku se interesira. Toa, za<br />
onie koi ne z<strong>na</strong>at, proizleguva ottamu {to duri i <strong>na</strong> gospod (kako i <strong>na</strong><br />
vladetelot) mnogu polesno mu e da se afirmira preku ~ovekovoto zlo,<br />
otkolku preku ~ovekovoto dobro. Koga ~ovekot pravi zlo treba ednostavno<br />
ne{to da mu se odzeme ili da mu prosti, taka {to ne mu se odzeme<br />
ne{to {to e negovo: slu~ai koga ni{to ne se dava. Koga ~ovekot pravi<br />
dobro, treba da mu dade ne{to svoe (od boga ili od vlasta). A neli e<br />
polesno da se zeme, odo{to da se dade. Zgora <strong>na</strong> toa koj sta<strong>na</strong>l slaven so<br />
196<br />
Zloto se dopu{ta zaradi o~ituvawe <strong>na</strong> bo`enskaat mudrost, pravednost<br />
i dobri<strong>na</strong>, koi i<strong>na</strong>ku bi osta<strong>na</strong>le sokrieni. Ibid, str. 137.<br />
197<br />
Ibid, str. 116.<br />
198<br />
Bog pravedno gi dopu{ta onie zla koi kaj |avolot posredno predizvikuvaat<br />
golemo nezadovolstvo i maki: a toa se onie koi ve{terkite gi pravat<br />
so pomo{ <strong>na</strong> demonite. Imeno, <strong>na</strong> |avolot mu pretstavuva golemo izma~uvawe<br />
koga }e vidi deka bog protiv negova volja go iskoristuva seto zlo zaradi<br />
slava <strong>na</strong> svoeto ime, zaradi pofalba <strong>na</strong> verata, o~istuvawe <strong>na</strong> izbranite i steknuvawe<br />
zaslugi. Ibid, str. 138.<br />
154
toa {to nekogo <strong>na</strong>gradil zaradi negovoto dobro. Lu|eto go slavat onoj<br />
{to nekogo kaznil, a potoa mu prostil, a ne onoj {to nekogo <strong>na</strong>gradil.<br />
Otfrlaweto <strong>na</strong> zloto kako iluzija e mnogu staro re{enie. Lu|eto<br />
vo mi<strong>na</strong>toto sekoga{ se obiduvale problemot da go otstra<strong>na</strong>t <strong>na</strong><br />
toj <strong>na</strong>~in: ili zboruvale za zloto kako da ne e ni{to drugo tuku otsustvo<br />
<strong>na</strong> dobro mislej}i deka toa e nekakvo objasnuvawe. Me|utoa, taa misla<br />
pretpostavuva deka idejata <strong>na</strong> dobroto samata ima nekoe z<strong>na</strong>~ewe,<br />
duri i koga <strong>na</strong> svetot ne bi postoel sudirot me|u ispravnoto i neispravnoto.<br />
Z<strong>na</strong>~i ako zloto ne e ni{to drugo, tuku otsustvo <strong>na</strong> dobro, ako<br />
toj poim nema nikakvo eti~ko z<strong>na</strong>~ewe, toga{ dobroto ne e ni{to drugo<br />
osven dobro zdravje, a toa z<strong>na</strong>~i deka svetot e dobro ureden. Vo toj<br />
slu~aj sudirot me|u dobroto i zloto se sveduva ednostavno <strong>na</strong> sudir <strong>na</strong><br />
me|u redot i neredot: redot e dobro, neredot e zlo. Me|utoa, ovde ne-<br />
{to ne e vo red so ogled <strong>na</strong> toa {to dovolno dobro z<strong>na</strong>eme deka se {to<br />
vo <strong>na</strong>{iot `ivot e zanimlivo i vozbudlivo, {to mu dava smisla i svrha<br />
proizleguva tokmu od toj mnogu stvaren sudir me|u redot i neredot. Vo<br />
celosno uredeniot svet ne bi postoelo ni{to pottiknuva~ko, nikakvo<br />
interesirawe, nikakva svrha. Toa, <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong> krai{tata, e zo{to gi<br />
odbivame utopiite i zo{to ne se zadovoluvame so idejata <strong>na</strong> celosno<br />
uredeno op{testvo vo koe sekoj bi go pravel o<strong>na</strong> {to, ni pomalku ni<br />
pove}e, to~no se bara od nego. Koga <strong>na</strong>{eto telo bi bilo tolku zdravo<br />
{to postepeno ne bi propa|alo, tuku koga bi prodol`ilo da `ivee bi<br />
go zaubile celoto interesirawe. [tom go zamislime dobroto kako istovetno<br />
so celosniot red, mo`e da vidime deka toj vid <strong>na</strong> dobro ne e o<strong>na</strong><br />
{to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go podrazbirame pod toj poim. Koga zboruvame za dobroto,<br />
toa <strong>na</strong> {to, vsu{nost, mislime ne e sostojba <strong>na</strong> stati~no sovr{enstvo,<br />
tuku streme` kon ne{to podobro. Me|utoa {tom toa }e go zamislime<br />
kako streme`, ve}e povtorno go vnesuvame poimot <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto, nete`nenieto i te`nenieto i otporot ili odbivaweto da se<br />
stremime. Ako me|utoa razmislime za svetot vo koj dobroto i zloto bi<br />
trebelo da imaat z<strong>na</strong>~ewe vo koe <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> i go imaat, toga{ mora i da<br />
uvidime deka takviot svet ne mo`e da bide celosno predodreden: takviot<br />
svet ne go bara svojot ideal vo sovr{eniot i stati~ki poredok:<br />
svetot vo koj dobroto i zloto imaat z<strong>na</strong>~ewe mora da bide svet vo koj<br />
postoi rizik. 199 7.2. TEORIJA NA SLOBODNATA VOLJA<br />
Spored ovaa teorija, gospod ne e vinovni za zloto, pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
zloto se <strong>na</strong>o|a vo slobod<strong>na</strong> volja <strong>na</strong> toj {to izbira.<br />
- Vo literaturata se tvrdi deka osnovite <strong>na</strong> ovaa teodikeja gi<br />
postavil Platon koj vo "Dr`ava" istaknuvadeka vi<strong>na</strong>ta za zloto mu<br />
pripa|a <strong>na</strong> onoj koj izbira, {to z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> ~ovekot, a ne <strong>na</strong> gospod.<br />
199<br />
Bennett J. Rizik i sloboda, Zlatni zmaj, Beograd, 2005, st.126-127.<br />
155
- Avgustin ja razrabotuva negovata misla i tvrdi deka lo{ite<br />
dela poteknuvaat od lo{ata volja, no deka samata lo{a volja nema nekoja<br />
pri~i<strong>na</strong>. Na pra{aweto koja e pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prvata zla volja, toj<br />
veli: Lo{ata volja e tvore~ka pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> lo{ite dela, dodeka <strong>na</strong> lo-<br />
{ata volja ni{to ne mu e tvore~ka pri~i<strong>na</strong>. Po~etokot <strong>na</strong> lo{ata volja<br />
ne mu e tvore~ka pri~i<strong>na</strong> (causa efficiens), tuku fali~<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong><br />
(causa deficiens). Zloto ima svoe poteklo vo zloupotrebata <strong>na</strong> voljata<br />
Koga taa se svrtuva od gospod kon otsustvo <strong>na</strong> dobro, taa stanuva lo{a.<br />
Toa svrtuvawe <strong>na</strong> angelite i <strong>na</strong> ~ovekot kon zloto ne poteknuva od<br />
boga, tukue fali~no dvi`ewe, a sekoja falinka e ex nihilo, koja e vo <strong>na</strong>-<br />
{a mo}. Ottamu, osnov<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong> za toa svrtuvawe se <strong>na</strong>o|a vo praroditelskiot<br />
grev.<br />
- Spored Toma Akvinski, moralnoto zlo treba vo celost da mu<br />
se prepi{e <strong>na</strong> ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja. Ako toa e taka, mo`e da se<br />
ka`e deka svetot bi bil podobar koga ~ovekot bi ja nemal taa sposobnost,<br />
me|utoa Akvinski tvrdi deka svetot bi bil nesovr{en, ako ~ovekot<br />
ne bi imal mo`nost da zgre{i. 200<br />
Koga se veli deka nekoe dejstvie <strong>na</strong> ~ovekot e slobodno, so toa<br />
se misli deka toa ne e storeno od nu`nost, tuku po negova li~<strong>na</strong> volja.<br />
Zatoa moral<strong>na</strong>ta odgovornost ja podrazbira slobod<strong>na</strong>ta volja. No ako<br />
~ovekot e odgovoren za celiot svoj `ivot so toa se pretpostavuva deka<br />
celiot negov `ivot se sostoi od redica slobodni, od so nikakvi <strong>na</strong>dvore{ni<br />
faktori neusloveni postapki. Me|utoa, ako se otvori Evangelieto,<br />
tamu stoi: neli se prodavaat dve vrap~iwa za eden asarij? A<br />
ni edno od niv ne mo`e da padne <strong>na</strong> zemjata bez volja <strong>na</strong> otecot va{, a<br />
vam i site vlak<strong>na</strong> <strong>na</strong> glavata vi se prebroeni (Mateja, 10:29-30). Taa misla<br />
za celos<strong>na</strong> zavisnost <strong>na</strong> ~ovekoviot `ivot od voljata <strong>na</strong> boga vo sovr{e<strong>na</strong><br />
polnost e izraze<strong>na</strong> vo {estata glava <strong>na</strong> istoto Evangelie. "Zatoa<br />
vi velam ne gri`ete se za svojata du{a, {to }e jadete ili {to }e<br />
piete, ni za teloto svoe, vo {to }e se oble~ete. Neli du{ata e pova`<strong>na</strong><br />
od hra<strong>na</strong>ta i teloto pova`no od oblekata? Poglednete gi pticite: nitu<br />
seat, nitu `neat ni sobiraat `itarici i otecot <strong>na</strong>{ nebesen gi hrani.<br />
Neli ste vie mnogu podobri od niv. A koj od vas so gri`a mo`e da ja<br />
zgolemi svojata visi<strong>na</strong> barem za eden lakot? I za oblekata {to se gri-<br />
`ite? Pogledajte gi liljanite vo poleto kako rastat, nitu se trudat ni<br />
predat. A Jas vi velam deka ni Solomon vo svojata slava ne se oblekuval<br />
kako eden od niv. I koga trevata po poleto, koja denes e, a utre vo<br />
pe~ka se frla, gospod taka ja oblekuva, a kamo li vas, maluverni! Ne<br />
gri`ete se z<strong>na</strong>~i, i ne velete {to }e jademe ili {to }e pieme, za{to<br />
seto ova go sakaat onie {to ne z<strong>na</strong>at za boga, a i va{iot tatko nebesen<br />
z<strong>na</strong>e deka seto ova vi treba" (Mateja, 6, 25-32).<br />
Me|utoa, zdraviot razum ved<strong>na</strong>{ se pra{uva: dali takviot odnos<br />
kon `ivotot e spojiv so priz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> ~ovekot? Ako<br />
156<br />
200<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 48.
nitu edno vrap~e ne pa|a <strong>na</strong> zemjata bez volja <strong>na</strong> otecot, ako nitu edno<br />
vlakno od glavata <strong>na</strong> ~ovekot ne pa|a bez bo`jata voljata, ako ~ovekot<br />
e celosno nemo}en, sam so svoja volja da go promeni svojot `ivot, ako<br />
ne mo`e da ja zgolemi svojata visi<strong>na</strong> barem za eden lakot, ako ~ovekot<br />
po svoja volja ne treba da se gri`i za {to i da e, za{to tatkoto nebesen<br />
z<strong>na</strong>e {to i komu mu treba, se postavuva pra{aweto kade e tuka slobod<strong>na</strong>ta<br />
volja. Celiot <strong>na</strong>{ `ivot zavisi od boga. Vo nego se se manifestira<br />
spored negovata volja. Crkvata toa go <strong>na</strong>rekuva bo`ja promisla,<br />
201 no promislata ne e spoiva so slobodata. Ako se priz<strong>na</strong>e toa, nu-<br />
`no e da se dojde do u~eweto za predesti<strong>na</strong>cijata (predopredelenosta).<br />
Ako sekoe dvi`ewe se ostvaruva po volja <strong>na</strong> tatkoto, toga{ za se e re-<br />
{ava~ka negovata volja. 202 Ako negovata volja od<strong>na</strong>pred re{ila, toga{<br />
<strong>na</strong>{ata volja e ni{to. Od druga stra<strong>na</strong>, kako {to priz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> promislata<br />
ja isklu~uva mo`nosta <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja, taka i priz<strong>na</strong>vaweto<br />
<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta ~ove~ka volja ja isklu~uva mo`nosta od promisla.<br />
Vo ova smisla mo`e da se <strong>na</strong>vede sledniov primer: razbojnikot ja <strong>na</strong>pad<strong>na</strong><br />
mojata ku}a. Ja ograbi, ja demolira, stra{no im <strong>na</strong>pakostil <strong>na</strong> moite<br />
bli`ni. A jas veruvam vo bo`jata promislata. Z<strong>na</strong>~i i razbojnikot<br />
e od boga? No, kako i da e: i razbojnikot imal svoja slobod<strong>na</strong> volja.<br />
Zo{to toga{ me <strong>na</strong>pad<strong>na</strong>l ba{ mene? Zatoa {to toa bil sloboden<br />
izbor <strong>na</strong> negovata volja ili zatoa {to takva bila bo`jata volja? Ako<br />
201<br />
Promisla = gri`a, sozdavawe, predviduvawe, lat. providencija) <strong>na</strong>~in<br />
<strong>na</strong> koj gospod vo sklopot <strong>na</strong> svojata tvorte~ka i iskupuva~ka ikonomija<br />
upravuva i rakovodi so svetot spored kone~<strong>na</strong>ta cel zaradi koja e i sozdaden<br />
toj svet.<br />
202<br />
Za lu|eto da |i <strong>na</strong>pravi sovr{eno sre}ni, bog bara edinstveno da go<br />
sakaat. Lajbnic, G. V, Rasprava za metafizikata, Magor, Skopje, 2002, str. 88.<br />
Edinstveno Isus Hristos poka`uva kolku bog ne saka i so kolkava preciznost<br />
se pogri`il za seto o<strong>na</strong> koe {to ne zasega: deka, iako se gri`i i za pti~kite,<br />
nema da gi zapostavi razumnite su{testva koi mu se beskrajno podragi, deka<br />
site vlak<strong>na</strong> <strong>na</strong> nivnite glavi se izbrojani, deka poskoro bi propad<strong>na</strong>le neboto<br />
i zamjata odo{to bi se izmenila bo`jata re~ i o<strong>na</strong> {to i pripa|a <strong>na</strong><br />
ekonomijata <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot spas, deka bog pove}e vodi smetka za <strong>na</strong>jbez<strong>na</strong>~ajnite<br />
od inteligentnite du{i odo{to za seta svetska ma{i<strong>na</strong>, deka voop{to ne treba<br />
da stravuvame od onie koi mo`at da gi uni{tat telata, no ne mo`at da im<br />
<strong>na</strong>{tetat <strong>na</strong> du{ite, bidej}i niv edinstveno bog mo`e da gi <strong>na</strong>pravi sre}ni<br />
ili nesre}ni i deka du{te <strong>na</strong> pravednicite se vo negovite race zasolneti od<br />
site presvrti vo univerzumot, i ni{to ne mo`e da vlijae vrz niv osven samiot<br />
bog, deka ni edno od <strong>na</strong>{ite dejstvija ne e zaboraveno, deka za se }e se polaga<br />
smetka, se do izli{nite zborovi i dobro upotrebe<strong>na</strong>ta la`i~ka voda, i <strong>na</strong>jposle,<br />
deka za dobro <strong>na</strong> dobrite se }e zavr{i so uspeh, deka pravednicite }e bidat<br />
kako kako sonce i deka nitu <strong>na</strong>{ite setila, ni <strong>na</strong>{iot duh nikoga{ ne vkusile<br />
ni pribli`no ne{to kakvo {to e bla`enstvoto podgotveno od boga za<br />
onie koi go qubat. Ibid, str. 88-89.<br />
157
toa bila volja <strong>na</strong> boga, kade bila toga{ slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong> razbojnikot?<br />
Ako pak, taka re{il samiot razojnik kakva vrska ima so toa bo`jata<br />
volja? Ottamu e jasno deka priz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong><br />
razbojnikot apsolutno ja isklu~uva bo`jata volja vo toa zlostorstvo, a<br />
so samoto toa ja isklu~uva i negovata promislitelska smisla.<br />
Taka razmisluva zdraviot razum, no ne i hristijanskata religija.<br />
Nejzinite golemi crkovni u~iteli imaat poi<strong>na</strong>kvo milewe. Taka, <strong>na</strong><br />
primer, protoerejot Valentin Svencicki priz<strong>na</strong>va deka ~ovekot samiot<br />
gi opredeluva pojavite koi se slu~uvaat vo negoviot `ivot i nosi<br />
moral<strong>na</strong> odgovornost za svoite postapki, za{to <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in toj }e postapi,<br />
dobro ili lo{o, zavisi od negovata sopstve<strong>na</strong> volja, ottamu {to<br />
toj sekoga{ samiot izbira. Nakratko, slobod<strong>na</strong>ta volja e ed<strong>na</strong> od osobinite<br />
<strong>na</strong> ~ovekovata du{a. Taka prvobitniot grev 203 bil akt <strong>na</strong> voljata<br />
<strong>na</strong> ~ovekot. Toj samiot izbral pat koj ne se poklopuva so voljata <strong>na</strong><br />
boga. Toj akt, sloboden sam po sebe, go dovede ~ovekot do ropstvo, no<br />
spored svoite posledici sta<strong>na</strong> zaguba <strong>na</strong> slobodata koja mu be{e podare<strong>na</strong>.<br />
Prvobitniot grev be{e iskupen so `rtvuvaweto <strong>na</strong> Hristos, so<br />
{to soedinuvawe so boga povtorno sta<strong>na</strong> mo`no, a so samoto toa povtorno<br />
e vospostave<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja, no, iako taa mu e dade<strong>na</strong> sekomu,<br />
nekoi lu|e se otka`uvaat od nea. Toa se onie koi se otka`uvaat od verata<br />
vo Isus, za{to samo preku verata oslobodeniot ~ovek stanuva<br />
sloboden i ne se doveduva sebesi vo ropstvo, grev i smrt. Spored Valentin,<br />
~ovek treba <strong>na</strong>jprvin da go bara Carstvoto bo`je i pravdata negova,<br />
a seto osta<strong>na</strong>to }e mu se prilo`i (Mateja, 6,33). Lu|eto ~esto<br />
mrmorat i negoduvaat {to ne se ispolnuva vetuvaweto <strong>na</strong> Spasitelot -<br />
"Se {to }e pobarate vo moe ime }e vi se dade!" Lugeto, o~igledno pametat<br />
samo eden reduciran del <strong>na</strong> vetuvaweto: "Se {to }e pobarate, }e<br />
vi se dade," a go zaboravaat uslovot za toa: "Vo ime Moe." 204 Istoto<br />
va`i i za toa deka prvo treba da se bara Carstvoto bo`je i pravdata<br />
negova - i toga{ seto osta<strong>na</strong>to }e se prilo`i. Vo toj slu~aj bo`jata<br />
volja ne ja ograni~uva ~ovekovata volja i ne ja pravi neslobod<strong>na</strong>, zatoa<br />
{to vistinskata sostojba <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja se sostoi tokmu vo toa vo<br />
ispituvawe <strong>na</strong> bo`jata volja po slobod<strong>na</strong> `elba <strong>na</strong> ~ovekot .<br />
Me|utoa, zdraviot razum veli deka duri i toga{ koga mojata volja<br />
e usoglase<strong>na</strong> so bo`jata volja, {to ispa|a deka e uslov za vistinska<br />
203<br />
Klu~nite tekstovite va`ni za u~eweto za prvobitniot grev se <strong>na</strong>o|aat<br />
vo Pavle - 1 Kor, 15:21 i osobeno vo Rimjanite, 5-7. Ottoga{, <strong>na</strong> grevot<br />
pove}e ne se gleda kako <strong>na</strong> izloiran akt, tuku toa e sostojba vo koja ~ovekot se<br />
<strong>na</strong>po|a zato~en po padot... Luter i Kalvin smetaat deka prvobitniot grev vo<br />
celost ja uni{til slobodata kako i deka toj postoi i po kr{tevaweto. Katolicite,<br />
isto taka smetaat deka samo aktot <strong>na</strong> bo`jata milost, negovata pojava<br />
<strong>na</strong> zemjata vo vid <strong>na</strong> Isus koj umira za lu|eto, mo`at da go spasat ~ovekot.<br />
Fromm, E. Bit }ete kao Bog, Zagreb, 1989, str. 180.<br />
204<br />
Hristijanska pravda: Veruvaj i sekomu }e mu se dade negovoto.<br />
158
slobod<strong>na</strong> volja, ostanuva voljata <strong>na</strong> drugite - voljata <strong>na</strong> razbojnikot <strong>na</strong><br />
primer koj, isto taka, go opredeluva mojot `ivot. [to treba da se pravi<br />
so negovata zla volja, kako treba da se sfati nejzinoto dejstvo i <strong>na</strong><br />
mojot `ivot i da se pomiri so promislata. Na ovaa zabele{ka se<br />
odgovara: Razbojnikot ja ograbi tvojata ku}a i storil zlodelo. Dali<br />
toa bila bo`ja volja? Da, bila, no ne vo toa {to razojnikot re{il da ja<br />
ograbi tvojata ku}a (aktiv<strong>na</strong> volja), tuku vo toa {to gospod dopu{til<br />
da se ostvari zlata volja <strong>na</strong> razbojnikot i ne go zaprel nejzinoto deluvawe.<br />
205 Toa z<strong>na</strong>~i deka site zla (pale`i, telesni povredi, siluvawa i<br />
ubistva <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmilite) {to }e ti gi storat drugite lu|e so koi mo`at<br />
drasti~no da ti go iskompliciraat `ivotot, vsu{nost gi storil gospod,<br />
no ne aktivno, tuku so propu{tawe (so nestoruvawe) - so toa {to<br />
go dopu{til, 206 ne go zaprel nivnoto deluvawe. 207<br />
A zo{to ne go zaprel tie zlodela?<br />
Gospod ne gi presekuva (zapira) site zli dejstvija <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
za{to so toa bi go li{il ~ovekot od negovata slobod<strong>na</strong> volja i negovite<br />
postapki bi |i pretvorilo vo pri~inski usloveni pojavi ~ija pri-<br />
~i<strong>na</strong> bi bila silata bo`ja. 208 So propu{taweto da gi zapre ~ovekovite<br />
zlodela promisleno sodejstvuva tie zlodela da se pre`iveat za dobro-<br />
205<br />
Gospod ne go vodi ~ovekot kon spasenie po mehani~ki pat taka {to<br />
}e go pretvori vo avtomat i so toa site negovi postapki }e gi li{i od moral<strong>na</strong><br />
sodr`i<strong>na</strong>. Gospod mu dava sloboda samiot da go izbere patot <strong>na</strong> sasenieto i<br />
so toa mu ovozmo`uva svoeto slobodno soedinuvawe so boga vo ve~niot `ivot.<br />
I ako ~ovekot (vo ovoj slu~aj razbojnikot) go izbere patot <strong>na</strong> zloto, t.e, <strong>na</strong><br />
zaminuvawe od boga - toa ne e aktivno izrazuvawe <strong>na</strong> bo`jata volja.<br />
206<br />
Dokolku aktot <strong>na</strong> ~ovekot sam po sebe e dobar, mo`e da se ka`e deka<br />
bog go saka i <strong>na</strong>pati go <strong>na</strong>lo`uva, duri i toga{ koga toj voop{to ne se slu~uva.<br />
No dokolku e sam po sebe lo{, a slu~ajno sta<strong>na</strong>l dobar, poradi toa {to sledot<br />
<strong>na</strong> ne{tata, osobeno kaz<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong>domestuvaweto go popravaat lo{oto vo nego<br />
i za zloto davaat ot{teta so kamata, taka {to <strong>na</strong>jposle vo celata niza se<br />
<strong>na</strong>o|a pove}e sovr{enost odo{to koga seto zlo voop{to ne bi se slu~ilo, bi<br />
trebalo da se ka`e deka bog go dopu{ta, a ne deka go saka bez ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
vo nego u~estvuva poradi prirodnite zakoni koi {to gi vospostavil, zatoa<br />
{to umee od nego da izvle~e u{te pogolemo dobro. Lajbnic, G. V. Rasprava za<br />
metafizikata, Magor, Skopje, 2002, str. 19-20.<br />
207<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to gospod mo`e da go prese~e (zapre) sekoe dejstvo<br />
<strong>na</strong> ~ovekot, sekoe bez isklu~ok, sekoe pojavuvawe <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong> ~ovekova volja<br />
vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>s zavisi od bo`jata volja. Gospod go propu{ta, ne go presekuva<br />
(zapira) so svojata vi{a volja.<br />
208<br />
So taa, pak, bi se uni{tila sekoja smisla <strong>na</strong> `ivotot koj bog ja stvoril,<br />
a koja le`i vo slobodnoto samoopredeluvawe <strong>na</strong> ~ovekot kon dobro, i vo<br />
negovoto soedinuvawe so bog kako posledica <strong>na</strong> toa samoopredeluvawe.<br />
159
to <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto spasenie. 209 A eve kako e toa mo`no. Koga nekoj ~ovek ni<br />
pri~inuva zlo, nie pod toa zlo ja gledame samo negovata du{ev<strong>na</strong> sostojba,<br />
nie gi gledame onie motivi koi upravuvale so nego. Razbojnikot<br />
koj ni ja <strong>na</strong>pad<strong>na</strong>l ku}ata storil zlo, za{to so nego upravuvala negovata<br />
zla volja. Me|utoa, za tebe (ne od to~ka <strong>na</strong> gledi{te <strong>na</strong> svetot,<br />
tuku od hristiajanska to~ka <strong>na</strong> gledi{te) toa mo`e da bide zlo, a mo`e<br />
i da ne bide zlo, vo zavisnost od toa kako ti toa go pre`ivuva{, i {to<br />
toa mu dava <strong>na</strong> tvojot v<strong>na</strong>tre{en `ivot. I grabe`ot i <strong>na</strong>silstvoto i<br />
osta<strong>na</strong>tite zlodela koi ti se <strong>na</strong>neseni - za tebe mo`e da bidat izvor <strong>na</strong><br />
ozlobuvawe i razoruvawe <strong>na</strong> tvojot du{even `ivot. Toga{ zlodeloto<br />
<strong>na</strong> razbojnikot i za tebe }e bide zlo. Me|utoa, toj ist grabe` i <strong>na</strong>silstvo<br />
i seto bez~estie {to ti e storeno, makar toa i samo po sebe bilo<br />
zlodelo vo odnos <strong>na</strong> zlata volja koja go storila - za tebe mo`at da bidat<br />
izvor <strong>na</strong> golemo dobro (summum bonum!?), dokolku ti go pre`ivuva{<br />
<strong>na</strong> dobro za svoeto spasenie, so trepenie, neosuduvawe, seprostuvawe...<br />
210 Tebe te izla`ale, oklevetile, <strong>na</strong>vredile - toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se zli<br />
postapki, no ti za sebe mo`e{ da gi pretvori{ vo izvor <strong>na</strong> dobro. Ete<br />
zo{to svetite ma~enici velea: "Vie mo`ete da ne ubiete, no ne mo`ete<br />
da ni <strong>na</strong>nesete zlo." Zatvorot - toa e stra{no zlo, me|utoa kolku<br />
lu|e toj gi privede kon boga. Ma~eweto e stra{no zlo, me|utoa kolku<br />
lu|e preku nego sta<strong>na</strong>le sveti."<br />
I seto toa e zasluga <strong>na</strong> promislata bo`ja!<br />
Vo mnogu srca se pojavuvalo pra{aweto: "do koga gospode? Zo-<br />
{to propu{ta{ da triumfira zloto? Zo{to ve}e ed<strong>na</strong>{ ne go zapre{<br />
so svojata semo}<strong>na</strong> volja? Me|utoa, odgovorot <strong>na</strong> toa pra{awe e daden<br />
vo u~eweto za promislata - kakvo i da e zlo da se pravi, toa e sekoga{<br />
za dobro, sekoga{ gi ~isti i veli~i onie vrz koi e storeno... Eto vo<br />
{to e smislata <strong>na</strong> promislata <strong>na</strong> zloto koe bog go propu{ta. Taa smisla<br />
e vo so~uvaweto <strong>na</strong> ~ovekovata sloboda i vo moral<strong>na</strong>ta zada~a <strong>na</strong> sekoj<br />
~ovek deka sekoe zlo koe se pravi vo odnos <strong>na</strong> nego se pretvora vo<br />
izvor <strong>na</strong> moralno usovr{uvawe i du{even razvoj. Pritoa e va`no, za<br />
~ovekot da ne go li{i od slobodata, bog ne ja zapira voljata <strong>na</strong> onoj koj<br />
~ini zlo, me|utoa <strong>na</strong> onie <strong>na</strong>d koi se pravi zloto im pomaga da go pre-<br />
`iveat <strong>na</strong> svoe dobro. Gospod ja ~uva i se gri`i za sekoja ~ove~ka du{a<br />
<strong>na</strong> razni <strong>na</strong>~ini. Sekoje ~ovekovo dvi`ewe, sekoja negova misla, ~uvstvo,<br />
<strong>na</strong>mera - gospod se gleda, i spored svojata neizre~iva milost, pra-<br />
209<br />
Spasenie (osloboduvawe, isceluvawe, lat. salus-utis) e delo so koe<br />
gospod povtorno go doveduva ~ovekot vo sostojba <strong>na</strong> li~<strong>na</strong> zaednica so sebe davaj}i<br />
mu nov ve~en `ivot. Soter = spasitel, i ottamu sotirologija (soterologija)<br />
= hristijansko u~ewe za spesenieto (iskupuvawe) <strong>na</strong> lu|eto od grevot.<br />
210<br />
Dovolno e ako i za <strong>na</strong>jgrozomornoto izama~uvawe <strong>na</strong> svoite sakani<br />
<strong>na</strong> nivniot xelat mu re~e{: "Me boli uvo, Ti pro{tevam!" ako pritoa pomisli{<br />
samo <strong>na</strong> toa deka tvojata du{a }e bide spase<strong>na</strong> <strong>na</strong> onoj svet.<br />
160
vi se {to mo`e da se stori zaradi negovo spasenie, bez da ne se <strong>na</strong>ru{i<br />
negovata sloboda.<br />
Promislata bo`ja e gri`a za spasenie. Taa se izrazuva i kon<br />
oni lu|e {to pravat zlo. Gospod <strong>na</strong> site im posakuva spasenie i nikogo<br />
ne go li{uva od slobodata. Toj i <strong>na</strong> zlite im pomaga da se oslobodat od<br />
ropstvoto <strong>na</strong> grevot, pomaga za nivnoto svrtuvawe kon dobro so toa<br />
{to gi vrazumuva, kazuva i prosvetuva, sekomu davaj}i mu go potrebnoto.<br />
No, tuka se javuva problem - bo`jata milost ne e za site. Ili poednostavno<br />
- me|u onie <strong>na</strong>d koi se pravi zloto mnogu ~esto ima takvi <strong>na</strong><br />
koi bog ne im pomaga <strong>na</strong>nesenoto zlo da go pre`iveat <strong>na</strong> svoe dobro.<br />
Toa {to malku se spaseni i izbrani, z<strong>na</strong>~i deka bog nema izre~<strong>na</strong><br />
volja da izbere mnogumi<strong>na</strong>. A bide}i se priz<strong>na</strong>va deka izbranite ne<br />
se pozaslu`ni od drugite, nitu pak, vo osnova se polo{i, bidej}i bog<br />
im daruva dobro, te{kotijata so ova e zgoleme<strong>na</strong>. Toga{, }e se ka`e,<br />
kade e negovata pravednost ili barem kade e negovata dobri<strong>na</strong>? Pristrasnosta<br />
ili predodredenosta <strong>na</strong> oddelni li~nosta se sprotivni <strong>na</strong><br />
pravednosta, i onoj koj bez pri~i<strong>na</strong> ja ograni~uva sopstve<strong>na</strong>ta dobri<strong>na</strong>,<br />
ne mo`e da ja ima vo dovole<strong>na</strong> mera. 211 Spored Lajbnic, potekloto <strong>na</strong><br />
zloto ne le`i vo bo`jata volja i toj ne go saka grevot (zloto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta),<br />
tuku samo go dopu{ta... Site nie sme preobrateni blagodarenie <strong>na</strong><br />
presretlivata bo`ja milost (blagodet), deka sme kadri da pravime dobro<br />
samo so negova pomo{, deka bog go saka spasenieto <strong>na</strong> site lu|e i<br />
deka samo gi osuduva zlo<strong>na</strong>mernite, deka <strong>na</strong> site im daruva milost pod<br />
uslov da sakaat da se poslu`at so nea: so ogled deka Isus e <strong>na</strong>~elo i<br />
centar <strong>na</strong> izborot, gospod <strong>na</strong> odbranite im <strong>na</strong>menil spasenie, za{to gi<br />
predvidel so `iva mera da bidat sledbenici <strong>na</strong> u~eweto <strong>na</strong> Isus. 212<br />
- Na prigovorot - zo{to bog ne gi isklu~il od svetot Adam i<br />
Eva ottamu {to zgre{ile i <strong>na</strong>mesto niv ne donel nekoj drug podobar<br />
bra~en par, Lajbnic odgovara deka koga bog bi postapil taka zloto<br />
(grevot) <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bi bil otstranet od ovoj svet i bi <strong>na</strong>stapil eden<br />
drug poredok <strong>na</strong> ne{tata, celosno poi<strong>na</strong>kvi odnosi, lu|e, brakovi, sosema<br />
novi su{testva, pa sledovatelno <strong>na</strong> toa koga grevot bi bil uki<strong>na</strong>t,<br />
nitu nie samite ne bi bile povikani da dojdeme <strong>na</strong> ovoj svet. Z<strong>na</strong>~i, tie<br />
koi upatuvaat zabele{ki nemaat pri~i<strong>na</strong> da se lutat <strong>na</strong> toa {to Adam<br />
i Eva zgre{ile, a u{te pomalku {to gospod go dozvolil grevot, bidej-<br />
211<br />
Lajbnic, G.V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 19.<br />
212<br />
Ibid, str. 21. Kako eden od bibliskite <strong>na</strong>vodi od koi eventualno<br />
mo`e da se izvle~e takviot zaklu~ok <strong>na</strong> Lajbnic e sledniov: Eve doa|a den<br />
v`aren kako pe~ka, goredelivite i zlostornicite }e bidat kako pleva, denot<br />
koj <strong>na</strong>bli`uva }e gi izgori - govori gospod <strong>na</strong>d voinstvata - ta nema da im ostavi<br />
ni koren ni gran~e. A vam koi se boite od moeto ime, }e vi izgree sonce <strong>na</strong><br />
pravdata so zdravje vo kriljata, i vie }e izleguvaate potskoknuvaj}i kao teliwa<br />
<strong>na</strong> pasewe. I }e gi gazite bezzakonicite kako prav pod nozete vo denot<br />
{to go podgotvuvam (Kniga <strong>na</strong> prorok Malahija, 4:1-3).<br />
161
}i i samite nie sopstvenoto postoewe mu go dol`ime tokmu <strong>na</strong> toa dopu{tawe<br />
<strong>na</strong> grevot od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> bog. Gledate li kolku lu|eto se ma~at<br />
so prazni pra{awa, kako koga nekoj, koj, da re~eme, e samo po ed<strong>na</strong> linija<br />
plemenit, bi se lutel {to negoviot tatko sklu~il ba{ takov brak -<br />
bez da pomisli deka negoviot tatko koga bi bil o`enet so nekoja druga<br />
`e<strong>na</strong>, deka toga{ ne toj, tuku nekoj drug bi do{ol <strong>na</strong> svetot. 213<br />
- Glavniot argument <strong>na</strong> Plantinga e deka iako e semo}en, gospod<br />
nema mo} da sozdade svet koj bi sodr`el moralno dobro bez moralno<br />
zlo. Pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> toa e odbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong> ~ovekot koja<br />
e nezamisliva bez mo`nosta za negovo opredeluvawe kako za dobroto,<br />
taka i za zloto: podobar e svet koj sodr`i sloboda, odo{to svet ispolnet<br />
so "~ove~ki roboti." Sozdavaj}i go svetot, gospod z<strong>na</strong>~i bil soo-<br />
~en so alter<strong>na</strong>tiva. So toa {to dozvolil deka ne{to mo`e{ da go stori{,<br />
gospod ne rekol deka toa treba da go stori{. Sozdavaj}i go ovoj<br />
svet, ovozmo`il postoewe <strong>na</strong> vistinsko i neizbe`no moralno zlo i so<br />
toa <strong>na</strong>pravil podobar izbor. No so toa Plantinga ne veli kako Lajbnic,<br />
deka gospod go sozdal <strong>na</strong>jdobriot od site mo`ni svetovi, za{to<br />
spored nego mo`e da postoi i poubav svet. Toj ednostavno smeta deka<br />
bog i pokraj svojata semo}nost ne mo`el da sozdade koj bilo drug mo-<br />
`en svet. Svetot koj sodr`i slobodni elementi, e podobar od svetot<br />
koj ne gi sodr`i. Ottamu, bog e dobar duri i koga im dopu{ta <strong>na</strong> lu|eto<br />
da pravat moralni zla, pa zatoa postoeweto <strong>na</strong> boga e mo`no da se usoglasi<br />
so postoeweto <strong>na</strong> zloto. So ogled <strong>na</strong> toa {to od slobod<strong>na</strong>ta volja<br />
proizleguva deka <strong>na</strong>{eto slobodno dejstvie ne mo`e da bide predizvikano<br />
od bog, Plantinga veli: bog mo`e da sozdade slobodni su{testva,<br />
no ne mo`e da predizvika ili odredi tie da go pravat samo o<strong>na</strong> {to e<br />
ispravno. Za{to, ako toa go pravi, toga{ tie su{testva <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong><br />
krai{tata ne se slobodni i o<strong>na</strong> {to e ispravno ne go pravat slobodno.<br />
Za da sozdade su{testva koi se slobodni za moralno dobro, Toj moral<br />
da sozdade su{testva koi se sposobni i za moralno zlo. Me|utoa, faktot<br />
deka slobodnite su{testva ponekoga{ gre{at, vo nikoj slu~aj ne ja<br />
smaluva bo`jata svemo}nost ili bo`jata dobri<strong>na</strong>. Bog mo`el da ja<br />
preduredi pojavata <strong>na</strong> zloto edinstveno ako ja ukinel mo`nosta za moralno<br />
dobro. Odbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong> Platinka se temeli vrz<br />
faktot deka e mo`no bog da ne mo`el da sozdade svet vo koj ima moralno<br />
dobro, bez da sozdal svet vo koj isto taka postoi i moralno zlo. A<br />
od toa proizleguva deka e mo`no bog da ima dobra pri~i<strong>na</strong> za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> svet vo koj ima moralno zlo. 214<br />
- Navodite protiv ovaa teodikeja odat vo razli~ni pravci pri<br />
{to obi~no se zapo~nuva so argumentot protiv idejata deka zloto e posledica<br />
<strong>na</strong> pradoditelskiot grev {to Adam i Eva go storile so slobo-<br />
213<br />
Lajbnic, G. V, Ispovest filozofa, Bo<strong>na</strong>rt, Nova Pazova, 2002, str. 52.<br />
214<br />
Kristi<strong>na</strong> Polegubi}, Put Alvi<strong>na</strong> Plantinge u dokazivanju Bo`jeg postojanja.<br />
<strong>Filozofija</strong>. org. str. 15.<br />
162
d<strong>na</strong> volja. Imeno, tie ne mo`ele da z<strong>na</strong>at {to e dobro i zlo - da imaat<br />
slobod<strong>na</strong> volja, ottamu {to so z<strong>na</strong>eweto za dobroto i zloto se stek<strong>na</strong>le<br />
duri otkako izbrale da go izedat plodot od drvoto <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nieto <strong>na</strong> dobroto<br />
i zloto. Za da se ostvari sloboden izbor mora se da ima prethodno<br />
z<strong>na</strong>ewe (informacija) za toa kakvi se posledicite od toj izbor. So<br />
ogled deka Adam i Eva nemale nikakva prethod<strong>na</strong> pretstava {to e zlo,<br />
ne mo`e da se ka`e deka tie po slobod<strong>na</strong> volja go izbrale zloto i deka<br />
so nego <strong>na</strong>vlekle kakov i da e grev, kako vrz sebe taka i vrz celoto ~ove{to.<br />
Kon toa treba da se dodade deka zloto ne mo`e da se <strong>na</strong>sledi.<br />
Mo`e da se <strong>na</strong>sledi prirodnoto zlo (<strong>na</strong> primer, slabo srce), no nikako<br />
i moralnoto zlo. Ottamu zamajuvaweto deka pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zloto e vo<br />
praroditelskiot grev e sosema iracio<strong>na</strong>lno.<br />
Vtoriot z<strong>na</strong>~aen argument protiv ovaa teodikeja e deka gospod e<br />
vinoven {to, iako mo`el, ne sozdal svet vo koj bez da giba vo niv<strong>na</strong>ta<br />
slobod<strong>na</strong> volja, ne <strong>na</strong>pravil lu|eto da go izbiraat samo toa {to e dobro.<br />
Pritoa, <strong>na</strong> tvrdewata od onie kako <strong>na</strong> Palantinga, deka bog mo`e<br />
da sozdade slobodni su{testva, no ne mo`e da predizvika ili odredi<br />
tie da go pravat samo o<strong>na</strong> {to e ispravno, dovolno e ako se ka`e deka<br />
Biblijata go tvrdi sprotivnoto. Imeno, vo nea nebroeno pati se veli<br />
deka za gospod ni{to ne e nevozmo`no. Vo taa smisla: Bitie, 18:14<br />
("Ima zli ne{to nevozmo`no za Gospoda?"), Eremija, 32:17, 27,<br />
("Tebe/Mene ni{to ne Ti/Mi e nevozmo`no!"), Kniga za Jov, 42:2, ("Ja<br />
z<strong>na</strong>m Tvojata mo} e bezgrani~<strong>na</strong>): {to i }e <strong>na</strong>umi{ mo`e{ da go <strong>na</strong>pravi{"),Marko,<br />
10:27 ("...za boga se e mo`no!"), Luka, 1:37 (... nieden zbor<br />
od boga nema da ostane bez sila"). 215<br />
Od ne pomalo z<strong>na</strong>~ewe e i argumentot deka duri i koga bi se<br />
prifatil stavot dekaslobod<strong>na</strong>ta volja e pri~i<strong>na</strong> za postoeweto zlo <strong>na</strong><br />
svetot so nego bi mo`elo da se objasni samo moralnoto zlo, no vo nikoj<br />
slu~aj i postoeweto <strong>na</strong> prirodnoto zlo.<br />
7.3. IRINEJSKA TEODIKEJA<br />
Ovaa varijanta <strong>na</strong> teodikeja e <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> irinejska spored Svetiot<br />
Irinej Lionski (130-202). Spored nego, gospod go sozdal ~ovekot<br />
necelosno sovr{en i go smetil vo svetot koj pravi dobroto i zloto da<br />
sozree i da go ostvari svoeto sovr{enstvo. 216 Toj svet so svoite stradawa<br />
i isku{enija e sozdaden za od ~ovekot da go izvle~e i da gi razvie<br />
215<br />
I<strong>na</strong>ku, bog li~no (vo toa vreme ne postoeja vra~evi i ve{etrki) so<br />
svoeto providenie <strong>na</strong> primerot <strong>na</strong> Jov sakal da poka`e deka |avolskata mo}<br />
mo`e da se ostvari duri i <strong>na</strong> dobri lu|e, za da mo`eme da <strong>na</strong>u~ime budno da se<br />
vardime od soto<strong>na</strong>ta. Institoris, H i Sprenger, J. op. cit. str. 24.<br />
216<br />
Koga go zapra{aa: U~itelu koj zgre{il, ovoj ~ovek ili negovite roditeli<br />
{to e roden slep, Isus im odgovoril: Nitu toj zgre{il, nitu negovite<br />
roditeli, tuku delata bo`ji da se poka`at vrz nego. (Jovan, 9:1-4).<br />
163
onie ~ove~ki osobenosti koi }e go podgotvat i }e go sozdadat vreden za<br />
spasenie. Toa e vo ostar kontrast so avgustinskata tradicija, spored<br />
koja ~ovekot go izbral zloto po svoja slobod<strong>na</strong> volja i spored koja -<br />
zaedno so pad<strong>na</strong>tite angeli - treba da se obvini za seto zlo <strong>na</strong> svetot,<br />
dodeka gospod e nevin. Avgustin smeta deka ~ovekot e sozdaden sovr-<br />
{en, no deka potklek<strong>na</strong>l. Kaj Irinej ~ovekot ne e sozdaden sovr{en, no<br />
se stremi kon perfekcija. 217<br />
- Spored Lajbnic, so toa {to gospod go izbral postoeweto <strong>na</strong><br />
zloto, Toj go izbral <strong>na</strong>jdobroto. 218 "Taa vozvi{e<strong>na</strong> mudrost pokraj dobri<strong>na</strong>ta<br />
koja ne e ni{to pomalku beskraj<strong>na</strong> od mudrosta, morala da go<br />
izbere <strong>na</strong>jdobroto. Za{to kako {to i <strong>na</strong>jmaloto zlo e eden vid dobro,<br />
<strong>na</strong>jmaloto dobro, isto taka, e eden vid zlo vo slu~aj da mu se protivi<br />
<strong>na</strong>pogolemoto dobro... Dokolku vo svetot bi nedostasuvalo i <strong>na</strong>jmaloto<br />
zlo, toa ve}e ne bi bil toj svet, koj zemen voop{to, koga se }e se odbie,<br />
za negoviot tvorec koj go odbral pretstavuva <strong>na</strong>jdobar svet... 219 Vsu{nost,<br />
z<strong>na</strong>eme kako ~estopati zloto predizvikuva dobro do koe voop{to<br />
ne bi do{le bez toa zlo. ^estopati duri i dve zla predizvikuvale edno<br />
217<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, str, 50.<br />
218<br />
Nekoi crkveni tatkovci smetale koga nekoj }e si ja potsti`i bradata<br />
deka toa e bezbo`<strong>na</strong> kritika <strong>na</strong> bo`joto delo. Za{to, so samoto toa {to<br />
pu{ta da raste bog veli: Neka bide brada! No, so toa {to ja otse~uvam, jas velam:<br />
Neka ne bide brada! Pu{ti se da bide kako {to e, toa e neminovniot zaklu~ok<br />
do koj doveduva verata deka bog upravuva so svetot, deka sve se slu~uva i<br />
se postoi po bo`ja volja. I zatoa sekoe samovolno izmenuvawe <strong>na</strong> postojniot<br />
poredok vsu{nost e zlostorni~ka revolucija. Zatoa, vo svoeto tolkuvawe <strong>na</strong><br />
Ka`uvawata <strong>na</strong> Solomon, Luter veli, deka <strong>na</strong>jdobra i <strong>na</strong>jgolema mudrost e da<br />
mu se prepu{ti se <strong>na</strong> boga da sudi i da zapoveda... da se pu{ti bog da upravuva i<br />
vladee i seta nepravda {to se slu~uva ili o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> pobo`niot mu <strong>na</strong>nesuva<br />
bolka da mu se poveri <strong>na</strong> negovata volja, za{to toj <strong>na</strong> krajot sekoja nepravda }e<br />
ja ispravi i se }e postavi <strong>na</strong> vistinsko mesto. Spored toa, ako saka{ da ima{<br />
radost, mir i zadovolstvo, toga{ ~ekaj da ti gi dade bog. 218 Me|utoa, koga postavuvam<br />
bra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sil<strong>na</strong> reka ({to teistite go smetaat za pletkawe vo bo`jata<br />
<strong>na</strong>dle`nost)... jas ja negiram religioz<strong>na</strong>ta teorija deka se {to sozdal bog<br />
e dobro <strong>na</strong>praveno, deka se {to pravi bog e mudro, besprekorno, <strong>na</strong>jdobro mo-<br />
`no, za{to bog seto toa ne go sozdal tuku taka, zgora-popreku, tuku se do podrobnosti<br />
to~no. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955,<br />
str. 207.<br />
219<br />
Ovde Lajbnic o~igledno zaboravil <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go tvrdi Aristotel,<br />
deka za "nekoi ne{ta ne prosuduva <strong>na</strong>jdobro samo nivniot tvorec, kako <strong>na</strong> primer,<br />
ku}ata mo`e podobro da ja oceni nejzinoiot korisnik odo{to nejziniot<br />
graditel, kormiloto kormilarot podobro od stolarot, gozbata podobro <strong>na</strong>gosteniot<br />
od kuvarot (Aristotel, Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb,<br />
1988. str. 96.).<br />
164
golemo dobro." 220 Vo istoto delo Lajbnic veli: Ne treba da ne ~udi {to<br />
bo`jata mudrost go dopu{ti zloto. Imeno, ni{to ne mo`e da dojde od<br />
boga, a vo celost da ne bide vo soglasnost so dobri<strong>na</strong>ta, pravdata i svetosta.<br />
Vo taa smisla, spored nego, Bejl dobro velel: "Grevot e voveden<br />
vo svetot, z<strong>na</strong>~i gospod mo`el da go dozvoli, a da ne go <strong>na</strong>mali svoeto<br />
sovr{enstvo - ab actu ad potentiam consequentia (od aktot do mo}ta, posledicata<br />
e valid<strong>na</strong>). Za gospod taa posledica e dobra: toj go sozdal zloto,<br />
z<strong>na</strong>~i dobro go sozdal. Toa ne z<strong>na</strong>~i deka nemame nikakva pojma za pravednosta<br />
voop{to koja, isto taka, mo`e da i soodvetstvuva <strong>na</strong> bo`jata<br />
pravda. Toa, <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in, ne z<strong>na</strong>~i deka bo`jata pravda ima drugi pravila<br />
od pravdata {to im e poz<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> lu|eto, tuku deka slu~ajot za koj<br />
stanuva zbor e razli~en od onie voobi~aenite me|u lu|eto. 221 Univerzalnoto<br />
pravilo e isto za gospod i za lu|eto: me|utoa faktot e sosem<br />
razli~en vo slu~ajot za koj govorime. Mo`eme duri i da pretpostavime<br />
ili da se pretvarame deka postoi ne{to sli~no me|u lu|eto kako i vo<br />
slu~ajot koj postoi kaj gospod. Eden ~ovek bi mo`el da dade golemi i<br />
silni dokazi za svojata doblest i svetost, taka {to site <strong>na</strong>vedeni pri-<br />
~ini koi bi mo`ele da izneseme protiv nego obvinuvaj}i go za <strong>na</strong>voden<br />
zlostor, <strong>na</strong> primer, za kra`ba, ubistvo, bi zaslu`ile da bidat otfrleni<br />
kako kleveti <strong>na</strong> nekolku la`ni svedoci ili kako neobi~<strong>na</strong> igra <strong>na</strong><br />
slu~ajot koja ponekoga{ gi doveduva pod somnenie duri i <strong>na</strong>jnevinite.<br />
Taka vo slu~aot kade {to se drugo }e bide vo opasnost od osuda ili<br />
podlo`eo <strong>na</strong> ispituvawe (spored pravilata <strong>na</strong> povodot), ovoj ~ovek<br />
ednostavno bi bil osloboden od svoite sudii. 222<br />
Na prigovorot - toj {to |i kaznuva tie {to <strong>na</strong>pravile tolku dobro<br />
kolku {to mo`ele sigurno e nepraveden. Lajbnic, odgovora deka <strong>na</strong><br />
onie koi <strong>na</strong>pravile tolku dobro kolku {to mo`ele, gospod sekoga{ im<br />
pomaga i ima dava milost koja bi bila dovol<strong>na</strong> za onie koi imaat dobra<br />
volja, t.e. koi ne bi ja otfrlile ovaa miilost so nov grev. Na toj <strong>na</strong>~in,<br />
veli Lajbnic, jas ne se soglasuvam so prokletstvoto <strong>na</strong> deca koi po~i<strong>na</strong>le<br />
bez kr{tevawe ili <strong>na</strong>dvor od Crkvata, nitu pak so osudata <strong>na</strong><br />
vozrasni koi dejstvuvale spored svetli<strong>na</strong>ta koja bog im ja podaril. I<br />
veruvam deka ako nekoj odel spored svojata prosvetlenost, zaradi toa<br />
nesomneno }e dobie u{te prosvetlenost. I ako ed<strong>na</strong>{ <strong>na</strong> takov ~ovek<br />
mu nedostasuvala svetlost za vreme <strong>na</strong> negoviot `ivot, nesomneno }e ja<br />
dobie barem vo momentot koga umira. 223 A <strong>na</strong> prigovorot - toj {to im<br />
220<br />
Lajbnic, G. V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 85-86.<br />
221 Bo`jata dobri<strong>na</strong> i pravda kako i negovata mudrost se razlikuvaat od<br />
<strong>na</strong>{ite samo spored toa {to se beskone~no posovr{eni. Ibid,str. 35.<br />
222<br />
Ibid, str. 53.<br />
223<br />
Ibid, str. 335. Bog otsekoga{ gleda deka }e postoi nekoj Juda... Preostanuva<br />
edinstveno pra{aweto zo{to eden takov Juda, predavnikot, koj e<br />
samo vozmo`en vo bo`jata ideja, postoi aktuelno. Na ova pra{awe ne treba da<br />
se o~ekuva odgovor <strong>na</strong> ovoj svet, osven {to op{to zemeno, mo`e da se ka`e<br />
165
dava samo <strong>na</strong> nekoi, a ne <strong>na</strong> site sredstva koi gi pravat da imaat dobra<br />
volja i kraj<strong>na</strong> spasonos<strong>na</strong> vera - ne e dovolno dobar, Lajbnic odgovora:<br />
Toa gospod go pravi zatoa {to ne bi bilo vo red sekoga{ da dejstvuva<br />
<strong>na</strong> neobi~en <strong>na</strong>~in i da se prevrtuvaat vrskite me|u ne{tata. Pri~i<strong>na</strong>ta<br />
za ovaa vrska, po pat <strong>na</strong> koja nekoj e vo podobra polo`ba od nekoj<br />
drug se skrieni vo dlabo~inite <strong>na</strong> bo`jata mudrost: tie zavisat od univerzal<strong>na</strong>ta<br />
harmonija. 224 I toa ne e se, 225 za{to vakvite i sli~ni objasnuvawa<br />
<strong>na</strong> Lajbnic odat vo nedogled.<br />
deka bidej}i bog smetal oti e dobro toj da postoi bez ogled <strong>na</strong> grevot koj go<br />
predvidel, za ova zlo }e se <strong>na</strong>domesti so kamata vo univerzumot, deka bog od<br />
nego }e izvle~e pogolemo dobro i deka se <strong>na</strong> se }e se otkrie deka ovoj sled <strong>na</strong><br />
ne{tata vo koj e opfateno postoeweto <strong>na</strong> gre{nikot e <strong>na</strong>jsovr{eniot od site<br />
vozmo`ni <strong>na</strong>~ini. No, se dodeka sme patnici <strong>na</strong> ovoj svet ne e vozmo`no sekoga{<br />
da se objasnuva ~udes<strong>na</strong>ta ekonomija <strong>na</strong> ovoj izbor, dostatno e da z<strong>na</strong>eme,<br />
makar i da ne razbereme... Sepak, jasno e deka bog ne e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> zloto.<br />
Imeno, izvorniot grev ne se ima vkoreneto vo du{ata po gubeweto <strong>na</strong> nevinosta<br />
<strong>na</strong> lu|eto, tuku duri i pred toa postoela prirod<strong>na</strong> i izvor<strong>na</strong> ograni~enost<br />
i nesovr{enost, koja gi pravi podlo`ni <strong>na</strong> grev i neuspeh. Taka gledi{teto<br />
<strong>na</strong> supralapsarite ne predizvikuva pove}e te{koti odo{to drugite gledi{ta.<br />
Tokmu <strong>na</strong> toa smetam se sveduva misleweto <strong>na</strong> Sveti Avgustin i <strong>na</strong> drugi avtori<br />
deka korenot <strong>na</strong> zloto e vo ni{toto, t.e. vo li{enosta ili ograni~enosta<br />
<strong>na</strong> su{testvata, <strong>na</strong> koja bog so svojata milost i <strong>na</strong>o|a lek blagodarenie <strong>na</strong> stepenot<br />
<strong>na</strong> sovr{enosta koj go podaruva. Lajbnic. G. V, Rasprava za metafizikata,<br />
Magor, Skopje, 2002, str. 72-74. (I<strong>na</strong>ku, supralapsarite pretpolagale deka<br />
bog sakaj}i da go manifestira svoeto milosrdie i svojata pravi~nost, sledej}i<br />
gi razlozite dostojni za nego, no nepoz<strong>na</strong>ti za <strong>na</strong>s, gi odbral izbranite i<br />
sledstveno gi otfrlil prokolo<strong>na</strong>tite, pred sekakvo zemawe predvid <strong>na</strong> grevot,<br />
duri i <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong> Adam).<br />
224<br />
Lajbnic, G.V. Teodikeja, str. 335-336.<br />
225<br />
Dali dovolno u`ivame vo zdravjeto i dali dovolno mu zablagodaruvame<br />
<strong>na</strong> boga {to nikoga{ ne sme bile bolni, i neli malku pove}e zlo go pravi<br />
pogolemo dobroto, t.e. neli go ~uvstvuvame pove}e. Me|utoa, ~esto se veli<br />
deka zlata se pogolemi i pobrojni vo sporedba so dobroto. Se la`eme. Toa e<br />
samo gre{ka <strong>na</strong> vnimanieto koe gi smaluva <strong>na</strong>{ite dobra i toa vnimanie treba<br />
da proizleze od sme{ata <strong>na</strong> zloto. Koga obi~no nie bi bile bolni i retko<br />
zdravi, ~udesno bi go ~uvstvuvale toa golemo dobro, a pomalku <strong>na</strong>{ite zla.<br />
Neli e podobro barem zdravjeto da bide sekojdnevno, a bolesta povreme<strong>na</strong>?<br />
Z<strong>na</strong>~i, za dobroto zdravje da go <strong>na</strong>pravime poosetlivo, treba da go dopolnime<br />
kon <strong>na</strong>{ite razmisluvawa o<strong>na</strong> {to mu nedostasuva <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto zabele`uvawe.<br />
Ako nemame nikakvo soz<strong>na</strong>nie za idniot `ivot, toga{ veruvam deka }e ima malku<br />
nezadovolni lica koi od smrt<strong>na</strong>ta postela povtorno bi bile vrateni vo<br />
`ivot, pod uslov povtorno da pomi<strong>na</strong>t preku istata vrednost <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto, osobeno ako toa ne mora da se izvede <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in: bi se zadovolile so<br />
166
- Spored Spinoza, o<strong>na</strong> {to e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> samoto sebe, a toa e bogot<br />
ili prirodata (Deus Sive Natura) ne zavisi od ni{to drugo i vo svoeto<br />
postoewe ne mo`e da se spoz<strong>na</strong>e vrz osnova <strong>na</strong> {to i da e drugo. Me-<br />
|utoa za bogot ili prirodata ne mo`e da se ka`e ni{to odredeno osven<br />
deka postoi, {to z<strong>na</strong>~i deka negovata su{ti<strong>na</strong> (essentia) nu`no go vklu-<br />
~uva postoeweto (existencia). Spored svojata su{ti<strong>na</strong> bogot sozdava, me-<br />
|utoa pretstavuva i edinstvo <strong>na</strong> celokupniot sozdaden svet. Vo soglasnost<br />
so toa, Spinoza veli deka bogot kako tvore~ka priroda (<strong>na</strong>tura<br />
<strong>na</strong>turans) e istoveten so sozdade<strong>na</strong>ta priroda (<strong>na</strong>tura <strong>na</strong>turata). Bogot ili<br />
prirodata se edno te isto. Prirodata, vsu{nost, e bo`je telo, a sekoe<br />
su{testvo ili predmet e del <strong>na</strong> boga, odnosno samiot bog. Takvata<br />
priroda ne e samo masa, telesnost, tuku i zbir <strong>na</strong> site akcii, procesi,<br />
<strong>na</strong>stanuvawa i is~eznuvawa, a seto toa e prirodno, {to z<strong>na</strong>~i objektivno,<br />
normalno, nu`no. Nakratko, Spinoza go negira antropomorfizmot<br />
vo religijata, pa spored toa bog ne e li~nost, nema ~uvstva, razum,<br />
volja ili moralni osobini. Gospod ne e ~ovek i ne treba da mu se pripi{uvaat<br />
~ove~ki kvaliteti. Spored toa bog, isto taka, ne e isklu~ivo<br />
dobar, odnosno negovite postapki od ograni~e<strong>na</strong>ta perspektiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~ovekot<br />
mo`e da mu izgledaat zli. Zloto ne doa|a od boga, me|utoa, toa<br />
sepak e del od boga, a ne <strong>na</strong> nekoe drugo bitie, za{to negovata bezgrani~nost<br />
i zloto go vklopila vo sebe. Otamu, Spinoza go negira hristijanskoto<br />
poimawe <strong>na</strong>jprvin angelite (dobroto), a soodvetno <strong>na</strong> toa i <strong>na</strong><br />
niv<strong>na</strong>ta sprotivnost - |avolite (zloto). 226 Bog (prirodata) e se. Zatoa<br />
nitu negovata sprotivnost ne postoi, za{to negovata bezgrani~nost i<br />
toa go vklopila vo nego.<br />
prome<strong>na</strong>ta ne baraj}i podobra sudbi<strong>na</strong> od o<strong>na</strong>a koja ja imale. Lajbnic, G. V.<br />
Teodikeja, str. 88.<br />
226<br />
"Da go sfatime |avolot, kako {to toa go sakaat nekoi, kako edno<br />
mislovno bitie koe voop{to ne saka, niti pravi dobra i koe celosno mu se<br />
sprotivstavuva <strong>na</strong> boga. Toa z<strong>na</strong>~i deka toa su{testvo <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e mnogu bedno<br />
i, ako molitvite mo`e da pomog<strong>na</strong>t, toga{ bi moralo da se molime za negovoto<br />
spasenie. Me|utoa, da pogledneme dali edno takvo bedno su{testvo makar i za<br />
momenet mo`e da postoi i ved<strong>na</strong>{ }e <strong>na</strong>jdeme deka ne e taka, za{to od sovr{-<br />
enstvoto <strong>na</strong> edno ne{to proizleguva celokupnoto negovo traewe i dokolku<br />
toa vo sebe ima pove}e stvarno i bo`ensko, dotolku e i popostojano. Toga{<br />
kako mo`e da postoi |avol koj vo sebe nema nitu <strong>na</strong>jmalku sovr{enstvo? Osven<br />
toa, postojnosta ili traeweto kaj eden modus <strong>na</strong> mislovno ne{to se javuva<br />
samo vo edinstvo koe e predizvikano so qubov, takov modus ima so bog. Ottamu,<br />
bidej}i <strong>na</strong> |avolot mu e dade<strong>na</strong> tokmu sprotivnosta <strong>na</strong> toa edinstvo, toj ne<br />
e mo`no da postoi." Ovoj pasus, koj e izostaven od negovo delo "Etika" se <strong>na</strong>o|a<br />
vo prvata skica za toa delo poz<strong>na</strong>ta kako "Kratka rasprava za bog, ~ovekot<br />
i negovata sre}a. Vidi: [ajkovi}, R. <strong>Filozofija</strong> Baruha De Spinoze vo Spinoza, B.<br />
Etika, BIGZ, Beograd, 1983. str. IX-X.<br />
167
- I spored Plantinga gospod mo`e da go eleiminira zloto, no<br />
toa ne go pravi za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in bi onevozmo`il postignuvaweto <strong>na</strong><br />
pogolemo dobro. So drugi zborovi bez bolkata i stradaweto ne bi i postoele<br />
hrabrosta nitu eti~kite vrednosti vo deluvaweto <strong>na</strong> ~ovekot.<br />
Ottamu, Plantinga zaklu~iva deka duri ni ~ovekot ne e moralno odgovoren<br />
da zlo dejstvie X, ako so pravo veruva deka toa }e rezultira so<br />
sozdavawe <strong>na</strong> dobro Y. 227<br />
- Vo ovaa smisla i Oldus Haksli go postavuva pra{aweto: Zo-<br />
{to pravednite i nevinite moraat nezaslu`eno da stradaat? Visti<strong>na</strong>ta<br />
e deka site sme organski povrzani so gospod so prirodata i drugite<br />
lu|e. Koga sekoe ~ove~ko su{testvo bi bilo neprekidno svesno za vistinskiot<br />
odnos so svojata bo`enska priroda i op{testve<strong>na</strong>ta sredi<strong>na</strong>,<br />
stradaweto bi go imalo samo tolku kolku {to sozdavaweto toa go pravi<br />
neizbe`no. No, vsu{nost, pogolemiot broj ~ove~ki su{testva se <strong>na</strong>o|aat<br />
vo pogre{<strong>na</strong> vrska so gospod, so prirodata ili barem so nekoi od<br />
drugite lu|e. Rezultatite <strong>na</strong> tie pogre{ni vrski se manifestiraat <strong>na</strong><br />
op{testven plan kako vojni, revolucii, eksploatacija i nered, <strong>na</strong> semeen<br />
plan, kako spiskuvawe i icrpuvawe <strong>na</strong> ne<strong>na</strong>domestlivi resursi, <strong>na</strong><br />
biolo{ko ramni{te kako degenerativni bolesti i rasipuvawe <strong>na</strong> rasnite<br />
rezervi, <strong>na</strong> moralno ramni{te kako prekumer<strong>na</strong> grubost, i kone-<br />
~no, <strong>na</strong> duhovno ramni{te kako slepilo za bo`enskata stvarnost i celosno<br />
nez<strong>na</strong>ewe <strong>na</strong> pri~inite i celta <strong>na</strong> ~ovekovoto postoewe. Vo takvi<br />
okolnosti bi bilo neobi~no nevinite i pravednite da ne stradaat<br />
- tokmu kako {to bi bilo neobi~no nevinite bubrezi i pravednoto<br />
srce da ne go trpat grevot <strong>na</strong> pijanoto nepce i pretrupaniot stomak,<br />
grevovite, mo`eme da dopolonime, koi <strong>na</strong> tie organi im gi <strong>na</strong>met<strong>na</strong>la<br />
voljata <strong>na</strong> lakomiot poedinec komu mu pripa|aat kako {to i taa samata<br />
mu pripa|a <strong>na</strong> op{testvoto koe drugite poedinci, negovi sovremenici<br />
i prethodnici, go izgradile vo ogromno i trajno telo <strong>na</strong> nered, <strong>na</strong>nesuvaj}i<br />
im stradawa <strong>na</strong> svoite ~lenovi i prenesuvaj}i im ja sopstve<strong>na</strong>ta<br />
zaraza <strong>na</strong> sopstvenoto nez<strong>na</strong>ewe i poro~nost. Pravedniot ~ovek<br />
mo`e da go izbegne stradaweto samo so negovo pretvorawe i <strong>na</strong>dminuvawe,<br />
a toa mo`e da se postigne samo taka {to }e se preobrazi vo pravednost<br />
vo celosno nesopstvo i bogososredo~enost prestanuvaj}i da<br />
bide samo farisej ili dobar gra|anin, a stanuvaj}i "sovr{en kako {to<br />
e sovr{en tvojot tatko koj e <strong>na</strong> nebesata." te{kotiite <strong>na</strong> toa preobrazuvawe<br />
o~iglesno se ogromni. No, koj, od onie koi govorat so avtoritet,<br />
koga i da e ka`al deka patot za celosno izbavuvawe e lesen i deka<br />
vratata ne se tesni i niski." 228<br />
227<br />
Kristi<strong>na</strong> Polegubi}, Put Alvi<strong>na</strong> Plantinge u dokazivanju Bo`jeg postojanja.<br />
<strong>Filozofija</strong>. org. str. 13.<br />
228<br />
Haksli, O. Ve~<strong>na</strong> filozofija. Philozophia perennis, Metaphysica, Beograd,<br />
2003, str. 242-243.<br />
168
- Ostanuva faktot deka site stradawa <strong>na</strong> svetot se nepravedno<br />
raspodeleni i pogoduvaat <strong>na</strong> slepo: dobroto donesuva u{te pogolemo<br />
dobro, a zloto u{te pove}e zla. 229 Vo taa smisla golem sram ostanuva<br />
stradaweto <strong>na</strong> decata. Vo "^uma," eden od trite romani <strong>na</strong> Kami, i sve-<br />
{etnikot Panelu se obiduva da go opravda toa stradawe. Ima raboti,<br />
veli toj, {to mo`at da se objas<strong>na</strong>t pred bo`joto lice, i takvi {to ne<br />
mo`at da se objas<strong>na</strong>t. Ima sekako dobro, ima i zlo, a vo pove}eto slu-<br />
~ai mnogu e lesno da se ka`e {to gi dvoi. No te{kotiite zapo~nuvaat<br />
v<strong>na</strong>tre vo zloto. Ima, <strong>na</strong> primer, zlo koe <strong>na</strong>izgled e nu`no (potrebno)<br />
i zlo koe <strong>na</strong>izgled e beskorisno (nepotrebno). Ednoto e Don @uan, poto<strong>na</strong>t<br />
vo pekolot, a drugoto dete koe umira. Oti ako e pravedno razratnikot<br />
da bide kaznet, zo{to treba da strada deteto? A nema <strong>na</strong> svetot<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> pova`<strong>na</strong> rabota otkolku stradaweto <strong>na</strong> edno dete, u`asot<br />
{to toa stradawe go predizvikuva i pri~inite {to treba da se pro<strong>na</strong>jdat<br />
za da se objasni seto toa. 230 Ili, kako {to vo svojot komentar dodava<br />
Svensen, ako e pravedno grom da go pogodi razvratnikot, ne mo`e<br />
da se sfati stradaweto <strong>na</strong> edno dete. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> <strong>na</strong> zemjata nema ni-<br />
{to pova`no otkolku {to se sradawata <strong>na</strong> edno dete i u`asot koj toa<br />
stradawe go povlekuva so sebe i pri~inite koi treba da go opravdaat.<br />
Za se drugo vo `ivotot gospod ni pru`a olesnuvawe i se dotoga{ da se<br />
ima religija ne z<strong>na</strong>~i da se stekne nekoja zasluga. Sega <strong>na</strong>protiv toj ne<br />
dovede vo tesno. Se <strong>na</strong>o|ame pred bedemite <strong>na</strong> ~umata i vo nejzi<strong>na</strong>ta<br />
smrtonos<strong>na</strong> senka traba da <strong>na</strong>jdeme dobivka. Gospod denes, <strong>na</strong> svoite<br />
tvorbi im dade milost so toa {to gi tur<strong>na</strong> vo takva nesre}a koja e dovolno<br />
golema da mo`at da gi zapoz<strong>na</strong>t i da gi usvojat svoite doblesti.<br />
Se ili ni{to. 231 Stradaweto <strong>na</strong> deteto go poni`uva, sekako, i teloto i<br />
duhot, me|utoa, veli Panelu, toa stradawe treba da se saka oti i gospod<br />
go saka. 232 Stradaweto se opravduva so toa {to <strong>na</strong> lu|eto im pru`a duhov<strong>na</strong><br />
hra<strong>na</strong>, a stradaweto <strong>na</strong> decata e <strong>na</strong>{iot gor~liv leb, no bez toj<br />
leb <strong>na</strong>{ata du{a bi stradala od duhov<strong>na</strong> glad... Ne se raboti za toa da<br />
se odre~eme od pretpaznite merki, da go odre~uvame razumniot red<br />
{to op{testvoto go vnesuva vo neredot <strong>na</strong> epidemijata. Ne treba da gi<br />
slu{ame moralistite {to tvrdat deka traba da se padne <strong>na</strong> kole<strong>na</strong> i se<br />
da se <strong>na</strong>pu{ti. Tuku treba da za~ekorime <strong>na</strong>pred vo mrakot, malku i <strong>na</strong><br />
slepo, i da se obideme pritoa da pravime dobro. [to se odnesuva za<br />
drugoto, treba da se ostane pasiven i spremno da se prepu{ti <strong>na</strong> bo`jata<br />
volja se, pa i smrta <strong>na</strong> nevinite de~iwa, ne baraj}i objasnuvawe za<br />
ova zlo. Zloto treba da se dopu{ti oti morame da izbirame }e go mrazime<br />
li gospod ili }e go qubime. A koj }e se osmeli da se opredeli za<br />
omrazata? Bra}a moi, re~e <strong>na</strong>jposle Panelu, da go qubi{ gospod ne e<br />
229<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 51-52.<br />
230<br />
Kami, A, ^uma, Makedonska kniga, Skopje, 1970, str. 198.<br />
231<br />
Svensen, L. op. cit. str. 52-53.<br />
232<br />
Kami, A. op. cit. str. 200.<br />
169
les<strong>na</strong> qubov. Taa bara celosno <strong>na</strong>pu{tawe <strong>na</strong> sebesi i prezir <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta<br />
li~nost. No samo toa mo`e da gi izbri{e detskite stradawa i<br />
detskata smrt, i vo sekoj slu~aj edinstveno taa qubov mo`e da gi <strong>na</strong>pravi<br />
nu`ni, oti ne mo`eme da gi sfatime, a morame da gi sakame. Ete ja<br />
te{kata pouka... spored koja od o<strong>na</strong> {to prividno e nepravda voskrsnuva<br />
visti<strong>na</strong>ta. 233<br />
Ne{to sli~no sre}avame i kaj Loski. Spored ovoj ruski filozof,<br />
smrtta ne e apsolutno zlo. 234 Navisti<strong>na</strong>, postojat slu~ai koga od<br />
bolest ili od <strong>na</strong>silstvo strada ubavoto telo <strong>na</strong> mladi su{testva. Pozitiv<strong>na</strong>ta<br />
sra<strong>na</strong> <strong>na</strong> tie nesre}i od <strong>na</strong>s e skrie<strong>na</strong> i mo`ebi nema da ni<br />
bide poz<strong>na</strong>ta pred da se udostoime da vlezeme vo Carstvoto bo`je. Me-<br />
|utoa, vo sekoj slu~aj mo`eme da se te{ime so pomislata deka mladoto<br />
so sila bogato su{testvo koe umrelo ima mo`nost da zapo~ne za sebe<br />
da gradi novo telo u{te posovr{eno od porane{noto i za sebe da<br />
izbere sredi<strong>na</strong> za `ivot koja e posodr`aj<strong>na</strong> od porane{<strong>na</strong>ta. 235<br />
Se ~ini deka glav<strong>na</strong>ta deviza <strong>na</strong> ovaa teodikeja mo`e lapidarno<br />
da se izrazi so o<strong>na</strong>a <strong>na</strong>rodnta: "Sekoe lo{o za dobro," 236 koja {to nie<br />
233<br />
Ibid, str. 201-203.<br />
234<br />
Toa e ottamu {to smrtta ne go uni{tuva individualnoto "jas" (dokolku<br />
smrtta bi bila uni{tuvawe <strong>na</strong> individualnoto "jas" toga{ svetot bi<br />
bil besmislen i ne bi go zaslu`il sozdavaweto) i ne go li{uva od mo`nosta<br />
tvore~ki da go usovr{uva svojot `ivot (sekoe "jas" go ~uva svoeto individualno<br />
mi<strong>na</strong>to vo svojata podsvest i, iako svesno ne se se}ava <strong>na</strong> oddelni <strong>na</strong>stani<br />
od prethodniot `ivot, sepak upravuva so izmi<strong>na</strong>toto iskustvo vo forma <strong>na</strong> porano<br />
formiarnite instinti, simpatii, antipatii, <strong>na</strong>viki i sl.). Smrtta pretstavuva<br />
samo razoruvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto nepreobrazeno, t.e. mnogu nesovr{eno<br />
telo i vo mnogu slu~ai osloboduvawe od teloto koe ne sta<strong>na</strong>lo pomo{nik,<br />
tuku pre~ka <strong>na</strong> patot kon posovr{en `ivot. Takva e <strong>na</strong> primer, smrtta koja<br />
osloboduva od istro{eno telo poradi starost ili bolest, ili od telo koe e<br />
izvor od prekumerno <strong>na</strong>ras<strong>na</strong>ti srasti kako {to se lakomost, pijanstvo, razvratnost<br />
ili od telo so dlaboko vkoreneti <strong>na</strong>viki kon opredelen stil <strong>na</strong> povedenie<br />
poradi {to `ivotot sta<strong>na</strong>l ednoli~en i osiroma{en. Loski, N, Bog i<br />
svetsko zlo, ZepterBook World, Beograd, 2001. str. 71.<br />
235<br />
Ibid, str. 71. Me|u <strong>na</strong>s, su{testva koi pripa|aat <strong>na</strong> carstvoto <strong>na</strong> psihomaterijalnoto<br />
bitie, nema sovr{en pravednik. Ne samo decata, tuku i <strong>na</strong>jgolemite<br />
podvi`nici, se dodeka `iveeat <strong>na</strong> zamjata, ne se bezgre{ni vo celost.<br />
Ibid, str. 68.<br />
236<br />
Zaradi gospoda pokoruvajte í se <strong>na</strong> sekoja ~ove~ka vlast, bilo <strong>na</strong><br />
car kako vrhovnik, bilo <strong>na</strong> upravitelite kako negovi pratenici za da gi kaznuvaat<br />
zlostornicite, a da gi pofaluvaat onie koi pravat dobro. Za{to ova e<br />
bo`ja volja: pravej}i dobro da go zamolknuvate nez<strong>na</strong>eweto <strong>na</strong> nerazumnite<br />
lu|e, kako slobodni i ne kako onie koi ja upotrebuvaat slobodata kako pokriv<br />
<strong>na</strong> zlobata, tuku kako bo`ji slugi. Po~ituvajte gi site, qubete go bratstvoto,<br />
bojte se od boga, po~ituvajte go carot. Slu|i pokoruvajte im se <strong>na</strong> svoite gos-<br />
170
i dopolnile - "Sekoe bo`jo zlo e arno za spaseniei kolku e polo{o,<br />
tolku e podobro" Dokolku i <strong>na</strong>tamu se pra{uvare: Ako bog e sovr{en i<br />
poln so qubov, zo{to gi sozdava zarazite i nema{tijata, vojnite i<br />
bolestite, zemjotresite, uraganite i site drugi vidovi katastrofi,<br />
dlabokite li~ni nesre}i, razo~aruvawa i problemi niz celiot svet.<br />
gospod vi odgovora ne <strong>na</strong>rekuvajte gi ne{tata nesre}en ili radosnen<br />
<strong>na</strong>stan, dobar ili zol, dodeka ne odlu~ite ili ne vidite <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in<br />
istiot <strong>na</strong>stan e upotreben. Za{to, dali smrtta e nesre}a, ako spasi<br />
iljadnici `ivoti? Dali `ivotot e radosen <strong>na</strong>stan ako predizvikuva<br />
samo taga?<br />
Ottamu, {to mo`e da se meri so smrtta kako summum bonum. Za<br />
taa deviza se opredelilil Sokrat (i Platon vo negovo i vo svoe ime),<br />
koga rekol deka smrtta, kako {to toa nepravedno se smeta, voop{to ne<br />
e zlo. Dokaz za toa tvrdewe e {to ne mu se javil voobi~aeniot bo`ji<br />
glas koj i<strong>na</strong>ku od detstvoto sekoga{ mu uka`uval {to e <strong>na</strong>jdobro. So<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to, slu{nite haluci<strong>na</strong>cii ne mu se sprotivstavile <strong>na</strong><br />
negoviotzaklu~okot deka smrtta ne e zlo, toa bilo <strong>na</strong>jgolem argument<br />
vo prilog deka taa e ne{to dobro, ako ne i <strong>na</strong>jdobro, <strong>na</strong>jgolemo dobro.<br />
Postoi golema <strong>na</strong>de` deka smrtta e ne{to dobro, bidej}i taa mo`e da<br />
bide edno od ovie dve mo`nosti: ili ni{to nema i nikakva svest nema<br />
umreniot, ili spored o<strong>na</strong> {to se raska`uva, taa e nekakva prome<strong>na</strong> i<br />
preseluvawe <strong>na</strong> du{ata od edno mesto <strong>na</strong> drugo. Ako <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> ne<br />
postoi svest, tuku taa e kako son, koga nekoj spie, a ne gleda soni{ta,<br />
toga{ smrtta e golema dobivka! Jas mislam ako bi trebalo nekoj da si<br />
ja odbere no}ta vo koja spiel bez son da soni i da |i sporedi osta<strong>na</strong>tite<br />
no}i i dni <strong>na</strong> svojot `ivot so taa no} - pa koga bi trebalo da razmisli<br />
i da ka`e kolku denovi i no}i imal podobri od taa no} vo `ivotot,<br />
smetam, ne samo obi~iot ~ovek, tuku i velikiot persiski car lesno bi<br />
ja odvoil ovaa <strong>na</strong>sproti osta<strong>na</strong>tite dni i no}i. Ako e takva smrtta jas<br />
velam, dobivka e za{to izgleda deka seto vreme ne e ni{to pove}e od<br />
ed<strong>na</strong> no}. Ako pak smrtta e nekoe preseluvawe odovde <strong>na</strong> nekoe drugo<br />
mesto, i ako e visti<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to se raska`uva deka tamu se site {to<br />
podari so celosen strav, no ne samo <strong>na</strong> dobrite i krotkite, tuku i <strong>na</strong> surovite.<br />
Za{to toa e blagodet koga nekoj strada nespravedlivo i podnesuva maki zaradi<br />
soz<strong>na</strong>nieto za boga. Imeno kakva e pofalbata ako trpite koga ve kaznuvaat<br />
za va{ite prestapi. No ako stradate i trpite koga pravite dobro toa e blagodet<br />
od boga. Za{to, za toa ste povikani, za{to i Hristos strada{e za vas i<br />
vi ostavi primer za da vrvite po negovite stapki. Toj ne <strong>na</strong>pravi grev i ne <strong>na</strong>jde<br />
izmama vo negovata usta. Toj koj be{e <strong>na</strong>vreduvan ne vra}a{e so <strong>na</strong>vreda,<br />
koga strada{e ne se zakanuva{e, tuku se predade sebesi <strong>na</strong> onoj koj sudi pravedno.<br />
Toj sam vo svoeto telo gi ponese <strong>na</strong>{ite grevovi <strong>na</strong> drvoto, ta nie umiraj}i<br />
za grevovite, da `iveeme za pravdata: preku negovite rani se iscelivte.<br />
Za{to skitavte kako ovci, no sega se vrativte pri pastirot i ~uvarot <strong>na</strong> va{-<br />
ite du{i (Prvo Petrovo poslanie, 2:13-25).<br />
171
umrele, {to bi bilo pogolemo dobro od toa, sudii! Ako nekoj otpatuva<br />
vo Adot, se oddale~i od ovie taka<strong>na</strong>re~eni sudii i tamu gi <strong>na</strong>jde vistinskite,<br />
za koi se veli deka tamu sudat, Minos, Radamant, Eak, Triptolem<br />
i drugite polubogovi {to bile pravedni vo svojot `ivot, zarem<br />
lo{o bi mu bilo toa preseluvawe. Ili ako se sretne so Orfej, so<br />
Musej, so Hesiod i Homer, {to li ne bi dal sekoj od vas za toa! Jas, pak,<br />
bi sakal pove}epati da umram, ako e seto toa visti<strong>na</strong>. ^udesno bi mi<br />
bilo prebivaweto tamu, kaj{to bi se sret<strong>na</strong>l so Palamed, so Ajant,<br />
Telamonov ili so koj drug od starite {to umrele poradi nepravedno<br />
sudewe, pa koga bi gi sporeduval svoite stradawa so nivnite toa bi<br />
bilo nepriajtno... [to li ne bi dal sekoj eden samo da go ispita onoj<br />
{to ja povede golemata vojska protiv Troja, pa Odisej, Sizif i bezbroj<br />
drugi {to bi gi <strong>na</strong>broil nekoj - ma`i i `eni. Neverojat<strong>na</strong> sre}a bi<br />
bila so niv tamu da se zdru`i{, da razgovara{ i da gi ispituva{. Veruvam<br />
deka tie tamu ne osuduvaat <strong>na</strong> smrt za takvi razgovori! Za{to,<br />
vpro~em, tie vo se drugo se posre}ni tamu od ovie ovde, kako i vo toa<br />
{to se besmrtni, ako e visti<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to se raska`uva.<br />
I vie treba da bidete dobro<strong>na</strong>de`ni kon smrtta o sudii, i ovaa<br />
edinstve<strong>na</strong> visti<strong>na</strong> da si ja imate <strong>na</strong> um - <strong>na</strong> dobriot ~ovek ni{to lo{o<br />
ne mo`e da mu se slu~i, nitu dodeka e `iv, nitu koga }e umre, a negovite<br />
dela nema da bidat otfrleni od bogovite. Ova moevo sega ne se slu-<br />
~uva samo od sebe, tuku jasno mi e deka podobro be{e ve}e da umram i da<br />
se oslobodam od makite. Poradi toa nigde ne me zadr`a glasot proro-<br />
~ki i jas sosema ne im se lutam <strong>na</strong> tie {to me osudija <strong>na</strong> smrt, pa ni <strong>na</strong><br />
moite obviniteli. Sepak tie ne me osudija, nitu me obvinija so taa pomisla,<br />
tuku mislea da mi <strong>na</strong>{tetat: toa im e dostojno za prekor... No<br />
ve}e e vreme da se odi, jas vo smrt, vie vo `ivot. Koj od <strong>na</strong>s odi kon<br />
podobroto, sekomu mu e nejasno, osven <strong>na</strong> boga! 237<br />
Ako smrtta e <strong>na</strong>jdobra, ako vo nea bila sre}ata, toga{ `ivotot<br />
mora da e <strong>na</strong>jgolemoto zlo (nesre}a). Ottamu, mora da go zapra{ame<br />
Sokrat, zo{to ~ekal 70 godini bez smrtta da ja posaka makar i eden den<br />
porano, ili duri otkako go osudija <strong>na</strong> smrt sta<strong>na</strong>l mudrec. Ne pomalku<br />
z<strong>na</strong>~ajno e i pra{aweto, zo{to Sokrat im se luti <strong>na</strong> svoite obviniteli<br />
za <strong>na</strong>merata, odnosno samo zatoa {to mislele deka }e mu <strong>na</strong>{tetat,<br />
iako tie go ispra}aat vo <strong>na</strong>jubavot svet - vo Adot. Toj ednostavno im e<br />
lut {to mu <strong>na</strong>pravile dobro, mislej}i deka mu pravat lo{o! Dali takvite<br />
lu|e zaslu`uvaat prekor. Dali treba da se kazni onoj koj vi dava<br />
milion evra, samo zatoa {to so toj akt misli deka vi pravi zlo. 238<br />
Od <strong>na</strong>pred citiranite redovi mo`at da se proizlezat i slednive<br />
pra{awa. Ako smrta e dobra, za{to ni e potrebno u~eweto za besmr-<br />
237<br />
Platon, Odbra<strong>na</strong> Sokratova, Kultura, 1990, str. 43-47.<br />
238<br />
Ova ni li~i <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a mudrost iska`a<strong>na</strong> vo Talmudot: "Sino}a ni<br />
dojdoa kradci! Ni go zedoa srebrenoto |um~e, a ne negovo mesto ni ostavija<br />
zlatno." Talmud, op. cit. str. 252.<br />
172
tnosta i zo{to besmrtnosta ne e mo`<strong>na</strong> <strong>na</strong> ovoj svet, tuku re~isi<br />
sekoga{ mora da e rezervira<strong>na</strong> za nekoe drugo mesto.<br />
Ako smrtta e ne{to dobro, toga{ koga Sokrat/Platon smeta<br />
deka da se odzeme sopstveniot `ivot ne e dobro, se pojavuva protivre~nost.<br />
Sigurno e ~udno, veli Platon, {to <strong>na</strong> lu|eto ne im se dopu{ta<br />
samite da si storat dobro (samoubistvo), tuku treba da ~ekaat drug da<br />
im bide dobrotvor. 239 Objasnuvaweto <strong>na</strong> taa protivre~nost e deka ~ovek<br />
ne treba da se samoubiva pred bog da opredeli deka toa e potrebno, za-<br />
{to bog se gri`i za <strong>na</strong>s i nie sme negova sopstvenost. 240 Platon prodol`uva:<br />
Site tie {to pravilno ja gledaat filozofijata za ni{to drugo<br />
ne se gri`at, osven da umrat i da bidat mrtvi. 241 A eve zo{to. Smrtta<br />
e oddeluvawe <strong>na</strong> du{ata od teloto. 242 Filozofot ne se stremi kon<br />
teloto i telesnite zadovolstva, tuku kon umiraweto, za{to koga e<br />
osloboden od telesnite setila (sluh, vid, zadovolstvo i bolka), toga{<br />
mo`e <strong>na</strong>jdobro da razmisluva. 243 Vo toj slu~aj du{ata <strong>na</strong> filozofot <strong>na</strong>jmnogu<br />
go prezira teloto, bega od nego i bara da postoi sama za sebe.<br />
Imeno, koga e zaedno so du{ata teloto ja voznemiruva i ne i dozvoluva<br />
da se zdobie so visti<strong>na</strong>ta i soz<strong>na</strong>nieto. 244 Dodeka sme `ivi <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nieto<br />
mu se pribli`uvame smo dotolku, dokolku <strong>na</strong>jmalku se dru`ime do<br />
teloto, a vo celost samo so smrtta. I zarem ne e sme{no, ma` koj {to<br />
cel `ivot se podgotvuval da bide <strong>na</strong>jblisku do smrtta, koga taa doa|a -<br />
239<br />
Platon, Fajdon, Kultura, Skopje, 1990, str. 79.<br />
240<br />
Ibid, str. 80.<br />
241<br />
Ibid, str. 82-83.<br />
242<br />
Du{ata mu e sosema sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong> bo`enstvoto i <strong>na</strong> besmrtnoto, <strong>na</strong> umnoto<br />
i <strong>na</strong> ednolikoto, <strong>na</strong> neuni{tivoto, <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to ve~no ostanuva isto samo<br />
po sebe, a teloto mu e <strong>na</strong>jsli~no <strong>na</strong> ~ove~koto, <strong>na</strong> smrtnoto, <strong>na</strong> mnogulikoto,<br />
<strong>na</strong> neumnoto, <strong>na</strong> smrtnoto, <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to nikoga{ ne ostanuva isto samo po sebe...<br />
Koga ~ovek umira opredeleno mu e da mu se raspadne vidlivoto, teloto... A<br />
du{ata, nevidlivoto, toa {to odi vo drug svet, blagodaren, ~ist i isto taka<br />
nevidliv, vo vistinskiot Ad, kaj dobriot i umen bog. Platon, Fajdon, Kultura,<br />
Skopje, 1990, str. 110.<br />
243<br />
Koga du{ata <strong>na</strong>bquduva ne{to, a se slu`i so teloto, so vidot, so<br />
sluhot ili so koe i da e setilo (da se <strong>na</strong>bquduva ne{to preku teloto vsu{ost<br />
z<strong>na</strong>~i da se <strong>na</strong>bquduva so setilata), toga{ taa se zavlekuva so teloto vo ne{ta<br />
{to nikoga{ ne se isti, zaskituva samata, zbuneta e, i se vrti svesta kako da e<br />
pija<strong>na</strong> i seto toa se slu~uva za{to se dopira do takvi ne{ta. A koga spituva<br />
sama za sebe, taa odletuva o<strong>na</strong>mu, vo ~istoto i ve~no bitie {to e besmrtno i<br />
sekoga{ isto. Ibid, str. 108-109.<br />
244<br />
Teloto premnogu ne ispolnuva i so qubovni `elbi, so strasti, so<br />
stravuvawa, so sekakvi prividenija i mnogu ludosti, taka {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, {to<br />
se veli, od nego ne mo`eme <strong>na</strong> sebe da si dojdeme nikoga{. I vojnite i buntovite<br />
i bitkite ni{to drugo ne gi predizvikuva, tuku teloto i negovite `elbi.<br />
Ibid, str. 86.<br />
173
toj da i se luti, <strong>na</strong>meto da i se raduva, za{to taa <strong>na</strong>jmnogu go dobli`uva<br />
do o<strong>na</strong> {to go qubi - soz<strong>na</strong>nieto? So drugi zborovi, Platon ni veli:<br />
Ako saka{ da dojde{ do vistinskoto dobro - dojdi do soz<strong>na</strong>nieto, a ako<br />
saka{ da dojde{ do soz<strong>na</strong>nieto, oddelija du{ata od teloto - umri! Od<br />
seto toa (dobro = soz<strong>na</strong>nie = smrt) ispa|a deka smrtta e <strong>na</strong>jgolemoto<br />
dobro. A {to se odnesuva do du{ite, tie se besmrtni - tie odat i se<br />
vra}aat od Adot: od `ivoto <strong>na</strong>stanuva mrtvo, a od mrtvoto `ivo, spored<br />
princiot od sprotivnoto <strong>na</strong>stanuva sprotivno (od grdoto - ubavo,<br />
od nepraednoto - pravedno, i obratno). Toa, pak, z<strong>na</strong>~i deka du{ite <strong>na</strong><br />
umrenite ve}e postoele nekade, pred ottamu povtorno da <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t, i se<br />
taka vo krug. Pred svoeto ra|awe ~ovekot go primil z<strong>na</strong>eweto, so ra-<br />
|aweto se zaboravil, a podoc<strong>na</strong> slu`ej}i se so setilata (se}avawe) povtorno<br />
gi prima onie soz<strong>na</strong>nija {to |i imal porano.<br />
Koga }e pristig<strong>na</strong>t umrenite vo mestata kade {to gi nosi nivniot<br />
demon }e im se sudi pred se dali `iveele ubavo i pobo`o ili ne<br />
Tie za koi }e se presudi deka `iveele skromno }e se upatat vo Aheron<br />
(reka <strong>na</strong> bolkata vo Adot). Tamu se ka~uvaat <strong>na</strong> ~amci i so niv pristignuvaat<br />
do ezeroto. Otkako }e se o~istat od nepravdite {to gi storile<br />
i otkako }e platat kaz<strong>na</strong>, se osloboduvaat. Site pak {to pravele dobrini<br />
si dobivaat zaslu`e<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada. Nepopravlivie, tie {to storile<br />
golemi grevovi, {to izvr{ile grupni grabe`i po svetite mesta, {to<br />
izvr{ile mnogu nepravedni i nezakoniti ubistva i sli~i ne{ta, niv<br />
sudbi<strong>na</strong>ta {to si ja zaslu`ile gi frla vo Tartar 245 i ottamu nikoga{<br />
245<br />
Tartar e pekol, pod Adot vo sredi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zemjata, so koj upravuva<br />
istoimeniot bog. Vo nego ima dve {uplivi polovini koi se odeleni ed<strong>na</strong> od<br />
druga. Vodata lebdi vo sredi<strong>na</strong>ta, a okolu nea ima vozduh. Radamant, Eak i<br />
Minos bile sudiite <strong>na</strong> podzemjeto. Tie odlu~uvale koj }e odi vo Tartar: Radamant<br />
- za du{ite od Azija, Eak - za du{ite od Evropa, a Mionos - za du{ite od<br />
Grcija. Vo po~etokot Tartar slu`el za zatvorawe <strong>na</strong> olimpiskite bogovi, a<br />
podoc<strong>na</strong> kako mesto za kaznuvawe <strong>na</strong> te{kite zlostornici. Tamu, <strong>na</strong> primer,<br />
prestojuvale: Sizif (koj bil te`ok izmamnik), Iksion (prviot ~ovek koj ubil<br />
svoj rodni<strong>na</strong> - go zatvoril svojot test vo jama so v`e{ten jaglen za da go izbegne<br />
pla}aweto za ven~alniot podarok i zatoa {to se obidel da ja siluva Hera)<br />
i Tantal (koj <strong>na</strong> bogovite im ukral ambrozija i go ispekol svojot sin i go<br />
prinel kako hra<strong>na</strong> za da gi dovede vo isku{enie bogovite). Od aspekt <strong>na</strong> pravdata<br />
za <strong>na</strong>s se posebno interesni nivnite kazni.<br />
Sizif bil kaznet <strong>na</strong> zalud<strong>na</strong> rabota: postojano turkawe kamen do<br />
vrvot <strong>na</strong> plani<strong>na</strong> od kade istiot postojano mu se strkaluval <strong>na</strong>zad. Interesno<br />
e deka, spored ed<strong>na</strong> legenda, Hermes vo Tartar go ispratil Autolik. Tamu, po<br />
redica kavgi okolu toa koj e polukav izmamnik, Autolik priz<strong>na</strong>l deka toa e<br />
Sizif i mu ja ponudil za `e<strong>na</strong> svojata }erka. Pritoa, dvajacata bile uvereni<br />
deka od taa vrska }e se rodi <strong>na</strong>jlukaviot ~ovek <strong>na</strong> svetot. Toa i se ostvari - se<br />
rodil Odisej.<br />
174
ne izleguvaat. Onie {to zgre{ile mnogu, no ako se presudi taka, popravlivi<br />
grevovi, <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong>silstvo sprema tatko ili majka storeno<br />
vo luti<strong>na</strong>, a preosta<strong>na</strong>tiot `ivot go `iveele vo kaewe, i site drugi<br />
ubici <strong>na</strong> sli~en <strong>na</strong>~i }e pad<strong>na</strong> vo Tartar. Po pa|aweto, otkako }e osta<strong>na</strong>t<br />
tamu ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong>, branovite }e gi isfrlat ubijcite vo Kokitus<br />
(reka <strong>na</strong> ta`ewe), a tie {to storile <strong>na</strong>silstvo sprema tatko ili majka<br />
vo Piriflegeton (reka <strong>na</strong> ognot). Koga }e gi odnesat rekite do Agerusijskoto<br />
ezero tie gi povikuvaat ubienite ili povredenite, pa koga }e<br />
gi povikaat gi kol<strong>na</strong>t i gi molat da im dopu{tat da vlezat vo ezeroto i<br />
da gi prifatat. Ako gi ubedat, }e izlezat i }e se oslobodat od makite,<br />
ako pak, ne gi ubedat, povtorno se vle~at vo Tartar, a ottamu vo rekite.<br />
Taka stradaat i tie stradawa ne prestanuvaat se dodeka ne se smilostivat<br />
onepravdanite, za{to takva e kaz<strong>na</strong>ta {to im ja opredelile sudiite.<br />
Tie za koi }e se presudi deka `iveele pobo`no, oslobodeni i<br />
oddale~eni od ovde{nive zemni mesta }e odat gore vo ve~no `iveali-<br />
{te i }e boravat <strong>na</strong>d zamjata. Pome|u niv }e bidat is~istenite so filozofijata.<br />
Tie }e `iveat sosema bestelesno vo seto vreme. ]e pristig<strong>na</strong>t<br />
vo `iveali{ta tolku ubavi {to ne se opi{uvaat lesno. 246<br />
Nasproti argumentite <strong>na</strong> irinejskata teodikeja mo{ne visoko<br />
se izdiga racio<strong>na</strong>loto ubeduvawe deka postoeweto <strong>na</strong> gospod i Negovoto<br />
zlo ne mo`e da se zasnova vrz idejata od zadol`itelnosta <strong>na</strong> stradaweto<br />
i mo`nosta od toa stradawe da se <strong>na</strong>u~i ne{to dobro, ne{to pozitivno,<br />
odnosno da se izvle~e soz<strong>na</strong>nie za doblestite. Ova, ottamu {to<br />
<strong>na</strong>jgolemiot broj zlodela koi postojat vo svetot nemaat i ne mo`at da<br />
imaat ama ba{ nikakva pozitiv<strong>na</strong> uloga vo formiraweto <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
vrednosti (taka, umiraweto od glad {to sekoja godi<strong>na</strong> im se slu~uva<br />
<strong>na</strong> milioni lu|e ne vodi kon nikakvo li~no izdignuvawe), a osobeno<br />
zatoa {to "obzirot kon <strong>na</strong>{iot razvoj ne mo`e da gi opravda tu|ite<br />
stradawa." 247<br />
Interesno e me|utoa, deka koga se zboruva za irinejskata teodikeja<br />
retko se dopira i a<strong>na</strong>lizira argumentacijata {to protiv nejzinoto<br />
u~ewe se zboruva vo samata Biblija. A tamu, vo delot "Propovednik"<br />
se sodr`ani i te kako z<strong>na</strong>~ajni misli vo ovaa <strong>na</strong>soka. Moj stav e<br />
Iako mu ja prostil kaz<strong>na</strong>ta za prvoto, za vtoroto delo Zevs mu <strong>na</strong>redil<br />
<strong>na</strong> Hermes da go bi~uva se dodeka Iksion <strong>na</strong> gi povtori zborovite: dobrodetelite<br />
zaslu`uvaat po~it, a potoa go zakoval <strong>na</strong> trkalo koe ve~no se vrtelo<br />
vo Tartar.<br />
Tantal bil kaznet da trpi ve~<strong>na</strong> `ed, glad i strav. Sekoga{ koga }e se<br />
<strong>na</strong>vednel da pie od potokot so lad<strong>na</strong> voda, taa se povlekuvala. Sekoga{ koga }e<br />
se obidel da skine od grankite so privle~ni i vkusno ovo{je grakata se podignuvala,<br />
a <strong>na</strong>d nego visela karpa od ~ii pa|awe postojano se pla{el deka }e<br />
zagine.<br />
246<br />
Platon, Fajdon, Kultura, Skopje, 1990, str. 164.<br />
247<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str. 53.<br />
175
deka treba, barem <strong>na</strong>kratko, da se zadr`ime <strong>na</strong> niv i toa vo prv red <strong>na</strong><br />
onie stavovi so koi se izrazuva somne` vo bo`jata pravda.<br />
Do koga gospodi }e vikam <strong>na</strong> pomo{, a ti da ne ~ue{? Da vikam<br />
kon tebe: Nasilstvo!, a ti da ne ne spasi{? Zo{to mi ja poka`uva{<br />
nepravdata pred o~i? Zo{to go gleda{ ugnetuvaweto. Grabe` i <strong>na</strong>siltvo<br />
se pred mene. Raspravija i razdor besneat. Zatoa zakonot ja izgubi<br />
silata, a pravdata ne se pojavuva ni za mig. Da, zlostornikot go goni<br />
pravednikot, zatoa sudot izleguva izopa~en... Tvoite o~i se pre~isti<br />
da gledaat zlo. Ti ne mo`e{ da gi gleda{ bezzakonijata. Zo{to gi gleda{<br />
verolomnicite, mol~i{ koga zlostornikot go goltnuva popravediot<br />
od sebe? (Kniga <strong>na</strong> prorok Habakuk, 1:1-4, 13).<br />
Pogledaj gi bo`jite dela: Koj mo`e da go ispravi o<strong>na</strong> {to toj go<br />
iskrivil. U`ivaj vo sre}ata vo sre}en den, a razmisluvaj vo lo{ den:<br />
bog go sozdal kako ednoto taka i drugoto za da ne otkrie ~ovekot ni{-<br />
to od svojata idni<strong>na</strong>. Se vidov vo svojot sueten `ivot, pravednikot<br />
propa|a i pokraj svojata pravednost, a bezbo`nikot `ivee i <strong>na</strong>tamu i<br />
pokraj svojata bezbo`nost. Ne bidi prepraveden i ne zamisluvaj se<br />
deka si premudar: zo{to da se uni{tuva{? Ne bidi prelo{ i ne bidi<br />
bezumen: zo{to da umre{ pred vremeto? Dobro e da se pridr`uva{ za<br />
ednoto, no ni drugoto ne go ispu{taj od raka, za{to koj se pla{i od<br />
boga se izbavuva od se. (Propovednik, 7:13-18) Ne, ne~esniot ~ovek<br />
nema da bide sre}en i nema da gi prodol`uva svoite denovi ni kako<br />
senka, za{to ne se pla{i od boga. No <strong>na</strong> zemjata e sueta, pa pravednicite<br />
gi stignuva spored delata <strong>na</strong> ne~esnite, a ne~esnite - spored delata<br />
<strong>na</strong> pravednicite. (Propovednik, 8:13-14) ...Se im se slu~uva <strong>na</strong> site<br />
ed<strong>na</strong>kvo: <strong>na</strong> pravedniot kako i <strong>na</strong> ne~esniot, <strong>na</strong> ~istiot i <strong>na</strong> ne~istiot,<br />
<strong>na</strong> onoj koj `rtvuva kako i <strong>na</strong> onoj koj ne `rtvuva, ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> dobriot i<br />
<strong>na</strong> gre{niot, <strong>na</strong> onoj {to se zakolnuva kako i <strong>na</strong> onoj {to se pla{i od<br />
zakletva. (Propovednik, 9:2)... Osven toa vidov pod sonceto: ne ja dobivaat<br />
trkata brzite, ni bojot hrabrite, nema leb za mudrecite, ni bogatstvo<br />
za razumnite, ni milost za u~enite, za{to vremeto i sudbi<strong>na</strong>ta gi<br />
dostignuva site. (Propovednik, 9:11)<br />
Vo Propovednik se izrazuva i slednovo somnenie: "Go <strong>na</strong>bquduvam<br />
celokupnoto bo`jo delo i <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> nikoj ne mo`e da go dolovi<br />
o<strong>na</strong> {to se zbidnuva pod sonceto, zo{to kolku i da se trudi ~ovek da go<br />
otkrie, nikoga{ ne mo`e da go otkrie, Pa ni mudrecot ne mo`e da go<br />
otkrie iako misli deka z<strong>na</strong>e (Propovednik, 8:17). Vo ovoj spis se izrazuva<br />
protivewe <strong>na</strong> evrejskata <strong>na</strong>de` za izbavuvawe: 248 [to bilo pak }e<br />
248<br />
Hristijanskoto u~ewe za izbavuvaweto vo racio<strong>na</strong>listi~ka prerabotka<br />
pretstavuva besmisle<strong>na</strong> prikaz<strong>na</strong> za boga, koj <strong>na</strong> lu|eto im go pratil<br />
svojot sin za da mo`at da go maltretiraat do smrt i kako rezultat <strong>na</strong> toa da<br />
stek<strong>na</strong>t prostuvawe zaradi prethodnot izvr{enite zlostorstva. Iako ja podrazbira<br />
idejata za spravedlivost, simbolot <strong>na</strong> spasitelot ne sodr`i nikakva<br />
sugestija {to se odnesuva <strong>na</strong> negovata kaz<strong>na</strong>. Toj simbol proizleguva od meta-<br />
176
ide i {to se pravelo pak }e se pravi i nema ni{to novo pod sonceto<br />
(Propovednik, 1:9). [to e krivo ne mo`e da se ispravi, toa {to go<br />
nema ne mo`e da se izbroi (nedostatocite ne mo`at da se izbrojat,<br />
(m.z.) (Propovednik, 1:15). I <strong>na</strong>tamu: "U{te gledam deka pod sonceto:<br />
mestoto <strong>na</strong> sudot, a tamu - bezzakonie i mesto pravda - tamu nepravda.<br />
Rekov vo svoeto srce: bog }e im sudi i <strong>na</strong> pravednikot i <strong>na</strong> zlostornikot,<br />
za{to tuka ima mesto za sekakvo ne{to i za sekoe delo, rekov vo<br />
svoeto srce: lu|eto se odnesuvaat taka {to bog mo`e da poka`e kakvi<br />
se <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, deka edni za drugi sekako yverovi. Za{to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> kobta<br />
<strong>na</strong> lu|eto i yverovite e ed<strong>na</strong> i ista. Kako gi<strong>na</strong>t ednite, taka gi<strong>na</strong>t i<br />
drugite i di{at so ed<strong>na</strong>kov zdiv i ~ovekot so ni{to ne go <strong>na</strong>dminuva<br />
yverot, za{to se e sueta. I ednite i drugite zaminuvaat <strong>na</strong> isto mesto,<br />
site sta<strong>na</strong>a od prav i se vra}at vo pravot. Koj z<strong>na</strong>e dali ~ovekoviot duh<br />
se iska~uva gore, a duhot <strong>na</strong> yverot sleguva dolu vo zemjata? Sogleduvam<br />
deka nema druga sre}a za ~ovekot osven radosta vo svoeto delo, za{to<br />
toa mu pripa|a, a koj }e go dovede do toa da doz<strong>na</strong>e {to }e bide posle<br />
fizikata <strong>na</strong> zoto, koja vo nikoj slu~aj ne e izum <strong>na</strong> filozofijata, tuku se ~ini<br />
preku korenite dopira do <strong>na</strong>janti~kite mitolo{ki sloevi. A toa go poka`uva<br />
zloto i stradaweto kako, da re~eme ontolo{ki spoeni, taka {to sekoe zlo }e<br />
predizvika odmazda. Zaradi dobroto <strong>na</strong> drugite da se prezeme stradaweto kako<br />
rezultat <strong>na</strong> svoja volja, pretstavuva akt prifaten vo site religii i moralni<br />
kodeksi koi ja so~uvale razlikata me|u dobroto i zloto (iako ova e izvesen<br />
pleo<strong>na</strong>zam bidej}i bez ova razlikuvawe nema nikakva smisla da se zboruva za<br />
moralnosta). Simbolot <strong>na</strong> bog koj strada i koj celosno se soglasuva da ja deli<br />
~ove~kata sudbi<strong>na</strong> ima barem dve z<strong>na</strong>~ewa. Kako prvo, Toj go potvrduva zakonot<br />
za spravedlivosta vo vsele<strong>na</strong>ta {to dejstvuva, vo prenos<strong>na</strong> smisla re~eno,<br />
kako homostati~en mehanizam, koj bara stradawe za da ja obnovi ramnote`ata<br />
uni{te<strong>na</strong> od destruktiv<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong> zloto. Ne samo vistinskiot dol`nik, ami<br />
isto taka i drugi lu|e mo`at da gi platat dolgovite pod uslov toa da go pravat<br />
dobrovolno, ili so drugi zborovi - vo raspredelbata <strong>na</strong> dolgovite mo`e da<br />
ima promeni, no samo vo slu~aj ako se slobodno prifateni. @rtvata ima smisla<br />
samo ako ja ispolnuva prazni<strong>na</strong>ta {to ja otvoril lo{iot ~in vo celokupnosta<br />
<strong>na</strong> Bitieto. Kako vtoro, istiot toj simbol pretstavuva priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>-<br />
{ata slabost, <strong>na</strong> ~ovekoviot rod mu e potreben bo`jiot lik za da gi ispolni<br />
svoite ogromni obvrski, nemaj}i sili so toa sam da se spravi, <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in ja<br />
priz<strong>na</strong>va svojata moral<strong>na</strong> slabost. No, so samiot toj akt koga ja priz<strong>na</strong>va svojata<br />
slabost ~ove{tvoto ja potvrduva svojata golemi<strong>na</strong> i dostoinstvo, taka<br />
{to ~ove{tvoto vo o~ite <strong>na</strong> boga pretstavuva dovolno dragoce<strong>na</strong> riznica {to<br />
go zaslu`uva simnuvaweto <strong>na</strong> sinot bo`ji <strong>na</strong> ovoj telesen i poln so stradawe<br />
svet i poni`uva~kata smrt {to toj ja prifa}a zaradi isceluvawe <strong>na</strong> ~ovekot.<br />
I taka vo li~nosta <strong>na</strong> spasitelot ("Onoj sme{en bog koj ne mo`el da se spasi<br />
sebesi od sram<strong>na</strong>ta smrt") se koncentrirale kako vozvi{enite, taka i mizernite<br />
aspekti <strong>na</strong> ~ovekovoto postoewe. Kolakovski, L. Ako Bog ne postoi...<br />
Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2000, str. 60-61.<br />
177
nego. (Propovednik, 3:16-22). Mrtvite se posre}ni od `ivite, a i od<br />
ednite i od drugite posre}en e onoj koj u{te ne postoi, koj ne |i videl<br />
lo{ite dela {to se pravat pod sonceto (Propovednik, 4:2-3). Gi vidov<br />
site nepravdi {to se pravat pod sonceto i solzite <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi im se<br />
pravi nepravda i nema koj da gi ute{i, ni sila koja bi gi izvlekla od<br />
racete <strong>na</strong> onie koi im pravat nepravda (Propovednik, 4:1). Ne vredi ni<br />
revoltot, tolku prisuten vo Stariot Zavet, protiv vlasta <strong>na</strong> bogatite:<br />
"Ako vidi{ deka go ugnetuvaat siromaviot i deka gi gazat pravdata i<br />
sudot vo zemjata, ne ~udi se <strong>na</strong> toa, za{to <strong>na</strong>d visokiot <strong>na</strong>bquduva povisokiot,<br />
a <strong>na</strong>d nego <strong>na</strong>jvisokiot. (Propovednik, 5:7). Za{to vo carskiot<br />
zbor e silata i koj smee da go pra{a: "[to pravi{?" (Propovednik,<br />
8:4). Sueta <strong>na</strong>d suetite, veli Propovednikot, sueta <strong>na</strong>d suetite, sî e<br />
sueta! Kakva mu e polzata <strong>na</strong> ~ovekot od siot negov trud so koj se trudi<br />
pod sonceto. (Propovednik, 1:1-3). ...[to bilo pak }e bide i {to se<br />
pravelo pak }e se pravi i nema ni{to novo pod sonceto. (Propovednik,<br />
1:9). [to e krivo ne mo`e da se ispravi: toa {to go nema ne mo`e da se<br />
izbroi. (Propovednik, 1:15). Vnimatelno ja prou~iv mudrosta a taka i<br />
gluposta i ludosta no soz<strong>na</strong>v deka toa e gonivetar (Propovednik, 1:17)<br />
Mnogu mudrost - mnogu jad: {to pove}e z<strong>na</strong>ewe - toa pove}e bolka.<br />
(Propovednik, 1:18). Nakratko, skepticizam i gubewe verba vo duhovnite<br />
i op{testvenite vrednosti.<br />
7.4. TEORIJA NA CELINATA<br />
Vo osnovata <strong>na</strong> argumentacijata <strong>na</strong> teodikejata <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta e<br />
deka se {to deluva kako zlo, vpro~em e dobro, samo ako se posmatra <strong>na</strong><br />
vistinski <strong>na</strong>~in. 249 Vo ovaa verzija, spored Kolakovski, teodikejata se<br />
obiduva da doka`e deka zloto e neophoden element <strong>na</strong> sovr{e<strong>na</strong>ta harmonija<br />
vo vsele<strong>na</strong>ta, deka se o<strong>na</strong> {to ni se pri~inuva kako besmisleno<br />
raspa|awe, bescelno uni{tuvawe, |avolska zloba, stradawe koe ne<br />
mo`e da izbavuva, siot apsurd i `ivoten u`as koga se gledaat od perspektiva<br />
<strong>na</strong> bo`jiot razum, }e proizleze deka pretstavuvaat prilog<br />
kon seop{toto spasenie i kone~<strong>na</strong>ta slava. Vakviot obid mudrosta <strong>na</strong><br />
boga da se pomiri so ~ove~kata bedotija e posebno karakteristi~en za<br />
onie struewa vo hristijanstvoto, koi - od Eriuge<strong>na</strong> do Tejar de [arden<br />
- podleg<strong>na</strong>le <strong>na</strong> isku{enieto <strong>na</strong> panteisti~koto veruvawe deka <strong>na</strong> krajot<br />
<strong>na</strong> krai{tata se o<strong>na</strong> {to go proizvela svetskata istorija }e bide<br />
iskoristeno. Od ovoj agol <strong>na</strong> gledawe, zloto definitivno voop{to ne e<br />
zlo: nie samo mislime deka toa e zlo, zatoa {to celokup<strong>na</strong>ta istorija<br />
<strong>na</strong> spasenieto e nedostap<strong>na</strong> za <strong>na</strong>s i zatoa apsolutizirame izvesni nejzini<br />
fragmenti ne sfa}aj}i deka vo bo`jiot plan tie mu slu`at <strong>na</strong> do-<br />
249<br />
Ako sekoe zlo e za arno, moe prvo pra{awe e - koe dobro proizleze<br />
od bo`jata volja <strong>na</strong> <strong>na</strong>jladnokrven i <strong>na</strong>jstra{en <strong>na</strong>~in da se ubijat {est milioni<br />
Evrei, me|u koi ima{e golem broj deca?<br />
178
oto. Na ovoj <strong>na</strong>~in, problemot okolu zloto ne samo {to e razre{en,<br />
tuku e i poni{ten, bidej}i site ne{ta {to ni izgledaat kako zlo pretstavuvaat<br />
samo del~iwa vo izgradbata <strong>na</strong> id<strong>na</strong>ta sovr{enost, a vo toj<br />
proces ni{to ne e zaludno. 250<br />
- Vo taa smisla Avgustin i ovde e eden me|u prvite koj tvrdi<br />
deka gospod go koristi ~ovekovoto zlo za dobri celi. Se {to postoi i<br />
{to mo`e da izgleda kako zlo, vsu{nost e dobro, za{to toa e neophoden<br />
del <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta koja e dobra. Se {to postoi so samoto toa e dobro.<br />
Stradaweto glavno e kaz<strong>na</strong> za ~ovekovite grevovi, a bidej}i site lu|e<br />
se gre{nici, site zaslu`uvaat da bidat kazneti. 251 A ako, pak, nekogo<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> morame da go opi{eme kako dobar, stradaweto treba da se<br />
sfati kako sredstvo koe od nego }e <strong>na</strong>pravi u{te podobar ~ovek.<br />
Avgustin dava pove}e primeri za toa deka se {to postoi so samoto<br />
toa e dobro. Taka, toj tvrdi, ako nekoja devica ja siluvaat, toa vo<br />
sebe ima ne{to dobro za{to pridonesuva do smaluvawe <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta<br />
vistinska ili potencijal<strong>na</strong> sueta ili gordost. Ako krsteno novoroden~e,<br />
ne{to <strong>na</strong>jnedol`no {to postoi vo svetot se izlo`i <strong>na</strong> golemi<br />
stradawa, negovoto opravduvawe e vo toa {to nie osta<strong>na</strong>tite od toa<br />
u~ime ne{to za ovozemniot `ivot i po~uvame da kopneeme za `ivotot<br />
vo nebesnoto carstvo, vo soedinuvaweto so gospod. 252<br />
- Toma Akvinski, tvrdi deka gospod e odgovoren za prirodnoto<br />
zlo, me|utoa toa ne e zlo. Toa <strong>na</strong> lu|eto samo im deluva kako da e zlo,<br />
za{to imaat ograni~eni sposobnoosti za spoz<strong>na</strong>vawe, a vsu{nost e neophoden<br />
emement vo celi<strong>na</strong>ta koja e dobra. Toj veli, ako zloto celosno<br />
bi bilo isklu~eno od stvarnosta, toa vo golema mera bi dovelo do is~eznuvawe<br />
i <strong>na</strong> dobroto. Svetot bez zlo e pomalku dobar, odo{to svetot<br />
vo koj `iveeme so seto negovo zlo. Spored Akvinski, gospod nekoi zla<br />
gi dozvoluva za mnogu dobra da ne bidat spre~eni. Zloto ima vredost<br />
<strong>na</strong> conditio sine qua non, uslov bez koj ne mo`e da bide dobieno nekoe neizbe`no<br />
dobro. 253 Ottamu, celta <strong>na</strong> providenieto <strong>na</strong> gospod ne e celosno<br />
da go isklu~i zloto od stvarnosta, tuku seto zlo koe se slu~uva da go<br />
uredi vo korist <strong>na</strong> dobroto.<br />
- Spored Martin Luter, celokupnoto zlo poteknuva od gospod i<br />
|avolot, me|utoa tamu kade {to |avolot saka zlo vo zloto, gospod saka<br />
250<br />
Kolakovski, L. Ako bog ne postoi. Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2000, str..39.<br />
251<br />
Site vidovi zlo, Avgustin gi posmatra vo vid <strong>na</strong> nekoe dobro ili<br />
kako kaz<strong>na</strong> za grev. Bez ogled {to grevot e nedostig <strong>na</strong> red, toj sepak vo su{ti<strong>na</strong><br />
ne ja <strong>na</strong>ru{uva slikata <strong>na</strong> seto {to e stvoreno. Gospod koj e semo}en i apsoluno<br />
dobro, dopu{ta zlo. Toj ne bi go dopu{til da ne predvidel koe dobro }e<br />
go <strong>na</strong>pravi od negovoto zlo. Dodlek, Ivan, Zlo kod Avgusti<strong>na</strong> i estetika ru`noga.<br />
<strong>Filozofija</strong>. org. str. 3.<br />
252<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, str. 54.<br />
253<br />
Vidi: Lajbnic, G.V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 391.<br />
179
dobro vo zloto. Bogot e pomo}en od |avolot i go koristi za da go u<strong>na</strong>predi<br />
dobroto. 254<br />
- Ovaa teodikeja podrobno ja razrabotil Lajbnic. Spored nego,<br />
supstancite mo`at da se kombiniraat <strong>na</strong> beskrajno golem broj <strong>na</strong>~ini,<br />
no gospod izbira ed<strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> kombi<strong>na</strong>cija i so ogled <strong>na</strong> toa {to e<br />
sovr{eno su{testvo, <strong>na</strong>jdobrata mo`<strong>na</strong> kombi<strong>na</strong>cija. 255 Ottamu, <strong>na</strong>{iot<br />
svet e <strong>na</strong>jdobar od site mo`ni svetovi. 256 Prirodnoto i moralnoto<br />
zlo postojat za{to pridonesuvaat za ostvaruvawe <strong>na</strong> pogolemo dobro<br />
ili za spre~uvawe <strong>na</strong> pogolemo zlo. Vo soglasnost so toa svetot bi bil<br />
polo{ ako gospod bi go otstranil i <strong>na</strong>jmaloto zlo, za{to toga{ svetot<br />
bi bil poi<strong>na</strong>kov, a ne pove}e <strong>na</strong>jdobar. Da se dozvoli zloto kako {to<br />
toa go pravi gospod e <strong>na</strong>jgolema dobri<strong>na</strong>. Koga ne bi gi dopu{til site<br />
fizi~ki i moralni zla koi postojat, gospod bi bil odgovoren za u{te<br />
pogolemi zla. Vo kraj<strong>na</strong> instanca teodikejata <strong>na</strong> Lajbnic pravi sovr-<br />
{en krug: samo zatoa {to e dobar gospod go izbral <strong>na</strong>jdobriot od site<br />
mo`ni svetovi, a bidej}i go sozdal <strong>na</strong>jdobriot od site mo`ni svetovi,<br />
toj e dobar. Lajbnic <strong>na</strong>veduva u{te nekoi argumenti. 257 Me|u niv e<br />
254<br />
Svensen, op. cit, str, 56.<br />
255<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to bog e <strong>na</strong>dle`en za sozdavawe <strong>na</strong> {to e mo`no<br />
pove}e dobro, i gi poseduva seto potrebno z<strong>na</strong>ewe i seta mo} za toa, toga{ vo<br />
nego ne e mo`no da postoi gre{ka, vi<strong>na</strong> ili grev. I koga toj go dopu{ta grevot,<br />
toa go pravi od mudrost i od doblest. Lajbnic, G. V. Teodikeja, str. 120.<br />
256<br />
Na ovaa ideja <strong>na</strong> Lajbnic, preku ustata <strong>na</strong> stariot <strong>na</strong>u~nik Martin,<br />
Volter vo "Kandit" mu odgovara: "Na zemji<strong>na</strong>va topka, ili podobro top~e, mislam<br />
deka gospod ne prepu{til <strong>na</strong> nekoe lo{o su{testvo. Se razbira ne mislam<br />
<strong>na</strong> Eldorado. No jas u{te ne sum <strong>na</strong>i{ol <strong>na</strong> grad {to ne posakuva sosedniot<br />
grad da propadne, nitu semejstvo {to ne posakuva da iskopa grob <strong>na</strong><br />
nekoe drugo semejstvo. Nasekade slabite posakuvaat da gi uni{tat silnite<br />
pred koi i<strong>na</strong>ku lazat, a silnite postapuvaat so niv kako so ovci prodavaj}i im<br />
ja vol<strong>na</strong>ta i mesoto. Eden milion postroeni ubijci tr~aat od eden do drug kraj<br />
vo Evropa i disciplinirano ubivaat i pqa~kosuvaat za da zarabotat korka<br />
leb, bidejk}i ne z<strong>na</strong>at drug, popristoen za<strong>na</strong>et. A vo gradovite koi <strong>na</strong>vidum<br />
`iveat vo mir i spokojstvo, lu|eto pove}e stradaat od zavist, gri`a i nespokojstvo,<br />
odo{to nekoi vo grad opsed<strong>na</strong>t od site lo{otilaci <strong>na</strong> svetot. Skrienite<br />
lo{otilaci se u{te polo{i odo{to bedata {to se iznesuva javno. So<br />
eden zbor, jas imam tolku videno i tolku pro`iveano, {to sta<strong>na</strong>v maniheec.<br />
Volter, Raskazi, Kultura, Skopje, str. 85-86.<br />
257 Spored Lajbnic, vo svetot postojat i dobro i zlo, no tie me|usebno<br />
se reguliraat po silata <strong>na</strong> nekoja v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> harmonija, taka {to vo svetot<br />
nikoga{ ne mo`e da prevladee nitu zloto nitu dobroto. Ramnote`ata e sovr-<br />
{e<strong>na</strong> i nie `iveeme idealno, bidej}i "se e <strong>na</strong>jdobro vo <strong>na</strong>jdobriot od site svetovi."<br />
Pri izborot <strong>na</strong> <strong>na</strong>jsovr{eniot od site mo`ni svetovi bog bil voden od<br />
svojata mudrost koga go dodal zloto, {to sepak ne spre~ilo, <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong> krai{tata,<br />
ovoj svet da bide <strong>na</strong>jdobriot koj{to mo`el da go izgradi. Zloto e doz-<br />
180
tvrdeweto deka <strong>na</strong> svetot nema tolku zla kolku {to lu|eto zboruvaat,<br />
deka gospod ne mo`el da go sozdade ~ovekot kako razumno su{testvo, a<br />
da ne mu dozvoli da vr{i fizi~ki i moralni zla. Kraen izvor <strong>na</strong> site<br />
zla e metafizi~koto zlo, me|utoa ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja e neposred<strong>na</strong><br />
pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> moralnoto zlo 258 i za nego treba da se obvinuva ~ovekot.<br />
Svetot me|utoa e sovr{eno praveden, taka {to lu|eto treba da veruvaat<br />
deka sekoe nepravedno zlo <strong>na</strong> koe gi izlo`uvaat drugite lu|e, }e<br />
go sledi soodvetno dobro. 259<br />
Vo svoeto delo "Teodikeja," Lajbnic a<strong>na</strong>lizira pove}e prigovori<br />
vo vrska so ova pra{awe. Ovde }e se zadr`ime samo <strong>na</strong> del od onie<br />
{to lapidarno se sro~eni <strong>na</strong> samiot kraj od negovoto delo. Prviot<br />
prigovor <strong>na</strong> koj toj se ~uvstvuva obvrzan da odogovori e deka "onoj koj<br />
voop{to nema <strong>na</strong>jdobra <strong>na</strong>mera, nemu mu nedostasuva ili sila ili z<strong>na</strong>ewe<br />
ili dobri<strong>na</strong>. Gospod, pri sozdavaweto <strong>na</strong> ovoj svet, ja nemal vo vid<br />
<strong>na</strong>jdobrata <strong>na</strong>mera. Spored toa, <strong>na</strong> gospod mu nedostasuvala ili sila,<br />
ili z<strong>na</strong>ewe ili dobri<strong>na</strong>. Ili, ako nekoj sozdava ne{to vo {to e sodr-<br />
`ano zlo, a mo`e da bide sozdadeno bez kakvo i da e zlo, ili ~ie sozdavawe<br />
mo`elo da se izbegne, voop{to nemal dobra <strong>na</strong>mera. Gospod go sozdal<br />
svetov vo koj ima zlo, svet za koj tvrdam deka mo`el da bide sozdaden<br />
bez zlo, ili negovoto sozdavawe mo`elo sosema da se izbegne.<br />
Z<strong>na</strong>~i gospod nemal <strong>na</strong>jdobra <strong>na</strong>mera. 260<br />
Vo odgovorot <strong>na</strong> ovoj prigovor, za Lajbnic e prifatlivo postoeweto<br />
<strong>na</strong> zloto vo svetot {to gospod go sozdal i deka e mo`no sozdavawe<br />
<strong>na</strong> svet bez zlo ili voop{to negovoto nesozdavawe bidej}i negovoto<br />
sozdavawe e zavisno od slobod<strong>na</strong>ta bo`ja volja. Pritoa, go svrtuva<br />
vnimanieto kon tvrdeweto deka <strong>na</strong>jdobrata <strong>na</strong>mera ne sekoga{ e o<strong>na</strong>a<br />
koja se stremi kon izbegnuvawe <strong>na</strong> zloto, za{to e mo`no od zloto da<br />
sleduva pogolemo dobro (<strong>na</strong> primer, eden general pove}e }e saka golema<br />
pobeda so polesni ranuvawa, otkolku sostojba bez pobeda i ranuvawa)...<br />
Vsu{nost, ponekoga{ e potreb<strong>na</strong> nesovr{enost vo eden del, za da<br />
se ovozmo`i pogolema sovr{enost <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. Vo taa smisla go sledi<br />
voleno kako conditio sine qua non <strong>na</strong> dobroto Isus Hristos propovedal deka<br />
besmrt<strong>na</strong>ta du{a pominuva vo drug `ivot kade treba da go primi zaslu`enoto,<br />
odnosno platata za svoite dela. Toj <strong>na</strong>pravil da bide o~igledno deka dobri<strong>na</strong>ta<br />
i bo`enstve<strong>na</strong>ta pravda sovr{eno se vklopuvaat vo o<strong>na</strong> {to gospod go planira<br />
za du{ite. Bog e celiot poredok, sekoga{ ja ima pravednosta (to~nosta)<br />
<strong>na</strong> proporciite i ja odr`uva univerzal<strong>na</strong>ta harmonija: seta ubavi<strong>na</strong> e segment<br />
<strong>na</strong> negovite zra~ewa. Lajbnic, G. V. Teodikeja, str. 9-31.<br />
258<br />
Spored Lajbnic postoi fizi~ko ili prirodno (zlo koe go predizvikuvaat<br />
ne~ove~ki faktot - odevawe), moralno - malum culpae (zlo koe go<br />
predizvikuvaat lu|eto - grev) i metafizi~ko (nesovr{enost <strong>na</strong> prirodata)<br />
zlo.<br />
259<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, str, 57 i 58.<br />
260<br />
Lajbnic, G. V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 327.<br />
181
misleweto <strong>na</strong> Avgustin koj stoti<strong>na</strong> pati rekol deka gospod go dozvolil<br />
postoeweto <strong>na</strong> zloto za od nego da bide mo`no da se izvle~e dobro, t.e.<br />
pogolemo dobro. Takvo e i misleweto <strong>na</strong> Toma Akvinski spored koe dopu{taweto<br />
<strong>na</strong> zloto od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> boga se stremi kon vselenskoto dobro.<br />
Ve}e doka`av deka pa|aweto <strong>na</strong> Adam, starite go <strong>na</strong>reklefelix<br />
culpa, sre}en grev, poradi toa {to bil popraven so ogrom<strong>na</strong>ta prednost<br />
<strong>na</strong> oteletvoruvaweto <strong>na</strong> bo`jiot sin koj <strong>na</strong> vsele<strong>na</strong>ta i dal ne{to poplemenito<br />
od se {to bez toa bi mo`elo da postoi me|u su{testvata...<br />
Z<strong>na</strong>~i, za da se otfrli ovoj prigovor, dovolno e da se doka`e deka<br />
svetot vo koj {to ima zlo, mo`e da bide podobar od svetot bez zlo, a jas<br />
vo ovaa rabota otidov u{te podaleku, pa doka`av deka, vsu{nost, ovoj<br />
univerzum mora da e podobar duri i od site drugi mo`ni svemiri. 261<br />
Velat dela Apostolot imal pravo koga go osuduval zloto {to ima za<br />
cel pravewe dobro, 262 dopolnuva Lajbnic, me|utoa ne mo`eme da go opovrgneme<br />
toa deka gospod so svojata semo`<strong>na</strong> mo} od dopu{taweto <strong>na</strong><br />
grevot izvlekuva pogoelemi dobrodeteli, odo{to tie bile toa pred<br />
grevovite. Ne treba da u`ivame vo grevot, toa <strong>na</strong> boga ne mu se bendisuva!<br />
me|utoa, treba da mu veruvame <strong>na</strong> istiot Apostol koj veli deka<br />
tamu kade {to ima mnogu grev ima u{te pove}e dobrini, 263 a treba da se<br />
opomenime <strong>na</strong> toa deka i Isus go dobivme preku grev. Taka stanuva jasno<br />
deka spojot <strong>na</strong> ne{tata vo koj vlegol grevot e podobar od spojot bez<br />
grev. 264 Eden od <strong>na</strong>rednite prigovori (~etvrtiot) glasi: Koga nekoj<br />
mo`e da spre~i tu| grev, a toa ne go pravi, tuku poprvo pridonesuva<br />
kon nego, iako za toa e prili~no dobro izavesten, toga{ toj stanuva negov<br />
sou~esnik. Gospod mo`e da gi spre~i grevovite <strong>na</strong> su{testvata <strong>na</strong>dareni<br />
so um, no toa ne go pravi, tuku poprvo pridonesuva kon grevot<br />
preku svojata pomo{ i sozdadenite priliki iako ima sovr{eno z<strong>na</strong>ewe<br />
za toa.<br />
Spored Lajbnic, ne treba da se soglasime so prvata premisa <strong>na</strong><br />
ovoj silogizam, za{to, vozmo`no e nekoj da bide vo sostojba da spre~i<br />
odreden grev, no takvoto spre~uvawe ne e potrebno, bidej}i toa ne<br />
mo`e da se <strong>na</strong>pravi bez sopstven grev, ili (koga se raboti za gospod)<br />
bez da stori nekoe nerazumno delo... Gospod bi se ogre{il vo o<strong>na</strong> {to<br />
treba da go stori, vo o<strong>na</strong> {to i go dolguva <strong>na</strong> svojata mudrost, <strong>na</strong> svojata<br />
dobri<strong>na</strong>, <strong>na</strong> svojata sovr{enost koga ne bi odel kon golemiot rezu-<br />
261<br />
Ibid, str. 328.<br />
262<br />
"Zo{to da ne pravime zlo, za da dojde dobro? - kako {to ne klevetat<br />
nekoi i velat za <strong>na</strong>s deka nie zboruvame taka? Osuduvaweto <strong>na</strong> takvite e pravedno."<br />
(Rimjanite, 3:8). Nakratko ova pravilo glasi: "Non esse facienda mala,<br />
ut eveniant bo<strong>na</strong>" (Ne treba da pravile zlo, za da dojde dobro).<br />
263<br />
"Zakonot dojde za da se zgolemi prestapuvaweto: no kade {to grevot<br />
se zgolemi, tamu blagodatta se izlea preobilno." (Rimjanite, 5:20).<br />
264<br />
Lajbnic, G. V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 87-88.<br />
182
ltat <strong>na</strong> svoite streme`i kon dobroto i koga ne bi go izbral toa {to e<br />
apsolutno dobro, bez ogled <strong>na</strong> zloto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta koe tuka se <strong>na</strong>o|a opfate<strong>na</strong><br />
so <strong>na</strong>jvisokata nu`nost <strong>na</strong> ve~nite vistini. Ottamu mora da se<br />
zaklu~i deka bog antecedentno go saka sekoe dobro po sebe, a konsekventno<br />
<strong>na</strong>jdobroto kako cel, ramnodu{nosta i fizi~koto zlo ponekoga{<br />
kako sredstvo, no deka go saka samoto dopu{tawe <strong>na</strong> moralnoto zlo<br />
kako conditio sine qua non ili kako hipoteti~ka nu`nost, bidejki toa e<br />
povrzano so <strong>na</strong>jdobroto. Zaradi toa konsekvent<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong> boga <strong>na</strong><br />
koja i e predmet grevot e samo dozvoluva~ka. 265 Gospod so svojata antecedent<strong>na</strong><br />
volja saka lu|eto voop{to da ne gre{at, a so konsekvent<strong>na</strong>ta<br />
ili fi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> ili zakonodav<strong>na</strong> volja (koja sekoga{ ima svoja posledica)<br />
saka da go ovozmo`i nivniot grev so ogled deka ovaa dozvola e posledica<br />
<strong>na</strong> vi{i pri~ini. 266<br />
265<br />
Ibid, str. 120.<br />
266<br />
Ibid, str. 332-333. Vo op{ta smisla mo`e da se ka`e deka voljata se<br />
sostoi vo <strong>na</strong>klonetost sprema ne{to vo srazmer vo koj taa volja sodr`i dobro.<br />
Ova volja e <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> antecedent<strong>na</strong>, anticipira~ka koga oddelno go posmatra<br />
sekoe dobro kako takvo. Vo taa smisla mo`e da se ka`e deka bog se stremi kon<br />
sekoe dobro kako takvo, skolasti~ki ka`ano ad perfectionem simpliciter simplicem<br />
(prosto-<strong>na</strong>prosto kon sovr{enstvo), i toa so antecedent<strong>na</strong> volja. Postoi dlaboka<br />
sklonost kon posvetuvawe i spasuvawe <strong>na</strong> site lu|e, kon otstranuvawe <strong>na</strong><br />
zloto i spre~uvawe <strong>na</strong> prokletstvoto. Zgora <strong>na</strong> toa mo`e da ka`eme deka taa<br />
volja e delotvor<strong>na</strong> po sebe (per se) t.e. taka {to ottamu da proizleguva nekoe<br />
delo, ako ne postoi nekoja posil<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> koja bi go osuetila. Za{to taa volja<br />
ne odi do kraj (ad summum so<strong>na</strong>tum), so drugi zborovi, voljata nikade nema<br />
da go proizvede svoeto celosno delo so ogled <strong>na</strong> toa {to bog e gospodar <strong>na</strong><br />
site ne{ta. Celosnite i neizostavni posledici mu pripa|aat <strong>na</strong> tn. konsekvent<strong>na</strong><br />
volja. Taa e celos<strong>na</strong> i <strong>na</strong> nea se odnesuva praviloto deka sekoga{, koga<br />
toa e mo`no, go pravime toa {to go sakame. Z<strong>na</strong>~i, taa konsekvent<strong>na</strong> volja, fi<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
ili re{ava~ka, proizleguva od sudirot <strong>na</strong> site antecedentni volji, isto<br />
tolku od onie koi se stremat kon dobroto kako i od onie koi go odbivaat zloto...<br />
Ottamu proizleguva deka gospod antecedentno go saka dobroto, a konsekventno<br />
<strong>na</strong>jdobroto. A {to se odnesuva do zloto, gospod voop{to ne go saka<br />
moralnoto zlo, nitu <strong>na</strong> apsoluten <strong>na</strong>~in fizi~koto zlo ili stradawata. Zaradi<br />
toa ne postoi apsolut<strong>na</strong> predopredelenost za prokletstvo, a za fizi~koto<br />
zlo mo`e da se ka`e deka gospod ~esto go saka kako kaz<strong>na</strong> za vi<strong>na</strong>, kako i sredstvo<br />
za postignuvawe <strong>na</strong> celta, t.e. za spre~uavwe <strong>na</strong> pogolemi zla ili za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemoto dobro. Kaz<strong>na</strong>ta, isto taka, slu`i kako ispravka i primer,<br />
a zloto ~estopati za podobro u`ivawe <strong>na</strong> dobroto, a ponekoga{ pridonesuva<br />
kon pogolemo sovr{enstvo <strong>na</strong> onoj koj go trpi kako {to poseanoto zrno e<br />
podlo`no <strong>na</strong> eden vid propa|awe za da pronikne. Toa e ubava sporedba so koja<br />
se poslu`il samiot Isus (Jovan, 12:24). [to se odnesuva do moralniot grev i<br />
zlo iako toa se slu~uva tolku ~esto {to mo`e da poslu`i kako sredstvo za dobivawe<br />
ili spre~uvawe <strong>na</strong> drugo zlo toa sepak ne go pravi dovolen predmet <strong>na</strong><br />
183
Na drugo mesto, Lajbnic go veli i toa deka, ako sekoja sre}a e<br />
harmoni~<strong>na</strong>, ako sekoja harmonija mu e poz<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> gospod, ako sekoe ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> harmonija pretstavuva radost, sleduva deka sekoja sre}a mu se<br />
dopa|a <strong>na</strong> gospod. Sledstveno <strong>na</strong> toa, toj gi saka site du{i, pa ottamu<br />
(spored definicijata praveden e onoj koj go saka sekogo) gospod e praveden.<br />
267 Na ovaa stanovi{te se <strong>na</strong>dovrzuvaat niza pra{awa, koi, za <strong>na</strong><br />
niv da odgovori, moral da si gi postavi i samiot Lajbnic. Toa se slednive<br />
pra{awa: Ako gospod im se raduva <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> site lu|e, toga{<br />
zo{to site niv ne gi <strong>na</strong>pravil sre}ni? Ako, pak gi saka site, zo{to<br />
mnogumi<strong>na</strong> od niv gi osuduva? Potoa, ako e praveden, poradi {to vo<br />
tolkava mera se poka`uva need<strong>na</strong>kov, za od ed<strong>na</strong> ista materija, re~isi<br />
od ista gli<strong>na</strong> toj ed<strong>na</strong>{ da sozdava sad za ~est, a drug pat za sram? I od<br />
kade toa deka ne e izvor <strong>na</strong> grevot, koga, iako bil vo mo`nost da go otstrani<br />
od svetot toj volevo go dopu{til. Ili pak, kako ba{ toj da ne go<br />
sozdal grevot, a grevot, zarem ne, e del <strong>na</strong> toj svet? I {to ostanuva od<br />
slobod<strong>na</strong>ta volja ako se postavi nu`nosta <strong>na</strong> grevot i od pravednosta<br />
<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta ako se odzeme slobod<strong>na</strong>ta volja? [o z<strong>na</strong>~i potoa <strong>na</strong>gradata<br />
ako samata milost postavila edni da se razlikuvaat od drugite i kone-<br />
~no ako gospod e posledata pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> rabotite, {to ostanuva vo toj<br />
slu~aj da im se pripi{e <strong>na</strong> lu|eto, a {to <strong>na</strong> |avolite? 268<br />
bo`enskata volja ili zakonit predmet <strong>na</strong> sozdade<strong>na</strong>ta volja. Toj grev treba da<br />
bide prifaten ili dozvolen samo dokolku se smeta za izves<strong>na</strong> posledica <strong>na</strong> neophod<strong>na</strong><br />
zada~a, taka {to onoj koj ne bi sakal da go odobri grevot <strong>na</strong> drug, samiot<br />
go propu{ta o<strong>na</strong> {to mu e obvrska. Kako koga oficirot i go <strong>na</strong>pu{til mestoto<br />
koe treba da go ~uva osobeno vo grad vo koj dva vojni~ki garnizoni se<br />
spremni za me|usebno ubivawe. Ibid, str. 94-95.<br />
267 Lajbnic, G. V, Ispovest filozofa, Bo<strong>na</strong>rt, Nova Pazova, 2002, str. 7.<br />
268<br />
Ibid, str. 8. Gavolite ne se neprijateli <strong>na</strong> lu|eto osven dokolku<br />
lu|eto se prijateli <strong>na</strong> gospod. Tie se onie koi se odgovorni za siot tehni~ki<br />
<strong>na</strong>predok: od niv ~ove{tvoto gi <strong>na</strong>u~ilo ve{tinite <strong>na</strong> obrabotka <strong>na</strong> metalite,<br />
gotveweto i vrieweto <strong>na</strong> pijalocite. Vragot osobeno go otkril ognot, go izgradil<br />
prviot mlin i ja konstruiral prvata kola. Ve{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~itaweto i<br />
pi{uvaweto e eden od negovite golemi podaroci <strong>na</strong> ~ove{tvoto. Site tie podaroci<br />
bea <strong>na</strong>meneti ~ovekot da go <strong>na</strong>pravat nezavisen od gospod za so toa da gi<br />
prekine vrskite so koi ~ovekot mu pomaga <strong>na</strong> boga vo upravuvaweto so svetot.<br />
Vo toa svojstvo vragot e "lukaviot" koj se pojavuva vo staroslovenskite verzii<br />
<strong>na</strong> o~e<strong>na</strong>{, vo zborovite: "izbavi ne od lukaviot." Postoi i sosema drug<br />
vid <strong>na</strong> vrag <strong>na</strong>re~en ~ort koj pove}e e mora odo{to isku{enie. Toj im e sojuznik<br />
<strong>na</strong> ve{ticite i vol{evnicite koi gi povikuvaat ne~istite duhovi. I povtorno,<br />
postojat bezbroj demoni, duhovi, vili i drugi ne~ove~ki su{testva<br />
~iii aktivnosti se u{te se prisatni vo ~ovekoviot `ivot otkolku {to toa e<br />
slu~aj vo keltskata mitologija. Najstara od site niv e Baba Jaga, krup<strong>na</strong> i mo-<br />
}<strong>na</strong> `enska figura koja igra va`<strong>na</strong> uloga vo slovenskite le|endi. Gloucestershire,<br />
J.G.B. Sh, Uvod <strong>na</strong> Ouspenski, P. D. Razgovori s vragom, str. 1.<br />
184
Iako gospod e posled<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> ne{tata i sledstveno <strong>na</strong><br />
toa <strong>na</strong> postoeweto <strong>na</strong> grevot, Lajbnic negira deka grevot e posledica<br />
<strong>na</strong> bo`jata volja. Ottamu, spored nego, grevovite <strong>na</strong>stanuvaat, ne zatoa<br />
{to gospod toa go saka, tuku so samoto toa {to toj postoi (isto kako<br />
{to tri po tri pravat devet, ne e posledica <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> boga, tuku <strong>na</strong><br />
negovoto postoewe). Posled<strong>na</strong>ta fizi~ka pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> grevot, kako vsu-<br />
{nost i <strong>na</strong> site ne{ta, le`i vo boga, dodeka niv<strong>na</strong>ta moral<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong><br />
e vo onoj koj gre{i. Ottamu, Lajbnic misli deka grevot treba da mu se<br />
pripi{e <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> boga, tuku <strong>na</strong> bo`jiot razum, ili {to e isto, <strong>na</strong><br />
onie poz<strong>na</strong>ti ve~ni idei kako priroda <strong>na</strong> ne{tata, za da ne se pomisli<br />
deka postojat dve <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> ne{tata, nekakvi bogovi bliz<strong>na</strong>ci i me-<br />
|usebni neprijateli - eden za dobro i drug za zlo. 269 So drugi zborovi,<br />
grevot doa|a kako posledica <strong>na</strong> seop{tata harmonija <strong>na</strong> ne{tata, koja<br />
i<strong>na</strong>ku, pravi svetlosta da se razlikuva od temni<strong>na</strong>ta. Z<strong>na</strong>~i seop{tata<br />
harmonija postoi ne vrz osnova <strong>na</strong> bo`jata volja, tuku <strong>na</strong> negoviot razum,<br />
idejata, ili poi<strong>na</strong>ku, prirodata <strong>na</strong> ne{tata (sekoj odnos, proporcija,<br />
a<strong>na</strong>logija se izveduva ne od voljata, tuku od prirodata <strong>na</strong> ne{tata,<br />
ili {to e isto, od idejata <strong>na</strong> ne{tata). Spored toa, grevot treba da mu<br />
se pripi{e <strong>na</strong> seop{tata harmonija, pa negovoto poteklo ne e vo voljata,<br />
tuku vo postoeweto <strong>na</strong> boga. 270<br />
Toa {to gospod go dozvoluva grevot z<strong>na</strong>~i deka toj go saka i ne<br />
go saka, spored definicijata: da se dopu{ti, ne e nitu da se saka ni da<br />
ne se saka, tuku da se z<strong>na</strong>e... Grevot edinstveno go sakaat ~ovekot ili<br />
|avolot koi imaat zadovolstvo od zloto. 271 Bog go dozvoluva grevot, za-<br />
{to z<strong>na</strong>e deka zloto ne odi <strong>na</strong>sproti op{toto dobro, tuku deka nesoglasieto<br />
koe se javuva se <strong>na</strong>domestuva po drug pat. [to se odnesuva pak, do<br />
~ovekot koj smrtno gre{i, toj z<strong>na</strong>e - samo kolku {to e vo mo`nost da<br />
uvidi - deka toa {to go pravi e protiv op{toto dobro so koe povtorno<br />
mo`e da se soedini duri preku svojata sopstve<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>. O<strong>na</strong>ka kako<br />
{to ja mrzi kaz<strong>na</strong>ta, a sepak go saka aktot, toj nu`no go mrzii op{toto<br />
dobro i pravecot <strong>na</strong> dvi`eneto <strong>na</strong> svetot, pa zatoa smrtno gre{i. 272<br />
Protiv ovaa teorija ~i<strong>na</strong>m dovolno zboruva sledniov primer:<br />
Zamislete deka ku}ata <strong>na</strong> nekoj ~ovek koj `ivee sam ja zafati po`ar i<br />
toj umira vo stra{ni maki, a za toa nikoga{ nikoj ne doz<strong>na</strong>l i otamu<br />
nemo`el da izvle~e nikakva mudrost. Kakvo dobro toa bi mo`elo da<br />
donese za celi<strong>na</strong>ta. Koli~estvoto <strong>na</strong> toa zlo zboruva protiv bo`jata<br />
dobri<strong>na</strong> i semo}. 273<br />
- Teodikejata <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta me|utoa ima i svoja sekular<strong>na</strong> varijanta.<br />
Imeno, idejata: sekoe zlo za dobro, se sre}ava i vo filozofija<br />
269<br />
Ibid, str. 13.<br />
270<br />
Lajbnic, G. V, Ispovest filozofa, str. 14-15.<br />
271<br />
Ibid, str. 20, 24-25.<br />
272<br />
Ibid, str. 26.<br />
273<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, str. 59.<br />
185
<strong>na</strong> oddelni avtori za koi ne mo`e da se ka`e deka vo opravduvaweto <strong>na</strong><br />
zloto imale <strong>na</strong>mera da go opravdaat boga tuku, dr`avata i nejzinite<br />
institucii. 274 Ottamu niv<strong>na</strong>ta teodikeja (opravduvawe <strong>na</strong> boga), spored<br />
mene e poprikladno da se <strong>na</strong>rekuva nomodikeja (opravduvawe <strong>na</strong> zakonite).<br />
Kon nea otsekoga{ se priklonuvale site onie koi imale opredeleni<br />
politi~ki ili metafizi~ki idei koi sakale da gi opravdaat so povikuvawe<br />
<strong>na</strong> dobroto sodr`ano vo zloto, za{to spored niv, sekoe zlodelo<br />
mo`e lesno da se opravda samo so povikuvaweto <strong>na</strong> svojata ideja<br />
ako vo nea kako kraj<strong>na</strong> cel se zamisluva ne{to {to za niv e dobro.<br />
Ottamu, so pravo e re~eno deka i patot kon pekolot e poplo~en so dobri<br />
<strong>na</strong>meri.<br />
Taka, spored Ber<strong>na</strong>rd Mendevil, iznese<strong>na</strong> vo "Bas<strong>na</strong> za p~elite"<br />
(The Fable Of The Bees) privatnite poroci go u<strong>na</strong>preduvaat javnoto dobro.<br />
Toj veli ne samo deka zloto e izvor <strong>na</strong> op{toto dobro, tuku i deka<br />
zloto mora da se odr`uva za op{testvoto da mo`e da prodol`i da postoi.<br />
Vo momentot koga zloto }e is~ezne, }e dojde do slom <strong>na</strong> op{testvoto,<br />
ako ne i do negovo celosno propa|awe. 275<br />
Adam Smit vo deloto "Bogatstvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot" (The Wealth Of Nations,<br />
1976), tvrde{e deka sreme`ot <strong>na</strong> poedinecot da go ostvari poedine~iot<br />
interes bez ogled <strong>na</strong> op{testvoto, vodi do <strong>na</strong>jdobar mo`en rezultat<br />
za op{testvoto kako celi<strong>na</strong>. Kolektivnoto dobro z<strong>na</strong>~i }e bide<br />
u<strong>na</strong>predeno so ednostavno fokusirawe vrz poedine~noto dobro. Toa e<br />
su{tiata <strong>na</strong> negoata poz<strong>na</strong>ta metafora za toa deka "nevidlivata raka"<br />
upravuva so razvojot, odnosno negovata ideja deka al~nosta za pari se<br />
redefinira od zlo kon dobro: streme`ot kon sopstve<strong>na</strong> korist vodi<br />
kon u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> kolektivnoto dobro. 276<br />
Vo taa smisla razmisluva i Kant koga eksplicitno tvrdi deka<br />
voj<strong>na</strong>ta e vo slu`ba <strong>na</strong> <strong>na</strong>predokot. Se {to e negativno mo`e da se preobrazi<br />
vo ne{to povozvi{eno i pozitivno. Negostoqubivosta <strong>na</strong> prirodata<br />
i pohlepnosta <strong>na</strong> lu|eto kon bogatstvo i mo} se neophodni da go<br />
odvedat ~ovekot <strong>na</strong>pred vo negoviot razvoj. Se tvrdi deka bolkata postoi<br />
za da ne <strong>na</strong>pravi podobri lu|e. Site zla koi se vr{at ili trpat<br />
pretstavuvaat delovi <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta koja se dvi`i kon ostvaruvawe <strong>na</strong> dobroto.<br />
Toa e Kantovata nomodikeja. Spored nego moralnoto zlo poseduva<br />
osobi<strong>na</strong> da raboti protiv samoto sebe i da sozdava prostor za<br />
dobro. 277 I kako {to Hegel, povikuvaj}i se <strong>na</strong> istorijata kako<br />
celi<strong>na</strong>,mislel deka <strong>na</strong> porane{noto zlo mo`e da mu dade legitimitet,<br />
vo marksizmot se smeta deka so legitimitet mo`at da zdobijat i<br />
274<br />
Vo taa smisla, Jason od Tesalija imal obi~aj da ka`e: Nekoi raboti<br />
mora da se <strong>na</strong>pravat nepravedno, za mnogu drugi da se <strong>na</strong>pravat pravedno.<br />
275<br />
Vidi: Ibid, str, 62.<br />
186<br />
276<br />
Vidi: Ibid, str, 62.<br />
277<br />
Svensen, L. op. cit, str, 64
sovremenite i idnite zla. Toa jasno e iska`ano od Xerx Luka~: Vo<br />
komunisti~kata etika <strong>na</strong>jgolema obvrska e prifa}aweto <strong>na</strong> nu`nosta<br />
za nemoralno deluvawe. Toa e <strong>na</strong>jgolemata `rtva {to revolucijata ja<br />
bara od <strong>na</strong>s. Uveruvawe <strong>na</strong> vistinskiot komunist edeka, preku dijalektikata<br />
<strong>na</strong> istoriskiot razvoj, zloto se preobrazuva vo ubavi<strong>na</strong>. 278<br />
Sekularizira<strong>na</strong>ta promisla kaj ovie avtorija ima istata funkcija<br />
kako i bo`jata promisla vo teodikeite, imeno vliaae <strong>na</strong> dijalekti~kiot<br />
presvrt zloto da se pretvori vo ne{to dobro. Toga{ zloto<br />
samo delumno funkcionira kako izraz <strong>na</strong> dobrata celi<strong>na</strong>. Od takviot<br />
optimizam, 279 povikuvaj}i se <strong>na</strong> Lajbnic, Volter, pravi parodija vo<br />
eden od dijalozite vo "Kandid." Tamu <strong>na</strong>jprvin zboruva Jakov koj veli:<br />
Lu|eto kako da ja rasipale malku prirodata, za{to ne se rodeni kako<br />
volci, a stanuvaat volci. Gospod ne im dal ni topovi, ni pu{ki, ni bajoneti,<br />
a tie si <strong>na</strong>pravile i topovi i pu{ki i bajoneti za da se uni{tuvaat.<br />
Jas bi mo`el da gi izbrojam onie {to propad<strong>na</strong>le i pravosudieto<br />
koe se dobralo do parite <strong>na</strong> propad<strong>na</strong>tite za da gi onevozmo`i nivnite<br />
doveriteli. Seto toa e neophodnost, mu odgovori Panglos, a poedine~ite<br />
nesre}i pridonesuvaat za op{to dobro, taka {to kolku {to<br />
ima pove}e poedine~i nesre}i, tolku ni e podobro. 280<br />
278<br />
Ibid, str, 66-67. Z<strong>na</strong>eme kakov rezultat ima{e ovaa marksisti~ka<br />
verzija <strong>na</strong> teleolo{ka suspenzija <strong>na</strong> eti~koto. t.e. <strong>na</strong> zapostavuvaweto <strong>na</strong><br />
moralot od obziri kon vi{i celi - okolu sto milioni mrtvi. Ibid, str. 67.<br />
279<br />
Ottamu, spored Volter - Optimizam e besnilo vo koe se tvrdi deka<br />
se e dobro koga se e lo{o. Volter, Raskazi, Kultura, Skopje, 1982, str. 81.<br />
280<br />
Bolter, Raskazi, Kultura, Skopje, 1982, str. 39. Vo istoto delo, ve-<br />
~erta po zemjotresot vo Lisaon poradi koj pod ur<strong>na</strong>tinite osta<strong>na</strong>a zgme~eni<br />
trieset iljadi lu|e od site vozrasti od dvata pola, Panglos gi te{e{e gostite<br />
koi go rosea lebot so solzi velej}i im deka ne mo`elo da bide poi<strong>na</strong>ku. Zo-<br />
{to, vele{e toj, ova e o<strong>na</strong>ka kako {to mo`e da e <strong>na</strong>jdobro. Zo{to, ako ima vulkan<br />
vo Lisabon, toj ne mo`e da bide <strong>na</strong> nekoe drugo mesto. Zo{to, nevozmo-<br />
`no e rabotite da ne se tamu kade {to se. Zo{to, se e <strong>na</strong>jdobro podredeno. Na<br />
toa mu be{e zabele`ano od eden ~ovek, blizok do Inkvizicijata, deka ne veruva<br />
vo prvobitniot grev, zo{to ako e se <strong>na</strong>jdobro, toga{ z<strong>na</strong>~i nema ni grev<br />
ni kaz<strong>na</strong>. Mnogu ponizno se izvinuvam, odgovori Paglos, no padot <strong>na</strong> ~ove{tvoto<br />
i prokletstvoto zadol`itelno vleguvaat vo ovoj <strong>na</strong>jdobar od site mo`ni<br />
svetovi. Ibid, str. 40-42. A <strong>na</strong> zabele{kata deka ne veruva vo slobodata, Panglos<br />
ne mora{e da odgovori zaradi ve{to sro~eniot tekst od prethodnite<br />
strani <strong>na</strong> ova delo. Spored toj tekst, eden ubav proleten den Kandid re{i da<br />
se pro{eta. Odej}i taka pravo pred sebe i razmisluvaj}i deka za ~ovekoviot<br />
rod kako i za `ivotinskiot e golema blagodet {to mo`at da se slu`at so svoite<br />
noze kako {to sakaat. No, ne <strong>na</strong>pravi nitu dva kilometri, eve ti gi ~etiri<br />
drugi heroi po {est stapki visoki, go pristig<strong>na</strong>a, go vrzaa i go odvedoa vo zatvor.<br />
Najzakonski go pra{aa {to saka pove}e, trieset i {est pati da se pro-<br />
{eta niz stroj vojnici ili <strong>na</strong>ed<strong>na</strong>{ da primi dvaeset kur{umi v ~elo. A bid-<br />
187
7.5. ESTETSKA TEORIJA<br />
Estetskiot argument veli deka dobroto pove}e se ceni koga se<br />
posmatra vo kontekst vo zloto. Ili poprecizno, zloto se opravduva so<br />
tvrdeweto deka ubavi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svetot bi bila pomala dokolku ne bi postoelo<br />
zloto kako sprotivnost <strong>na</strong> dobroto, 281 ili koga ne bi postoelo<br />
zloto, ne bi postoelo ni dobroto. 282 Istiot argument se sre}ava i kaj<br />
Akvinski, a podoc<strong>na</strong> i kaj Dekart i Lajbnic.<br />
e}i toj ne uspe da gi ubedi vo toa deka negovata volja e slobod<strong>na</strong> i deka ne go<br />
saka ni ednoto ni drugoto, mora{e da izbira. Toj se re{i vo imeto <strong>na</strong> darbata<br />
bo`ja {to ja vikaat sloboda da go pro{etaat trieset i {est pati niz stroj<br />
vojnici. Izdr`a dve pro{etki... Polkot be{e sostaven od dve iljadi lu|e,<br />
{to z<strong>na</strong>~i deka dobil ~etiri iljadi stapa od tilot do zadnikot. Mu gi par~osaa<br />
musklulite i nervite i koga treba{e da svrti tretpat, ne mo`ej}i pove}e<br />
da izdr`i, Kandid zamoli da bidat tolku dobri i da mu ja par~osaat glavata.<br />
Toj i }e ja dobie{e ovaa milost: mu gi vrzaa o~ite, go klek<strong>na</strong>a <strong>na</strong> kolenici. Vo<br />
toj moment kralot <strong>na</strong> Bugarite pominuva{e ottuka i pra{a kakov zlostor <strong>na</strong>pravil<br />
ma~enikov. Bidej}i ovoj kral be{e umen, od se o<strong>na</strong> {to mu raska`uvaa<br />
za Kandid razbra deka ova mom~e e metafizi~ar, neupaten vo rabotive <strong>na</strong> svetov,<br />
ta toj mu ja dade svojata milost so velikodu{nost {to }e bide fale<strong>na</strong> vo<br />
site vesnici niz site vekovi. Ibid, str. 33.<br />
281<br />
Dodlek, Ivan, Zlo kod Avgusti<strong>na</strong> i estetika ru`noga. <strong>Filozofija</strong>. org. str. 3.<br />
282<br />
Kako {to teistite moralnoto zlo mu go prepi{uvaa <strong>na</strong> ~ovekot, a<br />
samoto dobro go izveduvale od boga, taka i fizi~koto zlo, zloto vo prirodata,<br />
delumno neposredno a delumno posredno, i go prepi{uvaa <strong>na</strong> materijata, odnosno<br />
<strong>na</strong> neizbe`<strong>na</strong>ta nu`nost <strong>na</strong> prirodata. Koga ne bi postoelo zloto, ne bi<br />
postoelo ni dobroto. Koga ~ovekot ne bi trpel glad, ne bi u`ival vo hra<strong>na</strong>ta,<br />
nitu bi ~uvstvuval potreba za nea, koga ne bi mo`el da ja skr{i nogata ne bi<br />
imal ni koski, pa spored toa ne bi mo`el ni da odi. Koga ne bi mo`el da ~uvstvuva<br />
bolki koga e ranet, ne bi ~uvstvuval ni potreba da se brani. Zatoa, velat<br />
tie, glupavo e koga ateistite gi <strong>na</strong>veduvaat zloto, stradawata, bolkite vo<br />
`ivotot kako dokaz protiv postoeweto <strong>na</strong> dobriot, mudar i semo}en tvorec.<br />
Sekako, sosema e to~no deka koga ne bi postoele ovie ili onie zla, mo`ebi ne<br />
bi bile ni ovie i onie dobra. Me|utoa, taa uslovnost va`i samo za prirodata,<br />
a ne i za eden bog. Kako {to bog e su{testvo vo koe teistot zamisluva bla`estvo<br />
bez porok i sovr{enost bez nedostatoci, isto taka za boga i toa nu`no se<br />
vrzuva i sfa}aweto deka toj mo`e da sozdade dobro bez zlo i eden svet bez stradawa<br />
i nedostatoci. Zatoa hristijanite i veruvaat vo eden iden svet vo koj<br />
toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e bide slu~aj, od koj e otstraneto o<strong>na</strong> {to ateistot go <strong>na</strong>veduva<br />
kako dokaz deka svetot nema bo`ensko poteklo. A starite hristijani go imaa<br />
toj svet vo rajot. Dokolku Adam osta<strong>na</strong>l vo o<strong>na</strong>a sostojba <strong>na</strong> nevinost i sovr-<br />
{enost vo koja izlegol od racete bo`ji, negovoto telo bi osta<strong>na</strong>lo nepodlo-<br />
`no <strong>na</strong> raspad i povredi i prirodata voop{to bi bila po{tede<strong>na</strong> od site zla i<br />
nedostatoci koi sega gi ima... Ovie teodikei ja ograni~uvaat bo`jata dejnost,<br />
188
Nasproti ovoj argument stoi ednostav<strong>na</strong>talogika: ako gospod<br />
mo`e sebesi da si dozvoli <strong>na</strong> lu|eto da im <strong>na</strong>nesuva bolka za da gi razubavi<br />
ne{tata, toa bi trebalo da im bide dozvoleno i <strong>na</strong> lu|eto. I<br />
obratno: ako <strong>na</strong> lu|eto od estetski pri~ini ne im e dozvoleno edni <strong>na</strong><br />
drugi da si <strong>na</strong>nesuvaat bolka, toa ne bi trebalo da mu se dozvoluva nitu<br />
<strong>na</strong> gospod. 283<br />
8. INTERANES ZA ZLOTO<br />
8.1. FENOMENOLO[KI ASPEKT<br />
a) Prirodni katastrofi<br />
I pokraj toa {to sekodnevno sme bombardirani so u`asot <strong>na</strong><br />
masovnite nesreki {to se javuvaat kako posledica <strong>na</strong> elementarni katastrofi<br />
i ~ove~ki propusti i zlodela, retko koj zabele`uva deka izostanuva<br />
kakov bilo anga`iran <strong>na</strong>por da bideme oslobodeni od vakov<br />
<strong>na</strong>pliv <strong>na</strong> vesti. Ako nekoj se pra{a zo{to nema takov otpor, mojot<br />
odgovor e zatoa {to ovie top vesti se ne{to bez {to obi~niot svet ne<br />
mo`e da go zadovoli svojot dneven interes, a mediumite {to gi plasiraat<br />
tie vesti svojot profit. Ottamu, ~itame ili slu{ame deka:<br />
- 220.000 iljadi lica zagi<strong>na</strong>a od cu<strong>na</strong>mito predizvikano od zemjotres<br />
vo 12 dr`avi vo indiskiot okean <strong>na</strong> 26. 12. 2004 godi<strong>na</strong>. Nabrzo<br />
potoa, <strong>na</strong> 28. 03. 2005 godi<strong>na</strong> okolu dve iljadi lica zagi<strong>na</strong>a od povtorenoto<br />
cu<strong>na</strong>mi koe se slu~i <strong>na</strong> zapadniot breg od Indonezija.<br />
- Najmalku 54 lica zagi<strong>na</strong>a vo Ki<strong>na</strong> po poplavite i lizgaweto <strong>na</strong><br />
zemji{teto {to <strong>na</strong> po~etokot <strong>na</strong> septemvri 2005 godi<strong>na</strong> gi predizvika<br />
tajfunot "Talim." (Kratka agenciska vest <strong>na</strong> Ksinhua vo Utrinski vesnik<br />
od 3. 09. 2005).<br />
- Bomba{ki <strong>na</strong>padi vo London od 7. 07. 2005 (52 `rtvi).<br />
- A [arm el [eik kade vo bomba{ki <strong>na</strong>pad zagi<strong>na</strong>a 64 lica,<br />
- 36 lica (imingranti od Afrika) zagi<strong>na</strong> vo tri po`ari vo stanbeni<br />
blokovi vo Pariz vo avgust-septemvri 2005 godi<strong>na</strong>.<br />
- 140 lica zagi<strong>na</strong> vo avinska nesre}a koga se ur<strong>na</strong> patni~ki avion<br />
"Boing 737-200" ved<strong>na</strong>{ po poletuvaweto od pistata vo predgradieto<br />
<strong>na</strong> gradot Medan vo Sumatra (5. 09. 2005) neposredno po poletuvaweto<br />
od aerodromot.<br />
bo`jata semo} so bitieto i dejnosta <strong>na</strong> prirodata, a bo`jata sloboda, koja bi<br />
mo`ela da sozdade svet sosema poi<strong>na</strong>kov odo{to e - so pretstavata za nu`nosta<br />
koja pak poteknuva samo od prirodata i samo nejze i soodvetstvuva. Foerbah,<br />
L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 202-203.<br />
283<br />
Svensen, op. cit.str, 43.<br />
189
- Desetici iljadi zagi<strong>na</strong>ti i golem broj is~ez<strong>na</strong>ti lica. Iljadnici<br />
kra`bi, <strong>na</strong>silstva, siluvawa i ubistva, umirawa od glad se slu~ija<br />
po samata katastrofa vo Wu Orleans od 29. 09. 2005). [eeseti<strong>na</strong> zemji<br />
ponudija i dadoa pomo{ za spasuva~kite <strong>na</strong>pori <strong>na</strong> SAD, me|u koi:<br />
Saudiska Arabija (5 milioni dolari), Katar 100 milioni dolari),<br />
Avstralija (10 milioni avstraliski dolari) Avganistan (100.000 dolari),<br />
[ri Lanka (25. 000 dolari), Kuba (1.100 lekari i 26 toni lekovi),<br />
Venecuela (gorivo, humanitar<strong>na</strong> pomo{ i spasuva~ki ekipi), Jamajka,<br />
Japonija (200.000 dolari i humanitar<strong>na</strong> pomo{ vo vrednost od 300.000<br />
dolari), Ki<strong>na</strong> (500.000 dolari), Kuvajt (<strong>na</strong>fta i <strong>na</strong>fteni derivati vo<br />
vrednost od 500 milioni dolari), itn. Oficielno: 388 mrtvi od uraganot<br />
Karti<strong>na</strong>.<br />
- Indiskiot vesnik "Tajms of Indija" objavi sporedba me|u katastrofata<br />
vo Wu Orleans i poplavata <strong>na</strong> indiskiot grad Mumbai (Bombaj).<br />
Vo Mumbai, koj ima 12,6 milioni `iteli, pad<strong>na</strong>lo dvapati pove}e<br />
do`d otkolku vo Wu Orleans. No vo Mumbai zagi<strong>na</strong>le "samo" 37 lica.<br />
Vo indiskata metropola nemalo prestrelki, za razlika od Wu Orleans,<br />
a indiskata armija <strong>na</strong> teren bila samo 12 ~asa. Posledicite od poplavata<br />
vo Mumbai ve}e se celosno sanirani. (Vreme, 12. 09. 2005)<br />
- Najmalku 18 lica zagi<strong>na</strong>a i 150 bea povredeni koga <strong>na</strong> 3. 10.<br />
2005 godi<strong>na</strong>, {est vagoni izletaa od {inite vo blizi<strong>na</strong> <strong>na</strong> gradot Datija<br />
vo Indija (kade vpro~em godi{no se registriraat okolu 300 `elezni~ki<br />
nesre}i). Istiot den <strong>na</strong>jmalku 21 lice zagi<strong>na</strong> pri prevrtuvawe<br />
<strong>na</strong> turisti~ki brod vo ezeroto Xorx vo sojuz<strong>na</strong>at dr`ava Wu Jork. Toj<br />
den se udavija i <strong>na</strong>jmalku 5 afrikanski imigranti, poradi prevrtuvawe<br />
<strong>na</strong> 2 ~amci vo {panskite teritorijalni vodi. Istiot den zagi<strong>na</strong>a i 21<br />
lice vo sudar <strong>na</strong> dva avtobusi vo Du{a<strong>na</strong>mbe (Tagixistan).<br />
- Na 4. 10. 2005 kako posledica <strong>na</strong> uraganot Sten vo Meksiko zagi<strong>na</strong><br />
61 lice, vo El Salvador <strong>na</strong>jmalku 49 lica, vo Nikaragva - 6, vo<br />
Gvatemala - 4 i vo Honduras dve lica (ili vkupno <strong>na</strong>jmalku 122 lica).<br />
- [est lica zagi<strong>na</strong>, a dvajca se vodat kako is~ez<strong>na</strong>ti po porojnite<br />
do`dovi {to go pogodija romanskiot breg <strong>na</strong> Crnoto More vo poslednive<br />
dva de<strong>na</strong>. Devet<strong>na</strong>eset lica, od koi osum<strong>na</strong>eset deca, zagi<strong>na</strong>a vo<br />
poplavite {to vo po~etokot <strong>na</strong> mesecov go zafatija ju`niot del <strong>na</strong> Viet<strong>na</strong>m.<br />
Okolu 50 lica se povredeni od koi nekolkumi<strong>na</strong> pote{ko, vo<br />
eksplozijata <strong>na</strong> bomba vo Beloruskiot grad Vitebsk. (Kratki agenciski<br />
vesti <strong>na</strong> MIA preneseni od Makedonija denes od 24/25. 09. 2005).<br />
- Najmalku 14 lica zagi<strong>na</strong>a, a osum se vodat kako is~ez<strong>na</strong>ti vo<br />
<strong>na</strong>letot <strong>na</strong> tajfunot Kanun vo Ki<strong>na</strong>... Ova e 15-ti tajfun {to ja pogodi<br />
Ki<strong>na</strong> od po~etokot <strong>na</strong> godi<strong>na</strong>ta. (Agenciska vest <strong>na</strong> Makfaks, prenese<strong>na</strong><br />
od Makedonija denes od 13. 09. 2005).<br />
- Vo serija bomba{ki <strong>na</strong>padi vo Bali (Indonezija) od 1. 10. 2005<br />
godi<strong>na</strong> zagi<strong>na</strong> 26 lica i 122 bea povredeni. Ova be{e vtor <strong>na</strong>pad vo ova<br />
odmarali{te. Vo onoj od 12. 10. 2002 godi<strong>na</strong> zagi<strong>na</strong>a 202 lica.<br />
190
- Na 22. 02. 2005 vo silen zemjotres vo gradot Zarand (jugoisto-<br />
~en Iran, odale~en 250 km. od Bam kade vo 2004 isto taka od zemjotres<br />
zagi<strong>na</strong>a 31.000 lica) zagi<strong>na</strong>a okolu 400 lica.<br />
- 11. 09. 2001 oficielno 2.749 mrtvi vo teroristi~kito <strong>na</strong>pad <strong>na</strong><br />
"Bliz<strong>na</strong>~kite" vo Wu Jork.<br />
- 11. 03. 2004 deset bombi eksplodiraa vo ~etri voza vo Madrid -<br />
zagi<strong>na</strong>a 191 lica.<br />
- ^etirieset i pet lica zagi<strong>na</strong>a, a 40 se povredeni otkako se<br />
prevrtel avtobus vo Indija, 165 km. severno od gradot Xamu. Patnicite<br />
odele <strong>na</strong> axilak vo Tatapanu. Najmalku 13 sredno{kolci zagi<strong>na</strong>a, a<br />
<strong>na</strong>d 20 se povredeni v~erautro pri soobra}aj<strong>na</strong> nesre}a vo gradot Je`evo<br />
vo isto~niot del <strong>na</strong> Polska. Najmalku 85 lica zagi<strong>na</strong>, a 110 se raneti<br />
vo eksplozija <strong>na</strong> tri avtomobili-bombi koi re~isi istovremeno<br />
eksplodiraa vo severniot ira~ki grad Balad koj se <strong>na</strong>o|a 80 km. severno<br />
od Bagdad... Samo nekolku ~asa po trikraniot <strong>na</strong>pad vo Balad,<br />
v~era vo {iitskiot grad Hila zagi<strong>na</strong>a 10 lica, a 12 se povredeni pri<br />
eksplozija <strong>na</strong> avtomobil bomba srede masovno poseten pazar. (Agenciski<br />
vesti <strong>na</strong> MIA preneseni vo Ver~er od 1 i 2. 10. 2005).<br />
- Na 27. 02. 2005 godi<strong>na</strong> samoubiec vo avtomobil-bomba ubi <strong>na</strong>jmalku<br />
115 lica, a 148 povredi vo eksplozija {to se slu~i vo Bagdad<br />
- Vo po~etokot <strong>na</strong> vtorata polovi<strong>na</strong> od januari, 2006 godi<strong>na</strong>, vo<br />
Rusija po~i<strong>na</strong>a <strong>na</strong>jmalku 70 bezdomnici, a 22 bea hospitalizirani od<br />
stud. Vo januari 1996 godi<strong>na</strong>, 90 lica zagi<strong>na</strong>a od stud i vo Japonija.<br />
- 42 lica zagi<strong>na</strong>a, a samo eden ja pre`ivea nesre}ata vo avionskata<br />
nesre}a <strong>na</strong> slova~kiot voen avion, koj <strong>na</strong> 20. 01 2006 godi<strong>na</strong>, se<br />
ur<strong>na</strong> vo Ungarija.<br />
- Najmalku 345 muslimanski axii zagi<strong>na</strong>a, a <strong>na</strong>jmalku 289 bea povredeni,<br />
vo ~ove~ko stampedo pri simboli~koto kamenuvawe <strong>na</strong> |avolot<br />
vo gradot Mi<strong>na</strong> vo Saudiska Arabija <strong>na</strong> 12. 01. 2006 godi<strong>na</strong>. I<strong>na</strong>ku,<br />
<strong>na</strong> istoto mesto vo 2000 godi<strong>na</strong>, zagi<strong>na</strong>a 1.426, a 251 vo 2004 godi<strong>na</strong>.<br />
- Na 3. 02. 2006 preku 190 mrtvi i 800 is~ez<strong>na</strong>ti od potonuvaweto<br />
<strong>na</strong> feribotot <strong>na</strong> Crvenoto More.<br />
- Na 4. 02. 2006 preku 90 mrtvi i pove}e od 200 povredeni lica vo<br />
turkanica za vlezni bileti <strong>na</strong> stadionot vo Manila kade treba{e da se<br />
oddr`i izvlekuvawe <strong>na</strong> premija od okolu 200 amerikanski dolari za<br />
<strong>na</strong>jsre}niot posetitel.<br />
- Na 17. 02. 2006, koga iljadnici toni kal go zatrupa seloto<br />
Guinsaugon <strong>na</strong> Filipini, od 1.860 `iteli bea spaseni samo okolu 40<br />
lica.<br />
- Na 24. 02. 1006 vo po`ar vo fabrika za tkaenini zagi<strong>na</strong>a <strong>na</strong>d 80<br />
lica i pove}e od 300 drugi bea povredeni.<br />
- Na 19. 10. 2007 "neuspe{en" atentat <strong>na</strong> Be<strong>na</strong>zir Buto - 130 mrtvi.<br />
Na 27. 12. 2007 "uspe{en" antentat - 30 mrtvi !?.<br />
- Dodeka pre`iveanite Hai}ani se tepaat za par~e hra<strong>na</strong>, patnicite<br />
od luksuzen prekuokeanski brod bezgri`no gi minuvaat denovite<br />
191
<strong>na</strong> privat<strong>na</strong>ta pla`a Labadi <strong>na</strong> Hiti, <strong>na</strong> 130 km. odale~enost od mizerijata<br />
{to go zaprepasti svetot. Imeno, 250.000 lu|e go zagubija `ivotot<br />
vo zemjotresot {to se slu~i <strong>na</strong> 19. 01. 2010 godi<strong>na</strong>. Izvadok od <strong>na</strong>pis<br />
vo vesnikot "Utrinski vesnik" od 22. 01. 2010 pod anslov "Haiti<br />
kako zemjotres<strong>na</strong> turisti~ka meka."<br />
- Treba li mo`ebi da zboruvame i za toa deka spored izve{tajot<br />
<strong>na</strong> ON, 800 milioni mladi lica (od 15 do 24 godini) `iveat vo kraj<strong>na</strong><br />
siroma{tija, a od niv re~isi 210 milioni pre`ivuvaat so pomalku od 1<br />
dolar dnevno. Ili deka 88 milioni od niv se nevraboteni.<br />
Sekoe zlo za dobro!?<br />
Dali gi pametite ovie broj}i, koe ~uvstvo go predizvikaa vo<br />
vas, kako i {to ste prezele vo vrska so toa, se samo nekolku pra{awa<br />
{to ved<strong>na</strong>{ mi se postavuvaat i baraat odgovori. Dali ovde se raboti<br />
za vistinski interes predizvikan od potrebata za prevenirawe <strong>na</strong> vakvite<br />
i drugi svetski zla ili za ednostaveniot interes za plasiraweto<br />
<strong>na</strong> ovie vesti e vo niv da se pobara potvrda <strong>na</strong> bo`jata pravda - demek,<br />
taka trebalo ilimoralo da bide!<br />
192<br />
b) Masovni zlostorstva<br />
^ovekot mnogu ~esto go interesitraat i masovnite ubistva, pa<br />
taka sekojdnevno ~iteme za toa deka:<br />
- So Dekret <strong>na</strong> Hitler za ubivawe <strong>na</strong> neizle~ivo bolni lica od<br />
1. 09. 1939 godi<strong>na</strong>, so jaglen monoksid "od so`aluvawe" bile ubieni<br />
10.000 du{evno bolni Germanci. 284<br />
- Rusite se odgovorni za ubistvoto <strong>na</strong> 15.000 polski oficiri vo<br />
Katinskata {uma, vo okoli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Smolensk. 285<br />
- Vo 1944 godi<strong>na</strong>, Himler, preku Ajhman i Joal Brand so d-r Kastner<br />
vo Ungarija pregovaral za razme<strong>na</strong> <strong>na</strong> 1. 000.000 evrei za 10.000 kamioni.<br />
286<br />
- Zair (Belgiski Kongo) za vreme <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> Leopold II<br />
od 1880-1920 ubieni se 10.000.000 od 20.000.000 `iteli. 287<br />
- Od 1900-1989 vo voeni sudiri zagi<strong>na</strong>le 86.000.000 luge. Presmetano<br />
vo saati vo XX vek <strong>na</strong> sekoj sat vo prosek ginele 100 luge. 288<br />
- Nacistite za vreme 1940-1945 ubija 25.000.000 luge.<br />
- 1915 vo Turcija - ubieni 800.000 do 1.300.000 Ermenci. Turcija<br />
priz<strong>na</strong>va samo 300.000 ubieni. 289<br />
284<br />
Vidi: Arent, H. Ajhman vo Erusalim, Izve{taj za ba<strong>na</strong>lnosta <strong>na</strong><br />
zloto, Templum, Skopje, 2003, str. 150.<br />
285<br />
Ibid, str. 344.<br />
286<br />
Vidi: ibid, str. 38, 161 i 269.<br />
287<br />
Svensen, L. op.cit. str, 33<br />
288<br />
Ibid, str, 30.<br />
289<br />
Ibid,str, 33.
- Od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ^EKA (Seruska komisija za borba protiv kontrarevolucija,<br />
{pijua`a i sabota`a) od voveduvaweto <strong>na</strong> Dekretot <strong>na</strong><br />
crveniot teror (<strong>na</strong> 5. 09. 1917, po atentatot <strong>na</strong> Lenin od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Dora<br />
Kaplan) vo prvata polovi<strong>na</strong> <strong>na</strong> 1918 bea strelani 22, a vo vtorata polovi<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> 1918 - 6.000 lu|e. Od juni 1918 do oktomvri 1919 sudovite donele<br />
16. 000 smrtni kazni direktno pobarani od Lenin.<br />
- Od 1930-1954 ne se z<strong>na</strong>e kolku lu|e bile ubieni za vreme <strong>na</strong><br />
Stalin. Se smeta deka samo vo periodot 1937-1938 bile strelani<br />
1.700.000 lu|e.<br />
- Spored poslednite <strong>na</strong>javi <strong>na</strong> TV vo nemirite vo Sudan bile<br />
ubieni 100.000 lu|e. Pretsedatelot tvrdi samo 10.000.<br />
- Po voj<strong>na</strong>ta vo SSSR povtorno se otvoreni nekoi koncetracioni<br />
logori (Buhanveld, Saksenhauzen) kade bea smesteni 120.000 zatvorenici,<br />
od koi 45.000 umrele od glad, bolest, iscrpenost ili od <strong>na</strong>sil<strong>na</strong><br />
smrt. 290<br />
- Vo ne{to podolg period komunistite ubile 100.000.000 luge. I<br />
tie `rtvuvale luge vo povisoki celi. Taka, Mao Ce Tung veruval deka<br />
<strong>na</strong> sekoj 20 luge eden e neprijatel, {to dovede do toa pod negova vlast<br />
da bidat ubieni <strong>na</strong>jmalku 60.000.000 lu|e, od koi 30.000.000 umrele od<br />
glad samo me|u 1958-1962. 291<br />
- Ruanda - pripadnicite <strong>na</strong> plemeto Hutu vo 1994 ubile 800.000<br />
pripadnici od plemeto Tutsi. 292<br />
- Indonezija, 1966 pod optu`ba deka sorabotuvaat so komunistite,<br />
Vladata ubi 100.000 Kinezi. Indonezija, 1975 go <strong>na</strong>pad <strong>na</strong> Isto~en<br />
Timor ubi okolu 200.000 `iteli. 293<br />
- Vo Kamboxa, Crvenite kmeri ubile <strong>na</strong>jmalku 2.000.000 lu|e, od<br />
vkupno 8.000.000 `iteli.<br />
- Vo poslednite 30 godini vo Turcija ubieni 40.000 Kurdi<br />
- Po Vtorata Svetska voj<strong>na</strong> postoe{e op{ta soglasnost deka<br />
Germancite se zli i inter<strong>na</strong>cijata i prisil<strong>na</strong>ta deportacija <strong>na</strong> okolu<br />
11.500.000 Germanci od Polska i ^ehoslova~ka nikogo ne voznemiri<br />
kako ni faktot deka pritoa umrele 2.500.000 lu|e.<br />
Vo osnovata <strong>na</strong> site masovni ubistva bea pretstavite za postignuvawe<br />
dobro.<br />
Ne pomalku interes za <strong>na</strong>s pretstavuvaat i masovnite siluvawa<br />
kako oblik <strong>na</strong> degradacija <strong>na</strong> protivnici vo voj<strong>na</strong>:<br />
- Koga Japoncite go osvoile Nanking, 1937 bile siluvani okolu<br />
20.000 `eni.<br />
- Vo 1945, samo vo Berlin i okoli<strong>na</strong>ta se siluvani blizu<br />
1.000.000 `eni od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ruskite vojnici. 294<br />
290<br />
Ibid, str, 35.<br />
291<br />
Ibid, str, 36.<br />
292<br />
Ibid, str, 34.<br />
293<br />
Ibid, str, 35.<br />
193
- Vo II Svetska voj<strong>na</strong> Japoncite od Koreja odvele me|u 100.000 i<br />
200.000 `eni vo logori vo Japonija kade vrz niv postojano seksualno se<br />
i`ivuvale.<br />
- 1971 vo Banglade` bile siluvani okolu 200.000 `eni.<br />
- Se smeta deka vo Bos<strong>na</strong> bile siluvani 60.000 `eni.<br />
Ist e slu~ajot i so gineweto <strong>na</strong> civili vo razli~ni vojni:<br />
- UNICEF procenuva deka 90% od zagi<strong>na</strong>tite vo site vojni od<br />
1945 bile civili i o~ekuva deka vo idnite vojni <strong>na</strong> eden vojnik }e ima<br />
100 zagi<strong>na</strong>ti civili.<br />
v) Krimi<strong>na</strong>l<br />
Dokolku sakame da se uverime kakvo vnimanie predizvikuvaat<br />
kaj ~ovekot negovite krimi<strong>na</strong>lni povedenija dovolno e da se zadlabo~ime<br />
vo onoj del <strong>na</strong> masovnite elektronski ili pe~ateni mediumi koj<br />
voobi~aeno go nosi <strong>na</strong>zivot "cr<strong>na</strong> hronika."<br />
8.2.POTEKLO NA INTERESOT ZA ZLO<br />
a) Dobroto ku~e <strong>na</strong> Dragica<br />
Mo`no e stojali{te deka interesot za zloto {to sekojnevno go<br />
potresuva <strong>na</strong>{iot svet nikogo ne go interesira adekvatno <strong>na</strong> postavkite<br />
od teorijata koja jas za ovaa prilika bi ja <strong>na</strong>rekol -"Dobroto ku~e<br />
<strong>na</strong> Dragica." Spored ovaa teorija, lu|eto pove}e se zainteresirani za<br />
toa dali nivnoto ku~e ili drugo doma{no mileni~e ka{la, dali jadelo<br />
ili pro{etalo, odo{to za smrtta <strong>na</strong> 220.000 lu|e vo cu<strong>na</strong>mito vo Indonezija.Ovaa<br />
teorija sekako deka ima z<strong>na</strong>~ewe, no {to od toa koga i pokraj<br />
va{iot indiferenten odnos kon svetot ni{to ne mo`e da ve odbrani<br />
od zlo<strong>na</strong>stanite. Vie mo`ete da go isklu~ite va{iot televiziski<br />
priemnik, da ne kupuvate vesnici, da ne surfate <strong>na</strong> internet, 295 no ne i<br />
celosno da se sokriete me|u yidovite <strong>na</strong> va{iot dom. Koga toga{ mora<br />
da ja <strong>na</strong>pu{tite izolacijata i vo `ivo da se sretnete so Andres Beh-<br />
294<br />
Svensen, L. op. cit. str, 211.<br />
295<br />
Sliki od zagi<strong>na</strong>ti pripadnici <strong>na</strong> porane{<strong>na</strong>ta Osloboditel<strong>na</strong> vojska<br />
<strong>na</strong> Kosovo i fotografii od iskasapeni ~ove~ki tela kako i lu|e vo uniformi<br />
koi stojat <strong>na</strong>d niv, bea postaveni denovive <strong>na</strong> popularniot makedonski<br />
internetportal "Idividi"... Pokraj slikite <strong>na</strong> mrtvi tela stoeja poraki od<br />
tipot "Neka se mno`at vakvi." (<strong>na</strong>jverojatno mislej}i <strong>na</strong> zagi<strong>na</strong>tite, "Samo<br />
mrtviot [iptar e dobar [iptar ili "Pozdrav do majstorite." Izvadok od <strong>na</strong>pis<br />
vo vesnikot Vreme od 21. 11. 2008 pod <strong>na</strong>slov - "Idi vidi masakri i <strong>na</strong>pi{i<br />
parola!? (Skandalozni sodr`ini <strong>na</strong> popular<strong>na</strong> VEB-stranica)."<br />
194
ing Brejvik, 296 ili nekoj <strong>na</strong> nego sli~en koj }e ve potseti deka, sakale<br />
ili ne, vie mora da razmisluvate za zloto {to <strong>na</strong> sekoj ~ekor demne,<br />
ako ne zaradi vas, toga{ barem zaradi va{eto mileni~e.<br />
b) Lo{ite momci<br />
Denes stanuva realnost interesot za zloto {to im se slu~uva <strong>na</strong><br />
drugite da ne e pottik<strong>na</strong>t od toa {to im se slu~ilo <strong>na</strong> `rtvite, tuku od<br />
qubopitnosta koi se lo{ite momci {to go storile toj akt. Lu|eto se<br />
pove}e vo prv red gi interesira koi se izvr{itelite <strong>na</strong> nekoj krimi<strong>na</strong>len<br />
akt i kako istite da se kaz<strong>na</strong>t, odo{to koi se `rtvite <strong>na</strong> zlodeloto<br />
i kako mo`e da im se pomogne. Ubiecot stanuva yveda, a ubieniot<br />
samo ako ve}e prethodno bil toa ([eron Tejt i Xon Lenon, <strong>na</strong> primer).<br />
Za `al toa go z<strong>na</strong>at mnogumi<strong>na</strong> iskol~eni li~nosti koi takviot interes<br />
go koristat samo zatoa da vlezat vo istorijata, pa makar toa bila i<br />
samo istorija <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>lot.<br />
v) Dr`ete go kradecot<br />
Interesot za zloto proizleguva od stravot od krimi<strong>na</strong>litetot<br />
i od zbivawe <strong>na</strong> redovite protiv zloto, protiv zaedni~kiot<br />
neprijatel, jaknewe <strong>na</strong> zaedni~kata solidarnost koga poedine~niot<br />
interes stanuva zaedni~ki interes koj e zagrozen od krimi<strong>na</strong>lcite (<strong>na</strong>dvore{en<br />
neprijatel, pripadnicite <strong>na</strong> druga partija, <strong>na</strong> druga <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnost,<br />
prirod<strong>na</strong> nepogoda, ili koe bilo drugo zlo koe mu se zakanuva<br />
ne samo nemu, tuku i <strong>na</strong> sekoj drug). Vo zaedni~kiot <strong>na</strong>pad <strong>na</strong> zaedni~ki<br />
neprijatel se bri{at individualnite razliki i individualnite interesi.<br />
297 Gra|anite koi i<strong>na</strong>ku nu`no gi razdeluvaat razli~ni interesi<br />
296<br />
Brejvik e "~ovekot" koj <strong>na</strong> 22. 07. 2011, ubi 92 lica, prete`no deca<br />
so oru`je <strong>na</strong> ostrovot Utoja i pred zgradata <strong>na</strong> vladata <strong>na</strong> Norve{ka. Poz<strong>na</strong>at<br />
e negovata misla: "Eden koj veruva (eden koj e ubede<strong>na</strong> li~nost) e ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong><br />
100.000 lu|e koi imaat interes."<br />
297<br />
Vo srazmernost od toa kolku sme organizirani vo zbivawe <strong>na</strong> redovite<br />
protiv ili vo odbra<strong>na</strong> od kakvo i da e neprijatelstvo, tolku ja potisnuvame<br />
sopstve<strong>na</strong>ta individualnost. Vo politi~kata kampawa <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> partija, <strong>na</strong><br />
primer, nejzinite ~lenovi gi stavaat celite <strong>na</strong> partijata <strong>na</strong>d svoite interesi.<br />
Tie stanuvaat ~lenovi <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> partija so edinstve<strong>na</strong> sves<strong>na</strong> cel da ja pobedat<br />
protivni~kata partija. Zatoa, ~lenot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> partija stanuva samo esdeesovec<br />
ili vmrovec, a ne i li~nost. Vo kontekst <strong>na</strong> toa nu`no e da se zabele`i deka<br />
vo prirodata <strong>na</strong> ~ovekot celta e da se pobedi (ponekoga{ i da se uni{ti) protivnikot.<br />
Ovoj instinkt e modificiran i ubla`en, taka {to poedinecot se<br />
istaknuva i izdiga <strong>na</strong>d drugite (osven <strong>na</strong>d sopstvenite deca) vo <strong>na</strong>tprevari<br />
(igri), dodvoruvawe, gri`a za decata, a da ne se pravi obid da se uni{tat poedincite<br />
koi se <strong>na</strong>pa|aat. Ottamu, igrata (makar i vo grupa) e <strong>na</strong>jdobar dokaz<br />
195
(need<strong>na</strong>kvost) stanuvaat kako eden (ed<strong>na</strong>kvost) samo toga{ koga poedine~niot<br />
interes e zagrozen od zaedni~ka opasnost t.e. samo toga{ koga<br />
individualniot interes ne mo`e poi<strong>na</strong>ku da se brani ili osvoi 298<br />
osven kako prestoren, preoblikuvan, zamaskiran zaedni~ki interes.<br />
Nakratko, za da se pojavi i postoi zaedni~ki interes: potreb<strong>na</strong> e real<strong>na</strong><br />
ili samo zamisle<strong>na</strong> zaedni~ka opasnost - zaedni~ki strav, ili zaedni~ko<br />
dobro - real<strong>na</strong> ili zamisle<strong>na</strong> zaedni~ka <strong>na</strong>de`. Pritoa, i vo dvata<br />
slu~ai edinstve<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> ~ovekot ne e ne{to apstraktno i univerzalno,<br />
tuku sekoga{ emotivniot stav - da se ostvari pobeda vrza<strong>na</strong> za<br />
konkreten pottik (impuls), a taa pobeda z<strong>na</strong>~i - da se ostvari individualniot<br />
so pomo{ <strong>na</strong> ostvaruvaweto <strong>na</strong> zaedni~kiot interes. Posledica<br />
(zaguba) od zaedni{tvoto od koj i da e vid (od strav ili od <strong>na</strong>de`) e<br />
gubewe <strong>na</strong> individualnosta, posebnosta, razli~nosta, sostojba koga poedinecot<br />
stanuva samo ~len <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> zaednica, <strong>na</strong>cija, partija, a<br />
prestanuva da bide li~nost: Samo ako si razli~en si nekoj. Ako si<br />
ed<strong>na</strong>kov si nikoj. 299 Takviot ~ovek ima domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>, pa duri i edinstve<strong>na</strong><br />
cel da se pobedi zaedni~kata opasnost, ili da se ostvari zaedni~koto<br />
dobro, no samo do momentot dodeka ne se ostvari taa pobeda. Koga<br />
pobedata }e se postigne, zaedni~kata opasnost ve}e ne postoi, pa otamu<br />
pove}e nitu zaedni~kiot interes <strong>na</strong> ~ie mesto povtorno se vra}a individualniot,<br />
ili vo <strong>na</strong>jmala raka tesno grupniot interes. Nakratko,<br />
gra|anite koi i<strong>na</strong>ku gi razdeluvaat razli~ni interesi, se sprotivstavuvaat<br />
kako eden <strong>na</strong> zaedni~kiot neprijatel. Ottamu, izgleda vistinito<br />
zabele`uvaweto <strong>na</strong> Dirkem deka bez zlostorstvata bi is~ez<strong>na</strong>la<br />
kohezijata <strong>na</strong> op{testvoto i deka univerzalnite dobra <strong>na</strong> zaednicata<br />
bi se raspad<strong>na</strong>le vo zaemno protivre~ni individualni ~esti~ki.<br />
Takvite koncepti vodat kon realen stav deka takviot interes<br />
za zloto e interes za pravda. Vo taa smisla spored Aristotel, lu|eto<br />
se zdru`uvaat za da postig<strong>na</strong>t ne{to polezno (nekakva korist), steknudeka<br />
vo ~ovekovata priroda e pobeda, istaknuvawe, izdvojuvawe, samopotvrduvawe,<br />
samoaktuelizacija, izdvojuvawe od i <strong>na</strong>d drugite, individualizacija, za<br />
da se poka`e kolku sme razli~ni, poi<strong>na</strong>kvi, podobri od drugite. Nasproti toa<br />
stoi `elbata za grup<strong>na</strong> pripadnost: 1. kaj site poedinci {to imaat te{kotii<br />
so individualizacijata ili, 2. kaj one koi imaat potreba od pripadnost kon<br />
opredele<strong>na</strong> grupa isklu~ivo zaradi poles<strong>na</strong> realizacija <strong>na</strong> sopstvenite interes<br />
koi se zaedni~ki so interesi <strong>na</strong> pripadnicite od taa grupa, <strong>na</strong>spritiv<br />
drugi zaedni~ki interesi <strong>na</strong> druga grupa.<br />
298<br />
Pri odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> svojot kako zaedni~ki interes se javuva strav: stravot<br />
vodi kon odbra<strong>na</strong>, toj vo startot e defanziven. Pri osvojuvawe svojot kako<br />
zaedni~ki interes se javuva <strong>na</strong>de`: <strong>na</strong>de`ta vodi kon <strong>na</strong>pad, taa vo startot e<br />
ofanziv<strong>na</strong>.<br />
299<br />
Ottamu, ne e to~<strong>na</strong> izrekata: Ako ne si so site, "ne si so site." To~no<br />
e: Ako si so site, "ne si so site."<br />
196
vaj}i ne{to nu`no od onie raboti koi se odnesuvaat <strong>na</strong> `ivotot. 300 Se<br />
~ini deka i politi~kata zaednica su{testvuva poradi nekoja zaedni~ka<br />
korist i pri <strong>na</strong>stanuvaweto i vo opstojuvaweto, za{to kon poleznoto<br />
se <strong>na</strong>so~ei i zakonodavcite, pa vo taa smisla velat deka pravedno e<br />
o<strong>na</strong> {to i e korisno <strong>na</strong> zaednicata. 301 Tamu kade {to nema ni{to zaedni~ko<br />
(zaedni~ki interes, m.z.) me|u vladetelot i podanikot, nema<br />
nitu prijatelstvo nitu pravednost. Odnosot e takov kakov {to e odnosot<br />
<strong>na</strong> za<strong>na</strong>et~ijata kon orudieto, <strong>na</strong> du{ata kon teloto, odnosno <strong>na</strong> gospodarot<br />
kon robot. Seto ova se koristi od tie {to go upotrebuvaat,<br />
taka {to nema zbor za prijatelstvo kon ne{to koe nema du{a, koe ne e<br />
nitu `ivo, tamu voop{to nema ni pravednost, kako {to nema nitu sprema<br />
kow, vol, nitu kon rob kako rob, za{to me|u niv nema ni{to zaedni~ko:<br />
robot e orudie so du{a, isto kako {to orudieto e bezdu{en rob.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa nema prijatelstvo kon rob kako kon rob, no ima kako<br />
kon ~ovek, za{to se ~ini deka kaj sekoj ~ovek ima ne{to pravedno kon<br />
se koe ima mo`nost da u~estvuva vo zakon i dogovor: z<strong>na</strong>~i ima i prijatelstvo<br />
so ogled <strong>na</strong> opredelbata ~ovek. <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> duri i vo tiraniite<br />
ima prijatelstvo i pravednost, no vo mala mera. Vo demokratiite pak<br />
ureduvawa, prijatelstvo i pravednost ima vo <strong>na</strong>jgolema mera za{to <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvite gra|ani im se mnogu raboti zaedni~ki. Z<strong>na</strong>~i, kako {to e<br />
ve}e ka`ano, sekoe prijatelstvo (i pravda, m.z.) se sodr`i vo zaednicata.<br />
302 Ovde treba da se spomne i toa deka vo ovoj red spa|a i interesot<br />
za zloto koj kaj mnogumi<strong>na</strong> e povrzan i so procenkata <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>litetot<br />
kako z<strong>na</strong>~aen ekonomski tovar, kako zaradi zagubite od nego, taka i<br />
zaradi tro{ocite za odr`uvawe <strong>na</strong> pravosudniot aparat i zatvorite i<br />
potrebata od iz<strong>na</strong>o|awe sredstva zadi nivno sanirawe.<br />
g) Da mu umre kozata <strong>na</strong>kom{ijata (kletva i magija)<br />
Kaj ova stanovi{te, vsu{nost, stanuva zbor za `elba od skrieno<br />
i nekazneto <strong>na</strong>neseuvawe zlo preku ritualni postapki za koi se veruva<br />
300<br />
Ottamu {to gledame kako sekoj grad e nekoe zaedni{tvo i deka sekoe<br />
zaedni{tvo e sostaveno zaradi nekoe dobro (za{to zaradi o<strong>na</strong> {to im izgleda<br />
dobro site pravat se), o~igledno e deka site zaedni{tva se stremat kon<br />
nekoe dobro, a <strong>na</strong>jmnogu kon o<strong>na</strong> koe e <strong>na</strong>jglavno od site dobra, kon o<strong>na</strong> zaedni-<br />
{tvo koe od site e <strong>na</strong>jglavno i vo sebe gi sodr`i site osta<strong>na</strong>ti. A toa e o<strong>na</strong> <strong>na</strong>re~eno<br />
dr`ava ili dr`avno zaedni{tvo (Politika, 1252 1-5). Aristotel, Politika,<br />
Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. 1. Zaedni{tvoto, pak, e vo prijatelstvoto,<br />
imeno, lu|eto ne sakaat da odat nitu po ist pat zaedno so neprijatelot.<br />
Ibid. str. 138.<br />
301<br />
Aristotel, Nikomahova etika, Tri, Skopje, 2003, str. 252.<br />
302<br />
Ibid, str. 256.<br />
197
deka, ako ni{to drugo, barem }e dovedat do opredele<strong>na</strong> rastovaruvawe<br />
<strong>na</strong> ~uvstvoto <strong>na</strong> omrazata kon opredeleni lica.<br />
^ovekot, kako {to pravilno zabele`uva Frejzer, od <strong>na</strong>jrani<br />
vremiwa tragal za op{ti pravila so ~ija pomo{ bi go svrtel tekot <strong>na</strong><br />
prirodnite pojavi vo svoja korist i pritoa sobral golem del takvi<br />
pravila od koi nekoi se zlatni, a nekoi bezvredni. Vistinskite ili<br />
zlatni pravila ja so~inuvaat osnovata <strong>na</strong> primenetata <strong>na</strong>uka. La`nite<br />
pravila ja so~inuvaat magijata. Taa magija posmatra<strong>na</strong> kako zbir <strong>na</strong><br />
pravila koi go opredeluvat tekot <strong>na</strong> <strong>na</strong>stanite vo realniot svet se <strong>na</strong>rekuva<br />
- teoretska magija, posmatra<strong>na</strong>, pak, kako zbir <strong>na</strong>pravila koi<br />
lu|eto ja primenuvaat za da ja postig<strong>na</strong>t svojata cel se <strong>na</strong>rekuva- prakti~<strong>na</strong><br />
magija. 303 Stanuva zbor za dva osnovni vidovi magija. 304<br />
1. Homeopatska ili imitativ<strong>na</strong> magija se zasnova vrz asocijacija<br />
<strong>na</strong> ideji po sli~nost ("zakon <strong>na</strong> sli~nost"). Ovaa magija pogre{no<br />
pretpostavuva deka stvarite koi li~at ed<strong>na</strong> <strong>na</strong> druga se isti. Nejzin-<br />
303<br />
Frejzer, D`. D`. Zlata<strong>na</strong> gra<strong>na</strong>, prou~avanje magije i religije, Ivani{evi~,<br />
Beograd, 2003, str. 59-60.<br />
304<br />
Spored Sprengler i Institores postojat 14 vidovi magii koi izviraat<br />
od 3 vida divi<strong>na</strong>cii. Prva divi<strong>na</strong>cija: otvoreno povikuvawe <strong>na</strong> demoni.<br />
Nejze i pripa|aat slednive vidovi magii: vra~awe, oniromantija (1. ve{ti<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> povikuvawe <strong>na</strong> demoni so koi e sklu~en izre~en dogovor kako bi mo`elo da<br />
se yirne vo ne{tata {to se skrieni vo soni{tata, 2. ve{ti<strong>na</strong> koga vrz osnova<br />
<strong>na</strong> soni{tata se pretska`uva idni<strong>na</strong>ta dokolku takvata mo} proizleguva od<br />
bo`je otkrovenie), <strong>na</strong>kromantija (ve{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> prizivawe i razgovarawe so<br />
mrtvi), proro{tvo, geomantija (ve{ti<strong>na</strong> koja se vr{i so tvrdi stvari kako<br />
{to se `elezo i mazen kamen), hidromantija (ve{ti<strong>na</strong> koja se vr{i so voda i<br />
kristali), piromantija (ve{ti<strong>na</strong> koja se vr{i so ogan) i gatawe (pretska`uvawe<br />
so `ivotni `rtvuvani <strong>na</strong> |avolski oltari).<br />
Vtora divi<strong>na</strong>cija: skrieno posmatrawe <strong>na</strong> polo`bata i dvi`eweto <strong>na</strong><br />
nekoja pojava, kako <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong> yvezdite, denot, satite i sli~i ne{ta. Nejze<br />
i pripa|aat slednive vidovi <strong>na</strong> magiii: horoskopija (pretska`uvawe vrz osnova<br />
<strong>na</strong> posmatrawe <strong>na</strong> polo`bata <strong>na</strong> yvezdite vo momentot <strong>na</strong> ra|aneto), haruspici<strong>na</strong><br />
(pretska`uvawe vrz osnova <strong>na</strong> posmatrawe <strong>na</strong> denovi i sati), augirija<br />
(pretska`uvawe vrz osnova <strong>na</strong> posmatrawe <strong>na</strong> povedenieto i peeweto <strong>na</strong> pricite),<br />
mantika (pretska`uvawe vrz osnova <strong>na</strong> z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> ~ove~kite zborovi),<br />
hiromantija (pretska`uvawe vrz osnova <strong>na</strong> linite <strong>na</strong> dlankata ili <strong>na</strong><br />
{epa od `ivotni) i spatulamantija (od spatula = {iroko lopat~e, <strong>na</strong> primer,<br />
slikarsko).<br />
Treta divi<strong>na</strong>cija: posmatrawe <strong>na</strong> nekoe ~ove~ko dejstvie so cel otkrivawe<br />
<strong>na</strong> sokrieni ne{ta ili <strong>na</strong>stani: taa divi<strong>na</strong>cija se <strong>na</strong>rekuva sortilegija.<br />
Nejze i pripa|aat vidovi <strong>na</strong> magiii koi se sostojat vo posmatrawe <strong>na</strong> trwe<br />
slama i likovi vo istopini od `elezo. Institoris, H i Sprenger, J. Malleus Maleficarum,<br />
str. 129-130. Na site ovie divi<strong>na</strong>cii celta ne im e <strong>na</strong>nesuvawe {teta,<br />
tuku pretska`uvawe <strong>na</strong> idni<strong>na</strong>ta.<br />
198
iot misloven princip se sveduva <strong>na</strong> toa deka sli~noto proizveduva sli-<br />
~no ili, so drugi zborovi, deka posledicata li~i <strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>ta. Spored<br />
ovoj princip magot zaklu~uva deka mo`e da se proizvede koja i da e posledica<br />
samo ako taa se imitira.<br />
Verojatno <strong>na</strong>jpoz<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> principot sli~noto proizveduva<br />
sli~no e obidot {to go pravele mnogu <strong>na</strong>rodi vo razni vremiwa so<br />
cel neprijatelot da se povredi ili uni{ti preku povreda ili uni{tuvawe<br />
<strong>na</strong> negoviot kip ili slika, vo uveruvawe deka kako {to stradaat<br />
kipot ili slikata, taka strada i ~ovekot i deka otamu so nivnoto uni-<br />
{tuvawe i samiot toj mora da umre. 305 Za volja <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta, treba da se<br />
priz<strong>na</strong>e, deka homeopatskata magija ~ii sredstva, kipovi i figuri obi-<br />
~no se praktikuvaa so zla <strong>na</strong>mera za omrazenite lica da se ispratat <strong>na</strong><br />
ovoj svet, iako mnogu poretko, imala i dobro<strong>na</strong>mer<strong>na</strong> upotreba: se upotrebuvala<br />
i za da se olesni pora|awe, za nerotkiwa da dobie dete, za<br />
lekuvawe ili spre~uvawe <strong>na</strong> bolesti, 306 kako merka koja {to lovecot<br />
ili ribarot mora da ja prezemat za da dojdat do obilen plen 307 i sl.<br />
305<br />
Taka Indijancite vo Sever<strong>na</strong> Amerika veruvaat deka }e mu <strong>na</strong>nesat<br />
soodvet<strong>na</strong> povreda <strong>na</strong> izvesno lice ako go <strong>na</strong>crtaat negoviot lik vo pesok, pepel<br />
ili vo gli<strong>na</strong> i ako zamislat koj i da e predmet {to go pretstavuva teloto<br />
<strong>na</strong> toa lice, pa go bodat so stap ili mu <strong>na</strong>nesuvaat kakva i da e druga povreda.<br />
Na primer, koga Oxbvej-Indijanec saka nekomu da mu <strong>na</strong>nese zlo pravi mal<br />
drven kip <strong>na</strong> svojot neprijatel i mu zaboduva igla vo glavata ili srceto ili<br />
pu{ti strela vo nego veruvaj}i deka vo istiot moment negoviot neprijatel }e<br />
po~uvstvuva sil<strong>na</strong> bolka vo soodvetniot del od teloto. Ako saka da go ubie toj<br />
go spaluva ili go zakopuva kipot izgovaraj}i vo isto vreme baja~ki. So cel da<br />
im se odmazdat <strong>na</strong> licata koi gi mrazat ili od koi se pla{at peruanskite<br />
Indijanci pravat nivni kipovi od salo izme{ano so `ito i potoa kipot go<br />
spaluvaat <strong>na</strong> patot po koj pominuvaat `rtvite.<br />
Malajcite pravele le{ vo dol`i<strong>na</strong> od edno stapalo od vosok zemen od<br />
<strong>na</strong>pu{teno leglo <strong>na</strong> p~eli i koga }e go probodele okoto <strong>na</strong> taa figura - neprijatelot<br />
stanuval slep, koga }e i go proboduvale stomakot - neprijatelot<br />
stanuval bolen, ako se probodela glavata - i nego go bolela glava itn. Dokolku<br />
sakale neprijatelot ved<strong>na</strong>{ da go ubijat ja rasekuvale figurata od glavata<br />
<strong>na</strong>dolu, ja zavitkuale i se molele <strong>na</strong>d nea kako {to toa se pravi so mrtovec<br />
i potoa ja pogrebuvale <strong>na</strong> pateka za koja se sigurni deka preku nea }e pomine<br />
`rtvata i deka }e ja pre~ekori figurata. Pritoa, za nejzi<strong>na</strong>ta krv da ne<br />
padne <strong>na</strong> va{a glava trebalo da se ka`e: "Toa ne sum jas koj go pogrebuva. Toa e<br />
Gavrilo." Na toj <strong>na</strong>~in vi<strong>na</strong>ta za ubistvoto se prefrla vrz arhangelot Gavril<br />
koj e mnogu posposoben da ja nosi odo{to vie. Frejzer, D`. D`. Zlata<strong>na</strong> gra<strong>na</strong>,<br />
prou~avanje magije i religije, Ivani{evi~, Beograd, 2003, str. 28-29.<br />
306<br />
Marsel od Bordo, dvorski lekar <strong>na</strong> Teodosie I, vo svoeto ~udno delo<br />
za medici<strong>na</strong>ta propi{uva lek za otok koj se sostoi vo slednovo: zemete koren<br />
od vrba, prese~ete go i obesete eden del <strong>na</strong> vratot <strong>na</strong> bolniot a drugiot <strong>na</strong>d<br />
~adot vrz ogan. Kako {to vrbata se su{i vo ~adot taka i otokot }e se isu{i i<br />
199
Prenos<strong>na</strong> magija se zasnova vrz asocijacija <strong>na</strong> ideji po dopir<br />
("zakon <strong>na</strong> dopir ili prenos"). Ovaa magija pogre{no pretpostavuva<br />
deka stvarite koi ed<strong>na</strong>{ bile vo zaemen dopir sekoga{ se vo dopir i<br />
zaemno deluvawe. Nejziniot misloven princip se sveduva <strong>na</strong> toa deka<br />
stvarite koi ed<strong>na</strong>{ bile sostaveni, duri i toga{ koga sosema }e se razdelat<br />
ed<strong>na</strong> od do druga, zasekoga{ mora da osta<strong>na</strong>t vo takov simpati~ki<br />
odnos vo koj {to i da <strong>na</strong>pravi ed<strong>na</strong>ta mora sli~no da vlijae i <strong>na</strong> drugata.<br />
Spored ovoj princip, magot zaklu~uva deka {to i da mu pravi <strong>na</strong><br />
materijalniot predmet, toa ed<strong>na</strong>kvo }e vlijae i vrz liceto so koe toj<br />
predmet nekoga{ bil vo dopir. 308<br />
Najpoz<strong>na</strong>t primer <strong>na</strong> ovaa magija e magiskata simpatija za koja<br />
se pretpostavuva deka postoi me|u ~ovekot i koj i da e negov oddelen<br />
del (papo~<strong>na</strong>ta vrska i postelicata, ostaven trag, 309 plunka), kako i <strong>na</strong><br />
kosata i noktite, taka {to koj bilo {to }e zeme ~ove~ka kosa i nokti<br />
mo`e da izvr{i {to i da saka vrz liceto od koi se otse~eni bez razlika<br />
<strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta oddale~enost. 310<br />
is~ezne. Ako bolniot potoa se poka`e neblagodaren prema dobriot lekar,<br />
ovoj mo`e lesno da mu se odmazdi so frlawe <strong>na</strong> vrbata vo voda: za{to kako<br />
{to korenot povtorno }e upie vlaga, taka se povra}a i otokot. Ibid, str. 32.<br />
307<br />
Galelazirite, `iteli <strong>na</strong> severniot del <strong>na</strong> Halmahara, golem ostrov<br />
koj se <strong>na</strong>o|a zapadno od Nova Gvineja, tvrdo veruvaat deka pred da se <strong>na</strong>polni<br />
pu{kata pri poa|awe vo lov, kur{umot sekoga{ prvo treba da se stavi vo<br />
usta. Na toj <strong>na</strong>~in re~isi ve}e se jade ulovenoto koe kur{umot treba da go<br />
pogodi, pa zatoa istiot voop{to ne mo`e da ja proma{i celta, Ibid, str. 33.<br />
Ponekoga{ se pribegnuva kon homeopatskata magija za da se izbegne nekoe<br />
kobno pretska`uvawe so pomo{ <strong>na</strong> negovoto prividno ostvaruvawe. Na primer,<br />
ako nekoj se rodi <strong>na</strong> 1 fevruari se veruvalo deka negovata ku}a }e izgori<br />
koga }e stane polnoleten. Za da se predupredi ovaa nesre}a, prijatelite <strong>na</strong><br />
roditelite <strong>na</strong> novorodenoto dete gradele {upa vo poleto i ja spaluvale. Ibid,<br />
str. 48.<br />
308<br />
Ibid, str. 27-29 i 48.<br />
309<br />
Vo Meklenburg se smisli deka ako nekomu mu zabodete klinec vo<br />
otisok od stapaloto toj }e stane invalid. Vo nekoi krai{ta, pak, se veruva<br />
deka klinecot treba da bide izvaden od mrtove~ki sandak. Ibid, str. 54<br />
310<br />
Za da kurtulat od kakva i da e magija {to mo`e da se stori vrz niv<br />
preku nivnite nokti ili prolea<strong>na</strong> krv, plemstvoto <strong>na</strong> Madagaskar gi {titi<br />
poseb<strong>na</strong> klasa lu|e <strong>na</strong>re~eni ramanga ili "si<strong>na</strong> krv". Niv<strong>na</strong> dol`ost bila da<br />
gi izedat site ise~eni nokti i da ja izli`at seta prolea<strong>na</strong> krv. Ibid, str. 233.<br />
Ponekoga{ otse~ocite od kosa i nokti, kako i izvadeni zabi se ~uvaat ne zatoa<br />
da se spre~i da pad<strong>na</strong>t vo racete <strong>na</strong> nekoj mag, tuku za sopstvenikot da gi<br />
ima pri raka pri o~ekuvanoto voskrsnuvawe <strong>na</strong> teloto. Vo seloto Dramkor<strong>na</strong>t<br />
vo Irska koga nekoi starici vrz osnova <strong>na</strong> Svetoto pismo gi uverile deka gospod<br />
gi izbrojal site vlak<strong>na</strong> <strong>na</strong> nivnite glavi, tie mislele deka }e mora da po-<br />
200
I dvata vidovi magii (homeopatskata ili imitativ<strong>na</strong>ta magija<br />
i prenos<strong>na</strong>ta magija) se <strong>na</strong>rekuvaat simpati~<strong>na</strong> magija, za{to i ed<strong>na</strong>ta<br />
i drugata pretpostavuvaat deka stvarite zaemno deluvaat <strong>na</strong> oddale~enost<br />
so pomo{ <strong>na</strong> taj<strong>na</strong> simpatija. Pritoa, treba da se ima predvid,<br />
deka sistemot <strong>na</strong> simpati~<strong>na</strong> magija ne se sostoi samo od pozitivni<br />
pravila (vra`bini), tuku i od golem broj negativni pravila (zabrani,<br />
tabui). Toj sistem upatuva ne samo <strong>na</strong> toa {to treba da se pravi, tuku i<br />
<strong>na</strong> toa {to ne treba da se pravi. Pozitiv<strong>na</strong>ta magija ili vra`bi<strong>na</strong> <strong>na</strong>laga:<br />
"Pravi go ova, za da se slu~i toa i toa." 311 Nejzi<strong>na</strong> cel e da se predizvika<br />
sakan <strong>na</strong>stan. Negativ<strong>na</strong>ta magija ili tabupropi{uva: "Ne pravi<br />
go ova, da ne se slu~i toa i toa. "Celta <strong>na</strong> ovaa magija e da se izbegne<br />
nesakan <strong>na</strong>stan. Tabu e z<strong>na</strong>~i negativ<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> prakti~<strong>na</strong>ta magija.<br />
312 Od tabuite <strong>na</strong> koi se pridr`uvale divjacite mo`ebi <strong>na</strong>jbrojni i<br />
<strong>na</strong>jva`ni se onie koi zabranuvaat upotreba <strong>na</strong> izves<strong>na</strong> hra<strong>na</strong>. Kako {to<br />
divjakot jade mnogu `ivotni i rastenijaza da se stekne so izvesni posakuvani<br />
osobini koi spored negovo mislewe im pripa|aat, 313 taka izbegnuva<br />
da jade mnogu drugi `ivotni i rastenija za da ne stekne nivnite<br />
lo`at smetka za toa pri "stra{niot sud", pa zatoa svojata pad<strong>na</strong>ta kosa ja sobirale<br />
i kriele pod krovot <strong>na</strong> svoite kolibi. Ibid, str. 239-240<br />
311<br />
Vo ovaa smisla ed<strong>na</strong> mo{ne plod<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> homeopatskata magija e<br />
nejzinoto dejstvo so pomo{ <strong>na</strong> mrtvite. Taka kradcite od mnogu zemji veruvaat<br />
deka ako ja posipat ku}ata so zemja zeme<strong>na</strong> od nekoj grob stanuvaat nevidlivi<br />
za svoite `rtvi. Ako Ju`en Sloven <strong>na</strong>meraval da krade <strong>na</strong> pazar, se {to trebalo<br />
da <strong>na</strong>pravi bilo da izgori slepa ma~ka, pa malku od nejziniot pepel da<br />
frli vrz trgovecot so kogo se cenka. Potoa mo`e da zeme se {to saka od tezgata.<br />
Toj nema ni{to da zabele`i, za{to sta<strong>na</strong>l slep kako mrtavta ma~ka.<br />
Kradecot duri mo`e hrabro da zapra{a: "Dali plativ za ova?" Magepsanioit<br />
trgovec }e odgovori: "Plativte, se razbira!" Se ~ini <strong>na</strong>jsvirep <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> koristewe<br />
<strong>na</strong> ma|ijata bil koristen vo Rusija: se ubival ~ovek so cel od negovata<br />
mast da se <strong>na</strong>pravi sve}a ~ija svetlost <strong>na</strong> kradecot mu obezbeduvala nezabele`ni<br />
no}ni kra`bi. Interesno e i toa deka srpskite i bugarskite `eni, <strong>na</strong><br />
koi mnogu te{ko im pa|ale ograni~uvawata <strong>na</strong> bra~niot `ivot, gi zemale bakarnite<br />
pari~ki od o~ite <strong>na</strong> mrtovec, gi stavale da postojat vo vino ili voda<br />
i potoa te~nosta im ja davale nivnite ma`i da ja ispijat. Po ispivaweto <strong>na</strong><br />
te~nosta soprugot, isto kako i mrtovecot <strong>na</strong> ~ii o~i bile staveni pari~kite,<br />
stanuval slep za site qubovni avanturi <strong>na</strong> svojata `e<strong>na</strong>. Ibid, str. 42-43 i 65.<br />
312<br />
Taka <strong>na</strong> primer, kaj Ainite vo Sahalin, trud<strong>na</strong> `e<strong>na</strong> ne smee da prede<br />
vol<strong>na</strong> niti da suka konci dva meseci pred pora|aweto, za{to ako toa go<br />
pravi, <strong>na</strong> nejzinoto dete mo`e da mu se zapletkaat crevata kako konci... Na nekoi<br />
ostrovi vo isto~<strong>na</strong> Indija, koj i da dojde pred ku}ata <strong>na</strong> lovec ne smee da<br />
zastane, tuku mora direktno da vleze vo nea, za{to ako zastane pred vartata,<br />
toga{ i dive~ot <strong>na</strong> ist sli~en <strong>na</strong>~in mo`e da zastane pred stapicata <strong>na</strong> lovecot<br />
i da si zamine bez da bide faten vo nea. Ibid, str. 35.<br />
313<br />
Ibid, str. 36<br />
201
negativni osobini. 314 So toa {to gi jade prvite toj ja praktikuva pozitiv<strong>na</strong>ta<br />
magija, a so vozdr`uvawe od drugite, praktikuva negativ<strong>na</strong><br />
magija.<br />
Poseben problem kaj site magii pretstavuva stavaweto pod kontrola<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite i tu|ite du{i. Spored veruvaweto <strong>na</strong> mnogu <strong>na</strong>rodi,<br />
du{ite sfateni kako mali ~ove~iwa 315 imaat izvonred<strong>na</strong> mo} da prestojuvaat<br />
vo <strong>na</strong>s i da go razdvi`uvaat <strong>na</strong>{eto telo, ili <strong>na</strong>kratko da ni davaat<br />
`ivot. Toj mal ~ovek vo ~ovekot - du{ata, ni dava celokup<strong>na</strong>ta<br />
aktivnost. So ogled <strong>na</strong> toa {to nejzinoto prisustvo vo <strong>na</strong>s z<strong>na</strong>~i `ivot,<br />
nejzinoto privremeno otsustvo - son 316 ili bolest, 317 a nejzinoto<br />
314<br />
Taka <strong>na</strong> Madagaskar, vojnik ne smee da jade koleno od vol, za{to<br />
sli~no <strong>na</strong> volot }e stane slab vo kole<strong>na</strong>ta i nesposoben da mar{ira. Vojnik,<br />
isto taka, ne smee da jade petel koj zagi<strong>na</strong>l vo borba ili {to i da e {to e ubieno<br />
so kopje.... Koga lovcite vo Laos odat vo lov <strong>na</strong> slonovi gi predupreduvaat<br />
svoite soprugi deka dodeka tie se otsutni od doma da ne ja se~at kosata, nitu<br />
da go ma~kaat svoeto telo so uqe, za{to slonot }e ja raskine ili }e se lizne<br />
od stapicata... Lovcite <strong>na</strong> slonovi od isto~<strong>na</strong> Afrika veruvaat deka ako soprugite<br />
im se neverni dodeka se tie vo lov, slonot dobiva mo} <strong>na</strong>d niv i mo`e<br />
opasno da gi povredi ili ubie. Mokso{kite Indijanci od Bolivija, pak, veruvaat<br />
deka ako pri lovot gi kasne zmija ili jaguar, toa e siguren z<strong>na</strong>k za neverstvo<br />
<strong>na</strong> soprugata, koja za toa mora neizostavno strogo da se kazni, ponekoga{<br />
i so smrt. Ibid, str. 36.<br />
315<br />
Kaj razni <strong>na</strong>rodi stanuva zbor za razni modeli <strong>na</strong> mali, slabi ili<br />
debeli, dolgi ili kratki, brzi ili spori, materijalni, polumaterijalni ili<br />
nematerijalni ~ove~iwa koj te`at do 10 ili do 21 gram, pomesteni vo razli~i<br />
delovi od teloto <strong>na</strong> ~ovekot. Po izleguvaweto od ~ovekot tie mo`at da odat<br />
<strong>na</strong> razli~ni mesta: da osta<strong>na</strong>t vo okoli<strong>na</strong>ta, da odat <strong>na</strong> neboto ili pod zemjata,<br />
da se preselat vo drug ~ovek, `ivotno ili rastenie itn.<br />
316<br />
Se veruva deka dodeka ~ovek spie negovata du{a z<strong>na</strong>e da izleze od<br />
teloto i da se zafa}a so brojni aktivnosti (da raboti, da se stepa so druga<br />
du{a; poradi {to toj po budeweto se ~uvstvuva izmoren, pretepan i sl.), poradi<br />
{to sonot e samo odraz <strong>na</strong> seto o<strong>na</strong> {to taa go pravi dodeka e <strong>na</strong>dvor od teloto.<br />
Glavata opasnosta od takvite ekskurzii <strong>na</strong> du{ata e nemo`nosta <strong>na</strong> nejzinoto<br />
vra}awe vo teloto. Od tie pri~ini mora da se vnimava toj {to spie da<br />
ne se budi <strong>na</strong>glo, za{to mo`e da se slu~i negovata du{a koja oti{la <strong>na</strong> predolga<br />
pro{etka da ne mo`e <strong>na</strong>vreme da se vrati vo teloto pa ~ovekot da se "razbudi<br />
mrtov," poto~no bolen (veruvaweto e deka sekoj koj }e se razbudi bez<br />
du{a mora da e bolen). Treba, isto taka, da se vnimava da ne mu se menuva izgledot<br />
(<strong>na</strong> primer, da i se zalepat musta}i <strong>na</strong> zaspa<strong>na</strong> `e<strong>na</strong>) nitu da se premestuva<br />
nikoj dodeka spie, za{to negovata du{a pri vra}aweto mo`e da se zbuni,<br />
da ne si go prepoz<strong>na</strong>e teloto i ~ovekot bez vrska da umre... Na toj ~ija du{a<br />
{eta dodeka spie, mo`e da mu se slu~i duri i toa negovata du{a da bide odnese<strong>na</strong><br />
od du{ata <strong>na</strong> sve`o po~i<strong>na</strong>t ~ovek. Zaradi izbegnuvawe <strong>na</strong> takvi bliski<br />
202
trajno <strong>na</strong>pu{tawe <strong>na</strong> teloto - smrt, edeno od <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite potrebi <strong>na</strong><br />
~ovekot e soodvetnoto postapuvawe so du{ata. Celta <strong>na</strong> toa postapuvawe<br />
e da se spre~i taa da go <strong>na</strong>pu{ti teloto, ili pak, ako ve}e toa go<br />
storila, da se obezbedi nejzino vra}awe vo istoto telo. Merkite koi<br />
primitivniot ~ovek gi prezema za da postigne ed<strong>na</strong> od ovie celi se<br />
izvesni pravila (zabrani ili tabui) za obezbeduvawe postojanoto prisustvo<br />
ili povrat <strong>na</strong> du{ata. Nakratko toa se sredstva za odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> `ivotot.<br />
^ovekovata du{a, od <strong>na</strong>jrazli~ni pri~ini ~esto z<strong>na</strong>e privremeno<br />
da go <strong>na</strong>pu{ti teloto. Toa <strong>na</strong>j~esto go pravi preku ustata ili otvorite<br />
<strong>na</strong> nosot. Vo takvi slu~ai ulogata <strong>na</strong> magijata e ili so pomo{ <strong>na</strong><br />
svoite ve{tini da go spre~i toa izleguvawe 318 ili so arno ili lo{o da<br />
pridonese zatalkanite du{i da se vratat vo teloto <strong>na</strong> sopstvenikot.<br />
Ovie postapki sekako deka se korisni ako so niv se prevenira begstvoto<br />
<strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta ili du{ata <strong>na</strong> svoite prijateli. ^ovekovata istorija<br />
e prepol<strong>na</strong> so prikazni i za izvlekuvaweto du{i od ~ovekovo telo od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> demoni, no i za vseluvaweto <strong>na</strong> demoni vo ~ove~ki tela.<br />
Ottamu proizleguva potrebata za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> posebni proceduri zarasredbi<br />
vo mnogu zemji postoi obi~aj vo ku}ata vo koja ima smrten slu~aj cela<br />
no} da ne se spie. Vidi, ibid, str. 190 i <strong>na</strong>tamu.<br />
317<br />
Du{ta mo`e da go <strong>na</strong>pu{ti teloto ne samo koga ~ovek }e zaspie,<br />
tuku i koga e buden. Posledica od toa e bolest, ludilo ili smrt. Vo takvi<br />
slu~ai spasot e vo ve{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> magot da ja vrati du{ata vo teloto. Pritoa,<br />
kaj Indijancite vo Britanska Kolumbija, magot mora posebno da vnimava<br />
slu~ajno da ne ja progolta du{ata <strong>na</strong> bolniot, za{to postapkata za nejzino<br />
istresuvawe od teloto <strong>na</strong> magot e prili~no komplicira<strong>na</strong> i bol<strong>na</strong>. Vidi. ibid,<br />
str. 191-197.<br />
318<br />
Za taa cel (razubavuvaweto so toj "<strong>na</strong>kit" e sosema sporeden efekt<br />
od takviot akt) `enite vo Afrika stavaat razni alki <strong>na</strong> nosot ili <strong>na</strong> nozete<br />
i racete. Od istite pri~ini <strong>na</strong> Celebes <strong>na</strong> bolniot mu zaka~uvaat jadica <strong>na</strong><br />
nosot: idejata e so zaka~uvaweto <strong>na</strong> jadicata da spre~i sekakov obid za begstvo<br />
<strong>na</strong> du{ata... Koga }e dobijat, pak, novoroden~e, me|u drugoto, im gi vrzuvaat<br />
ustite <strong>na</strong> site `ivotni vo ku}ata i okolu ku}ata, od strav nekoe od niv da ne<br />
ja progolta negovata du{a.. Koga nekoj se prozeva vo nivno prisustvo, Indusite<br />
sekoga{ pukaat so prstite so verba deka toa ja spre~uva du{ata da izleze<br />
preku usta... Ito<strong>na</strong>mite vo Ju`<strong>na</strong> Afrika mu gi zape~auvaat o~ite, ustata i<br />
nosot <strong>na</strong> umreniot so cel da se spre~i negovata du{a da izleze i da odnese nekogo<br />
od prisutnite. Od sli~ni pri~ini kaj mnogu <strong>na</strong>rodi, pa i kaj <strong>na</strong>s, <strong>na</strong> pokojniot<br />
mu se zapu{uva nosot i mu se podvrzuva vilicata.<br />
Se ~ini, sepak, deka "<strong>na</strong>jefikasen" <strong>na</strong>~in za da se spre~i izleguvawe<br />
<strong>na</strong> du{ata od teloto <strong>na</strong>{le `itelite <strong>na</strong> Markiskite ostrovi vo Ju`en Pacifik<br />
i `itelite <strong>na</strong> Kaledonija. Za da go odr`at vo `ivot ~ovekot koj e <strong>na</strong><br />
smrt<strong>na</strong> postela, tie ednostavno mu gi dr`at i nosot i ustata zatvoreni... Ibid,<br />
str. 189 i <strong>na</strong>tamu.<br />
203
di vra}awe vo porane{<strong>na</strong>ta sostojba. Za predmetot <strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata tema,<br />
me|utoa, se poz<strong>na</strong>~ajni onie magiski obredi koi go manifestiraat ~ovekovoto<br />
zlo, a se sostojat vo lovewe <strong>na</strong> ~ovekovite du{i od odmazda<br />
ili za lukretivni potrebi od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> `ivi lu|e. Taka vo nekoi delovi<br />
<strong>na</strong> zapad<strong>na</strong> Afrika, magite postojano postavuvaat stapici za da gi<br />
fatat du{itekoi gi <strong>na</strong>pu{taat telata <strong>na</strong> svoite sopstvenici za vreme<br />
<strong>na</strong> son. Koga }e fatat nekoja du{a ja vrzuvaat <strong>na</strong>d ogan i kako {to taa<br />
se su{i taka venee i nejziniot sopstvenik. Toa ne se pravi od nekakva<br />
omraza sprema stradalnikot, tuku od deloven interes. Na magot mu e<br />
seedno ~ija du{a fatil i spremen e da mu ja vrati <strong>na</strong> sopstvenikot ako<br />
za toa dobro mu se plati. Nekoi magi kako legalno zanimawe dr`at du-<br />
}ani za zalutani du{i, taka {to onoj {to ja izgubi ili zaturi svojata<br />
du{a mo`e sekoga{ da se javi kaj niv i po voobi~ae<strong>na</strong> ce<strong>na</strong> da dobie<br />
druga du{a. Ima me|utoa i iskol~eni lu|e koi od ~ista pakost ili<br />
zaradi zarabotka postavuvaat mamki i stapici so umisla da fatat ne~ija<br />
du{a. Takvite du{i tie ili ved<strong>na</strong>{ gi ubivaat ili do tolku ja tormozat<br />
{to taa, ako se vrati, mu go upropastuva zdravjeto <strong>na</strong> nejziniot<br />
sopstvenik. 319<br />
Nabroenite opasnosti po du{ata ne se edinstvenite koi go ma-<br />
~at primitivniot ~ovek. Ottamu {to toj ~estopati svojata senka i<br />
odrazot <strong>na</strong> svojot lik vo ogledalo 320 |i smeta za del <strong>na</strong> svojata du{a, kaj<br />
nego se javuva dopolnitelni stravuvawa. Imeno, za nego pretstavuva<br />
golema opasnost ako nekoj stapne, ja probode ili ja udri negovata senka,<br />
za{to posledicata od seto toa }e se po~uvstvuva vrz negovoto telo.<br />
Poseb<strong>na</strong> opasnost pretstavuva ako senkata celosno se oddeli od nego,<br />
za{to vo toj slu~aj e neminov<strong>na</strong> smrt. Opredele<strong>na</strong> opasnost pretstavuva<br />
i samoto pa|awe <strong>na</strong> tu|a senka vrz nekogo, osobeno ako toa e senkata<br />
<strong>na</strong> o`alosteno lice, od `e<strong>na</strong> voop{to ili, ne daj bo`e, od sopstve<strong>na</strong>ta<br />
te{ta. Posledicite od toa mo`at da bidat <strong>na</strong>vlekuvawe <strong>na</strong> slabeewe<br />
ili lo{i osobini kakvi {to se mrzlivost ili glupost. 321<br />
O<strong>na</strong> {to e karakteristi~no za magijata i magiskite obredi e i<br />
niv<strong>na</strong>ta zaprepastuva~ka aktuelnost. Kolku i da e toa nesfatlivo taa<br />
i denes se povrzuva za opredeleni religii i sekti me|u koi ovde }e gi<br />
spomeneme samo: Vicca, Voodoo, Druidizam,<br />
- Vicca e vid religija za koja va`i eden zakon: "Dodeka ne gi povreduva{<br />
drugite, raboti {to ti e volja." Nejzino glavno veruvawe e<br />
praviloto 3 x 3, {to z<strong>na</strong>~i deka se {to nekoj }e <strong>na</strong>pravi, trikratno mu<br />
se vra}a. Toa z<strong>na</strong>~i deka se veruva vo karma, pa spored toa i vo reinka-<br />
319<br />
Vidi: ibid, str. 195 i <strong>na</strong>tamu.<br />
320<br />
Poz<strong>na</strong>t i kaj <strong>na</strong>s e obi~ajot koga }e se slu~i smrt vo ku}ata da se<br />
pokrie ogledaloto, za{to se sravuva deka odrazot <strong>na</strong> onoj koj }e se vidi vo<br />
nego (a toa z<strong>na</strong>~i negovata du{a) mo`e da bide odnesen od du{ata <strong>na</strong> po~i<strong>na</strong>tiot<br />
koja se do pogrebot se vrtka okolu ku}ata.<br />
321<br />
Vidi: ibid, str. 198.<br />
204
<strong>na</strong>cija. Vikanite pravat talismani, ja prou~uvaat astrologijata i kabalata,<br />
frlaat vol{ebstva i ja slavat prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Majkata Zemja.<br />
Site drevni bo`ici se posmatraat kako golema bo`ica koja ima broji<br />
imiwa (Izida, Dija<strong>na</strong>, Haketa, Kadivden, Afrodita, itn). Taa e devica<br />
i majka starica. Taa ima odnosi so golemiot bog kogo isto taka go so~inuvaat<br />
site drevni bogovi. Toj e rogatiot bog Pan, Lucifer (ne Sata<strong>na</strong>,<br />
tuku starorimskiot bog <strong>na</strong> utrinskata yvezda). Za ma|iski rituali<br />
se koristi pentagram koj e vcrtan <strong>na</strong> disk {to mo`e da bide od razli-<br />
~en materijal i koj treba da e postaven <strong>na</strong> oltar. Se koristi vo <strong>na</strong>jednostavni<br />
vol{ebstva koi se izveduvaat so pomo{ <strong>na</strong> sve}i. Okolu pentagramot<br />
e vcrtan krug koj ja pretstavuva bo`icata i bogot. Toj krug<br />
reflektira svetlost i <strong>na</strong> negoviot nositel mu donesuva seop{ta inteligencija,<br />
univerzal<strong>na</strong> mudrost i za{tita. Vo dene{no vreme pentagramot<br />
sta<strong>na</strong>l simbol <strong>na</strong> zloto, a ovaa predrasuda e pottik<strong>na</strong>ta so pojavata<br />
<strong>na</strong> satanisti~kite sekti koi go koristat prevrteniot pentagram vo<br />
svoite rituali.<br />
- Voodoo (hoodoo voudon) e zbir <strong>na</strong> magi~ni veruvawa i praktiki<br />
koi se manifestiraat vo nekoi delovi <strong>na</strong> Afrika, Ju`<strong>na</strong> Amerika, zapad<strong>na</strong><br />
Indija, a osobeno <strong>na</strong> Haiti. Voodoo se razvi <strong>na</strong> planta`ite <strong>na</strong><br />
robovi vo Afrika vo XVII vek. Spored nego postojat Loi duhovi koi gi<br />
povikuvaat sve{tenik (houngan) ili sve{teni~ka (mambo) vo ceremonii<br />
za vreme <strong>na</strong> koi <strong>na</strong>sobranite lu|e stanuvaat opsed<strong>na</strong>ti so duhovite<br />
i pa|aat vo trans. Postojat dva osnovni pravci <strong>na</strong> Voodoo. Rada e familija<br />
<strong>na</strong> Voodoo duhovi i toa <strong>na</strong> relativno miroqubivi i sre}ni Loi.<br />
Petro e cr<strong>na</strong> ma|ija vo Voodoo i toa Voodoo od besni i podli Loi ili<br />
duhovi. Vo Petro Voodoo se slu~uvaat opasni <strong>na</strong>stani, me|u koi smrt <strong>na</strong><br />
prokleti i sozdavawe <strong>na</strong> Zombi. Zombite se sozdadeni od crnite magi-<br />
~ari <strong>na</strong>re~eni Bokor koi stavaat eden vid otrov vrz ko`ata <strong>na</strong> `rtvite.<br />
Nikoj od nepovikanite ne go z<strong>na</strong>e sostavot <strong>na</strong> otrovot, me|utoa se<br />
pretpostavuva deka sodr`i elementi od toksi~ni `ivotni i rastenija.<br />
Potoa, `rtvata stanuva <strong>na</strong>polno paralizira<strong>na</strong> i pa|a vo koma. Grisgris<br />
e Voodoo magija koja so sigurnost go predizvikuva <strong>na</strong>stanot (dobar<br />
ili lo{), a osven toa se koristi i za za{tita od zlo i za obezbeduvawe<br />
<strong>na</strong> dobra sre}a.<br />
- Druidite poteknuvaat od Galite kako edno od keltskite plemiwa<br />
koi `iveele vo eden del od dene{<strong>na</strong> Francija. Tie se zanimavale<br />
so raboti vrzani so religijata, bile prisutni pri `rtvenite obredi i<br />
sekoja godi<strong>na</strong> <strong>na</strong> opredeln den imale sostanok <strong>na</strong> nekoe sveto mesto. Se<br />
pretpostavuva deka niv<strong>na</strong>ta doktri<strong>na</strong> <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la vo Velika Britanija.<br />
Druidte ne odele vo voj<strong>na</strong> i ne pla}ale danoci. Edinstveno {to trebalo<br />
da z<strong>na</strong>at bile odreden broj stihovi <strong>na</strong>pamet i da se {koluvaat<br />
"samo" dvaeset godini. Edno od nivnite glavni u~ewa bilo deka du{ite<br />
po smrta ne is~eznuvaat, tuku deka povtorno se ra|aat vo drugo telo.<br />
Se zanimavale so prou~uvawe <strong>na</strong> zvezdite, prirodata <strong>na</strong> rabotite i mo-<br />
}ta <strong>na</strong> bogovite. Bile zakonodavci i sudii.<br />
205
- Vampirizmot e povrzan so Romanskiot grof Vlad Drakula,<br />
vladetel koj bil ubien <strong>na</strong> spiewe, bil pogreban vo ma<strong>na</strong>stirot S<strong>na</strong>gov<br />
<strong>na</strong> eden izoliran ostrov, vo grob koj vo 1930 godi<strong>na</strong> go otkopuva grupa<br />
<strong>na</strong>u~ici i otkriva deka e prazen. Osta<strong>na</strong>toto e legenda od koja se ra|a<br />
prikaz<strong>na</strong>ta za vampirite, nemrtvi krvopii koi begaat od sonce, se<br />
dr`at po<strong>na</strong>stra<strong>na</strong> od krstovi, spijat vo mrtove~ki sandaci i imaat ve-<br />
~en `ivot.<br />
I<strong>na</strong>ku, samoto lekuvawe od magijata sekade se vr{i so pomo{ <strong>na</strong><br />
magiska medici<strong>na</strong>. Vo magiskata medici<strong>na</strong> <strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> bolesite<br />
se objasnuva so deluvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>tprirodni sili i demoni, pa ottamu i<br />
lekuvaweto se sostoi vo deluvawe <strong>na</strong> tie faktori. Nea ja sproveduvaat<br />
glavno plemenski vra~evi, {amani i isceliteli. Pritoa, povikuvaweto<br />
<strong>na</strong> pomo{ <strong>na</strong> dobrite duhovi ja pretstavuva dobrata magija, dodeka<br />
povikuvaweto <strong>na</strong> zlite duhovi - cr<strong>na</strong> magija. Osnov<strong>na</strong> preventi<strong>na</strong><br />
postapka <strong>na</strong> magiskata medici<strong>na</strong> e noseweto <strong>na</strong> amajlii, amuleti i talismani.<br />
Osven toa se spomenuvaat u{te i feti{izam, totem i tabu.<br />
Pri dijagnosticiraweto se utvrduva dali zaboluvaweto <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo od<br />
prirodni ili <strong>na</strong>tprirodni sili. Za taa cel se gleda vo graf~iwa, se<br />
frlaat v`areni jagle~iwa i topeno olovo vo voda. Naj~esta, pak, terapeutska<br />
postapka e egzorcizam (isteruvawe <strong>na</strong> lo{ite duhovi od teloto<br />
<strong>na</strong> bolniot).<br />
Me|utoa kako i sekoja bolest i bolestite <strong>na</strong> magijatapodobro e<br />
da se spre~at oddo{to da se lekuvaat. Vo taa smisla <strong>na</strong>jdobrite preventivni<br />
sredstva za odbra<strong>na</strong> zloto predizvikano so cr<strong>na</strong> magija se talismani,<br />
322 amajlii. 323 Vo taa smisla, <strong>na</strong> primer, vo Ki<strong>na</strong> golema va`nost<br />
322<br />
Talisman (<strong>na</strong>zivot talisman poteknuva od arapskiot i gr~kiot i<br />
z<strong>na</strong>~i - danok, porez, da se plati, izvr{i, ispolni) e ma|iski predmet koj <strong>na</strong><br />
onoj koj go nosi mu dava vol{eb<strong>na</strong> mo} - vo soglasnost so negovata volja predizvikuva<br />
promeni kaj sopstvenikot i negovata okoli<strong>na</strong>. Talismanot deluva aktivno.<br />
So negova pomo{ se ostvaruvaat, se opredmetnuvaat, se materijaliziraat<br />
<strong>na</strong>{ite `elbi. "Talismanot e ma{i<strong>na</strong> koja pomaga da se premosti bezd<strong>na</strong>ta<br />
me|u svetot <strong>na</strong> ideite i svetot <strong>na</strong> dopirlivata relnost." Talismanite deluvaat<br />
koga se dobro <strong>na</strong>praveni i posveteni i koga zad niv stoi soodvet<strong>na</strong> um<strong>na</strong> i<br />
teles<strong>na</strong> dejnost. Tie imaat svoj domet i svoi ograni~uvawa... Pameten ~ovek<br />
nema da se povede po `elbite koi se izraz <strong>na</strong> nekontrolira<strong>na</strong> fatazija, <strong>na</strong><br />
primer, preku no} da se dobie Nobelova <strong>na</strong>grada. Od druga stra<strong>na</strong>, talismanite<br />
koi se izraz <strong>na</strong> `elbite bliski do umot i mo`nosta od ostvaruvawe (primer,<br />
`elbata da se aktivirame vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> u~ewe ili kon <strong>na</strong>tamo{no usovr-<br />
{uvawe vo profesijata po dolg period <strong>na</strong> neaktivnost i mrzlivost) se poka-<br />
`uvaat kako mnogu delotvorni. Eden takov talisman }e <strong>na</strong>likuva <strong>na</strong> veren<br />
prijatel - }e vi prijde <strong>na</strong> pomo{ koga e <strong>na</strong>jte{ko... I zamislete, duri i <strong>na</strong>jgolemite<br />
eksperti za ovoj vid ma|ija, ne propu{taat da ka`at samo u{te ne{to.<br />
Talismanot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e ma{i<strong>na</strong>, velat tie, no ma{i<strong>na</strong> <strong>na</strong> koja nekoj mora da<br />
raboti. Ottamu, kako {to za da vi ja ispol<strong>na</strong>t `elbata mora da ja protriete<br />
206
mu se pridava <strong>na</strong> magi~noto ogledalo kako instrument so ~ija pomo{ se<br />
vr{i za{tita od cr<strong>na</strong> magija, od uroci, odnosno od zlo, bolest i smrt.<br />
Toa e izraz <strong>na</strong> veruvaweto deka silata <strong>na</strong> demonite z<strong>na</strong>~itelno se <strong>na</strong>maluva<br />
dokolku demonot se vidi sebesi vo ogledalo. Dokolku toa se slu-<br />
~i, duri se veruva i deka <strong>na</strong> sopstvenikot <strong>na</strong> toa ogledalo demonot ne<br />
mo`e da mu stori ni{to. Osven ogledaloto vo Ki<strong>na</strong> se koristat i <strong>na</strong>jrazli~ni<br />
drugi amajlii. Za da imaat golema sila amajliite morale da<br />
se ispi{uvaat so pero <strong>na</strong>praveno od drvo <strong>na</strong> praska, a bojata morala da<br />
bide crve<strong>na</strong> (crven cinober). Tie amajlii se tolku silni {to gi pobeduvaat<br />
ne samo zlite duhovi, tuku i zlite `ivotni i lu|e. Ako amajlijata<br />
se pravi <strong>na</strong> hartija, hartijata mora da e vo crve<strong>na</strong> ili `olta boja.<br />
Ponekoga{ <strong>na</strong> taa hartija se crtaat ili oblikuvaat li~ni idoli i obi-<br />
~no se stavaat da visat preku eden otvor od oblekata koj slu`i za nejzino<br />
zakop~uvawe ili se stava vo crve<strong>na</strong> torbi~ka ili pak, se zalepuva<br />
<strong>na</strong> vratata ili <strong>na</strong> krevetot kade {to se spie. Ponekoga{ svojata amajlija,<br />
kinezite ja zapaluvaat, a pepelta ja me{aat so ~aj ili voda i ja<br />
ispivaat. Na toj <strong>na</strong>~in preku simbolikata se saka taa amajlija vo celost<br />
da zagospodati so celoto telo. Vo Ki<strong>na</strong>, isto taka, se veruva i vo<br />
mo}ta <strong>na</strong> me~ot. Pritoa, osobeno silen e me~ <strong>na</strong>praven od drvo <strong>na</strong> crnica.<br />
Se veruva deka so takov me~ mo`e da se pobedat site zli ma|ii.<br />
Za odbra<strong>na</strong> od magijata vo islamskite zemji <strong>na</strong>j~esto se koristi<br />
konecot <strong>na</strong> koj se zavrzani eden ili pove}e jazli koi pretstavuvaat<br />
opredeleni kletvi. Osloboduvaweto od tie kletvi e mo`no samo dokolku<br />
eden po eden se odvrzat tie jazli ili dokolku konecot, so izgovarawe<br />
<strong>na</strong> soodvetni molitvi, se frli vo voda.<br />
Najpoz<strong>na</strong>ta staroegipetska amajlija e skarabej (balagar ili sveta<br />
buba~ka) koja e simbol <strong>na</strong> sonceto, du{ata i voskresenie <strong>na</strong> plodnosta.<br />
Skarabejot trkala top~iwa od balaga isto kako {to bogot Kepri<br />
(bog <strong>na</strong> izgrejsonceto) go trkala sonceto preku neboto. Sonceto sekoj<br />
den zao|a, za idniot den povtorno da izleze. Taka skarabej sta<strong>na</strong>l egipetski<br />
simbol <strong>na</strong> povtornoto ra|awe. Egipjanite pravele amajlii so si-<br />
Aladinovata lamba ili vol{ebniot prsten, ili da ja vratite vo voda vol{eb<strong>na</strong>ta<br />
ripka, taka (so ogled <strong>na</strong> toa {to nema <strong>na</strong> ulica da go <strong>na</strong>jdete), mora <strong>na</strong>jprvin<br />
da <strong>na</strong>u~ite od koi materijali i <strong>na</strong> kakov <strong>na</strong>~in samite da go <strong>na</strong>pravite i<br />
da go posvetite, <strong>na</strong> primer, "talismanot za polagawe ispiti," a zgora <strong>na</strong> toa<br />
mora duri i ispitot da se potrudite da go <strong>na</strong>u~ite. Vidi: Mihajlovi}-Slavenski.<br />
@. Talismanska magija, Vlastita <strong>na</strong>klada, Beograd, 1984, str. 4 i 19-21.<br />
323<br />
Amulet (amajlija) e predmet koj se nosi so sebe za odbra<strong>na</strong> od zlo.<br />
Go za{tituva sopstvenikot od {tetni i zli vlijanija. Sli~no kako talismanot<br />
slu`i za da gi odbie nevoljite i demonite ili da donese sre}a i sila.<br />
Amuletite se obi~no predemti koi leno se nosat <strong>na</strong> teloto, <strong>na</strong> lan~e okolu<br />
vratot ili <strong>na</strong> <strong>na</strong>rakvica kako skapoceni kamewa (amatist...), kovani pari,<br />
koreni, vlak<strong>na</strong>, `ivotinski zabi i o~i, luk i drugi rastenija i sl. Amuletot e<br />
pasiven za{titnik od lo{i vlijanija, toj gi neutralizira lo{ite vlijanija.<br />
207
mbolot <strong>na</strong> skarabej za <strong>na</strong> svojot nositel mu pru`i mo} <strong>na</strong> ve~no obnovuvawe<br />
<strong>na</strong> `ivotot. So cel da im se obezedi povtorno ra|awe <strong>na</strong> mumiite<br />
<strong>na</strong> onoj svet, pod zavojot vo predelot <strong>na</strong> gradite se staval skarabej.<br />
Za osloboduvawe od cr<strong>na</strong>ta magija vo Egipet ~esto se i koristat<br />
magi~ite piramidi: katalizatori <strong>na</strong> kosmi~kata energija. Kako amajlija<br />
mo`e da se koristi piramida izrabote<strong>na</strong> od kristal, metal, plastika,<br />
taka {to vo nea se stavat odredeni predmeti <strong>na</strong> onoj komu mu e <strong>na</strong>neseno<br />
zlo, vo odredeno vreme i so opredleni ritualni zborovi pri<br />
opredeleno svetlo se vr{i ritualot <strong>na</strong> magiskoto osloboduvawe.<br />
Bo`jata semo} ne e ni{to drugo do semo} <strong>na</strong> ~ovekovite `elbi<br />
i molitvi, veli Foerbah. Veruvaweto vo magii i vra`bini poteknuva<br />
ottamu {to <strong>na</strong> `elbata lu|eto i prepi{uvale sila i mo} koja go <strong>na</strong>dminuva<br />
~ovekot i deluva <strong>na</strong>dvor od nego, vo veruvawe deka ~ovekot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
go zadesuva zloto koe mu se posakuva. Zgora <strong>na</strong> toa, `elbite koj<br />
poteknuvaat od odmazdoqubivost, t.e. prokletstvata, kletvite, Rimjanite<br />
i Grcite |i zamisluvale kako bogovi i bo`ici, z<strong>na</strong>~i kako su{testva<br />
koi gi izvr{uvaat prokletstvata, koi ja ispolnuvaat `elbata za<br />
odmazda. Tie bo`ici kaj Rimjanite se <strong>na</strong>rekuvale furii, a kaj Grcite -<br />
erinei. 324 A toa {to va`i za prokletstvoto, kletvata, toa va`i i za<br />
324<br />
Postoele tri erinei (vo gr~kata mitologija prika`uvani kako stari<br />
i grdi `eni, vo cr<strong>na</strong> obleka so kanxi <strong>na</strong>mesto prsti i zmii <strong>na</strong>mesto kosa)<br />
ili Eumenidi (prika`uvani so poubava <strong>na</strong>dvore{nost) - bo`ici <strong>na</strong> odmazdata<br />
i prokletstvoto - Alekta, Megara i Tizifo<strong>na</strong>. Eurineite se rodile od kapka<br />
krv koja pad<strong>na</strong>la vrz Geja (bo`ica <strong>na</strong> zemjata) koga Kron mu gi otsekol polovite<br />
organi <strong>na</strong> Uran (bog <strong>na</strong> neboto). Od Eriniite ne mo`elo nikade da se izbega,<br />
a sekoja vlast pred niv bila nemo}<strong>na</strong>. Od niv se pla{ele duri i bogovite.<br />
Tie sekoga{ bile <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ispravnosta <strong>na</strong> ne{tata. Tie bi go spre~ile<br />
i Helij da ja promeni patekata <strong>na</strong> sonceto. Ereniite gi povrzuvale i so Nemezida<br />
za{to <strong>na</strong>metnuvale praved<strong>na</strong> ramnote`a vo ~ovekovite odnosi. Na po~etok<br />
taa uloga ja imala Nika (bo`ica <strong>na</strong> pobedata) kako nositel i glasnik <strong>na</strong><br />
praved<strong>na</strong>ta pobeda. (Arno ama pobedata ne nosi ed<strong>na</strong>kvost, taa se stremi kon<br />
razli~nost i ottamu se uvidelo deka Nika nema vrska so pravdata, za{to nikoj<br />
ne se stremi kon ed<strong>na</strong>kvost tuku sekoj saka da bide podobar od drugiot<br />
osven od svoite sopstvei deca). Erineite bile <strong>na</strong>jpoz<strong>na</strong>ti po progonuvaweto<br />
<strong>na</strong> Orest zaradi ubistvoto <strong>na</strong> Klitemnestra. Orest po <strong>na</strong>govor <strong>na</strong> Apolon ja<br />
ubil majkasi, za{to taa go ubila negoviot tatko Agamenon. Po ubistvoto zapo~<strong>na</strong>le<br />
da go go<strong>na</strong>t erineite. Na pomo{ mu pristapila Ati<strong>na</strong> (bo`ica <strong>na</strong> mudrosta)<br />
taka {to eriniite se pretvorile vo pomirlivi eumenidi. Erineite se<br />
poz<strong>na</strong>ti kako: Sem<strong>na</strong>i (po~ituvani), Potniae (grozni), Meniae (ludilo) i<br />
Prahidikae (odmazdoqubivi).<br />
Nemezida, pak, bila }erka <strong>na</strong> bo`icata <strong>na</strong> no}ta Wukta (koja kaj lu|eto<br />
gi smiruvala razbranetite strasti, donesuvala spokojstvo i ja bodrela mislata).<br />
Koga titanot Kron go osakatil (kastriral) svojot tatko Uran i mu ja<br />
prezel vlasta, obzeme<strong>na</strong> so bes Wukta sama od sebe gi rodila bogot <strong>na</strong> smrta -<br />
208
lagoslovot. 325 So ogled <strong>na</strong> toa {to ~ovekot, {to e samo po sebe razbirlivo,<br />
svoite `elbi, dobri ili zli, <strong>na</strong> blagoslovuvawe ili prokolnuvawe<br />
gi izrazuva so opredeleni zborovi, formuli, toj so ovie zborovi,<br />
formuli <strong>na</strong> imiwata im pripi{uva dejstva <strong>na</strong>dvor od ~ovekot,<br />
objektivni dejstva, t.e. im prepi{uva vol{eb<strong>na</strong> mo}... 326 Taka starite<br />
Bavarci i denes veruvaat deka so molitva mo`e da se izmoli i smrt,<br />
t.e. deka so molitva mo`e nekoj i da se ubie. Od istoto veruvawe, odnosno<br />
sueverie doa|a i toa lu|eto da se vozdr`uvaat od izgovarawe imiwa<br />
<strong>na</strong> ne{tata od koi se pla{at, za{to veruvaat deka so imeto go povikuvaat<br />
i samiot objekt koj toa ime go oz<strong>na</strong>~uva i so toa si go tovarat<br />
sebesi <strong>na</strong> vrat. Nekoi severnoamerikanski divjaci do tolku se pla{at<br />
od mrtvite {to duri ni imeto <strong>na</strong> pokojnikot ne sakaat da go izgovorat...<br />
Isto taka, Grcite i Rimjanite veruvale deka eden Omen, t.e. ed<strong>na</strong><br />
z<strong>na</strong>menitost, eden z<strong>na</strong>k ima dejstvo samo toga{ koga <strong>na</strong> nego se obrnuva<br />
vnimanie, {to vsu{nost e sosema to~no, za{to toj dejstvuva vo dobra i<br />
vo lo{a smisla edinstveno spored toa dali mu pripi{uvam dobro ili<br />
lo{o z<strong>na</strong>~ewe. Isto taka, mnogu <strong>na</strong>rodi veruvaat deka koga sonuvaat za<br />
mrtovec, mrtovecot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se pojavuva. 327 ...Vo ovie pretstavi imame<br />
samo ~uvstveni, sirovi, upadlivi primeri za <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj ~ovekot<br />
voop{to go pretvora subjektivnoto vo objektivno... osobeno koga toa<br />
{to go zamisluva e nekoj objekt koj e vo vrska so <strong>na</strong>gonot za sre}a, z<strong>na</strong>-<br />
~i objekt koj toj go posakuva kako ne{to dobro ili od koj se pla{i<br />
kako ne{to {to e zlo: za{to kako stravot, taka i qubovta, lakomosta,<br />
kopne`ot za ne{to (<strong>na</strong>de`, m.z.) go pravat ~ovekot slep, taka {to go<br />
Ta<strong>na</strong>t, bo`icata <strong>na</strong> razdorot - Erida, bo`icata <strong>na</strong> obmanite - Apata, bogot <strong>na</strong><br />
uni{tuvaweto - Her i bogot <strong>na</strong> sonot Hipnos, nepo{ted<strong>na</strong>ta bo`ica <strong>na</strong> odmazdata<br />
- Nemeza i mnogu drugi bogovi koi vo svetot vnesoa u`as, razdor, obmani,<br />
borba i nesre}a.<br />
325<br />
Za Benjamin Pravedniot koj bil zadol`en so blagaj<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> milostiwata,<br />
se veli deka ed<strong>na</strong>{ za vreme <strong>na</strong> su{<strong>na</strong> godi<strong>na</strong> do{la kaj nego nekoja<br />
`e<strong>na</strong>. Mu rekla: "Rabi zgri`i me!" Toj i re~e: "`imi bo`jata slu`aba vo blagaj<strong>na</strong>ta<br />
za milost, nema ni{to." Taa mu re~e: "Rabi, ako ne me zgri`i{, `e<strong>na</strong><br />
so sedum deca }e umre!" Potoa, toj ja zgri`i od svoi sredstva. Po nekoe vreme<br />
toj se razbolel i po~<strong>na</strong>l da umira. Na toa slu`benicite angeli pred liceto <strong>na</strong><br />
svetiot rekoa, blagosloven <strong>na</strong>ka bide: "Gospodaru <strong>na</strong> svetot, ti re~e: koj }e<br />
odr`i ed<strong>na</strong> du{a izraelska, kako da go odr`al celiot svet. A Benjamin Pravedniot,<br />
koj ja o`ivea `e<strong>na</strong>ta so sedum deca, }e umre tolku mlad!" Ved<strong>na</strong>{ potoa<br />
ja ja dobile negovata presuda. Mu dodadoa <strong>na</strong> negovite godini u{te dvaesetidve.<br />
Talmud, op. cit. str. 289-290.<br />
326 Edno e da se ka`e - gospod da ti dade... (obi~no se misli <strong>na</strong> zdravje i<br />
`ivot, bogatstvo, u`ivawe, sigurnost zadovolstvo i qubov), a drugo - da dade<br />
gospod da... (obi~no se misli <strong>na</strong> bolest i smrt, siroma{tija, stradawe, nesigurnost,<br />
nezadovolstvo i omraza).<br />
327<br />
Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 286.<br />
209
gleda edinstveno toa {to go saka, toa za {to ima `elba, a seto drugo go<br />
zaborava. 328<br />
d) Sekoe zlo za dobro<br />
Ovoj stav ima osnova vo uveruvaweto deka ~ovekot poka`uva<br />
interes za zloto ottamu {to mo`e mnogu pove}e da <strong>na</strong>u~i za dobroto i<br />
doblestite preku izvlekuvaweto pouki od sopstvenite stradawata, a<br />
posebno od stradawata <strong>na</strong> drugite. Podlogata <strong>na</strong> ova e devizata: "Vidi<br />
(tu|o) zlo, za da z<strong>na</strong>e{ da go ceni{sopstvenoto dobro," Vo osnova <strong>na</strong><br />
ova razmisluvawe e psiholo{koto dejstvo <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lizacijata: Arno<br />
e {to samo toa mi se slu~i - Mo`e{e da bide i polo{o!Arno e {to toa<br />
<strong>na</strong> drug mu se slu~i! - Sekoe zlo za dobro! Dobro e da se u~i <strong>na</strong> svoi<br />
gre{ki (koi dovele do zlo), no u{te podobro <strong>na</strong> tu|i nesre}i. Vo<br />
kontekst <strong>na</strong> toa mnogumi<strong>na</strong> z<strong>na</strong>at da go ce<strong>na</strong>t `ivotot samo toga{ koga<br />
}e izbeg<strong>na</strong>t re~isi sigur<strong>na</strong> smrt, ili nepostredno po ne~ija tu|a smrt,<br />
te{ka bolest ili povreda. 329<br />
|) Zavist i zloba<br />
Lu|eto ~esto se zainteresirani za zloto zaradi iz<strong>na</strong>o|awe pri-<br />
~ini od sebe ili od drugite, da se sokrie ili opravda li~noto ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> zavist i zloba i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da se olabavi pritisokot {to toa ~uvstvo<br />
vo niv go sozdava. Od zavista i zlobata proizleguva `elbata za<br />
odmazda (pravda) ili mo`ebi toa ne e pravda, tuku poriv od sferata <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>jniskite ~ovekovi strasti - nekomu kogo go mrazime da mu vrati zlo<br />
od drug <strong>na</strong>mesto od <strong>na</strong>s koga toa ne mo`eme sami da go ostvarime ni so<br />
ma|ija, nitu so kletva (!) 330 Vpro~em zo{to veruvame vo boga - za da ne<br />
328<br />
Ibid. str. 286-287.<br />
329<br />
Verojatvo vo ovaa smisla Kant su|erira{e deka mladite treba da se<br />
upatuvaat da otkrivaat dobro vo zloto, <strong>na</strong> primer: deka `ivotnite, insektite<br />
se primer za ~itost i vrednost. Zlite lu|e pottiknuvaat <strong>na</strong> zakonitost. Pticite<br />
koi lovat crvi - se ~uvari <strong>na</strong> gradi<strong>na</strong>ta, itn. Kant, I. Vaspitavawe dece,<br />
Beograd, 2020, st. 56-57.<br />
330 Vo ovaa smisla ne mo`eme a da ne go citirame vpe~atliviot dijalog<br />
me|u Solanio i [ajlok od deloto <strong>na</strong> [ekspir.<br />
"Solanio: Ama uveren sum deka - dokolku toj (Antonio, m.z.) go propu{ti<br />
rokot - ti nema da mu go zeme{ delot od mesoto: {to }e pravi{ so nego?<br />
[ajlok: Bi lovel ribi so nego! Ako ne mo`e da zasiti ni{to drugo,<br />
barem }e ja zasiti mojata odmazda! Toj frla{e kal vrz mene i me o{teti za<br />
polovi<strong>na</strong> milion! Se smee{e <strong>na</strong> moite zagubi, se podbiva{e <strong>na</strong> moite dobivki,<br />
í se podbiva{e <strong>na</strong> mojata <strong>na</strong>cija, me spre~uva{e vo moite raboti, gi odbiva{e<br />
od mene moite prijateli, gi raspaluva{e protiv mene neprijatelite - a zo-<br />
{to? zar Evreinot nema race, organi setila, sklonosti, strasti. Zar ne se<br />
210
<strong>na</strong>gradi za trpeweto <strong>na</strong> nepravdite i da gi kazni onie {to pravele nepravdi.<br />
Vo taa smisla so pravo pra{uva Ageev, dali pravdata e pobeda<br />
<strong>na</strong> dobroto koga se javuva kako krvavo i `estoko kaznuvawe <strong>na</strong> negativcite<br />
koi se pri~initeli <strong>na</strong> zloto. Se smeev od zadovolstvo koga vo ~etvrtiot<br />
~in nekoj od pozitivnite heroi mu go zabode no`ot <strong>na</strong> negativecot,<br />
veli toj, i povtorno pra{uva: Dali e toa zadovoluvawe <strong>na</strong> niskite<br />
~uvstva ili bo`ensko ~uvstvo <strong>na</strong> pravednost koe go vozvi{uva<br />
~ovekot. 331 I zarem nema barem malu visti<strong>na</strong> i vo o<strong>na</strong> {to Ni~e go <strong>na</strong>rekuva{e:<br />
fabrikuvawe <strong>na</strong> ideali <strong>na</strong> zemjata: "Nie dobrite - nie sme pravednici<br />
- toa {to go barat ne go <strong>na</strong>rekuvaat odmazda, tuku "triumf <strong>na</strong><br />
pravednosta," toa {to go mrazat, ne e nivniot neprijatel, ne!, tie ja<br />
mrazat "nepravdata," "Bezbo`ni{tvoto," o<strong>na</strong> vo {to veruvaat i <strong>na</strong><br />
{to se <strong>na</strong>devaat ne e verba vo odmazdata, ne e opienost so slatkata<br />
odmazda ("poslatka od med", kako {to re~e Homer), tuku pobeda <strong>na</strong> pravedniot<br />
gospod <strong>na</strong>d bezbo`nite, o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> zemjata se u{te im ostanuva<br />
da go sakaat ne se nivnite bra}a vo omraza - kako velat - nivnite<br />
"bra}a vo qubov," site dobri i pravedni <strong>na</strong> zamjata." 332<br />
- Zavista sekoga{ <strong>na</strong>stanuva kako posledica <strong>na</strong> sporeduvawe <strong>na</strong><br />
dve situacii. Taa e eden vid porok, delumno moralen, delumno intelektualen,<br />
koj se sostoi vo toa {to rabotite ne gi gledame takvi kakvi<br />
{to se, tuku zavisno od nivnite odnosi. Da re~eme deka jas zarabotuvam<br />
plata dovol<strong>na</strong> za moite potrebi. Bi trebalo da bidam zadovolen, no doz<strong>na</strong>vam<br />
deka nekoj drug za kogo mislam deka vo ni{to ne e podobar od<br />
mene zarabotuva dvapati pogolema plata od mojata. Ved<strong>na</strong>{, ako sum zavidliv,<br />
zadovolstvoto od o<strong>na</strong> {to go imam potemnuva i jas po~nuvam da<br />
se grizam sebesi so ~uvstvoto <strong>na</strong> nepravda. 333 Um<strong>na</strong>ta sposobnost za sporeduvawe<br />
vo razumot e izvor <strong>na</strong> pravednosta, a vo srceto stanuva majka<br />
<strong>na</strong> zavista (Ravarol). Toa proizleguva ottamu {to po definicija samhrani<br />
so ista hra<strong>na</strong>, zar ne go ranuva isto oru`je, zar ne se razboluva od isti<br />
bolesti, ne se lekuva so isti lekovi? Zar ne go gree i ne go ladi ista zima i<br />
leto kako i hristijaninot? Ako me probodete zar nema da mi prote~e krv?<br />
Ako ne skokotkate zar ne se smeeme? Ako nî ne otruete zar ne umirame? Pa<br />
ako ne <strong>na</strong>vreduvate zarem da ne se odmazduvame? Ako vo sî drugo sme kako vie -<br />
sakame i vo toa i po toa da bideme sli~ni <strong>na</strong> vas. Ako Evrein <strong>na</strong>vredi nekoj<br />
hristijanin - koja e negovata poniznost? - Odmazdata. Ako hristijanin <strong>na</strong>vredi<br />
nekoj Evrein - {to treba da pretstavuva negovata trpelivost spored hristijanskiot<br />
primer? Bogami - odmazda! Pakosta <strong>na</strong> koja vie nî u~ite jas ja izvr{uvam<br />
i veruvajte mi deka }e gi <strong>na</strong>dmi<strong>na</strong>m svoite u~iteli!" [ekspir, V. Venecijanskiot<br />
trgovec, Makedonska kniga, Skopje, 1971, str. 72.<br />
331<br />
V. Ageev, M. Roman so kokain, Templum, Skopje, 2007, str. 189-202.<br />
332<br />
Ni~e, F, S one strane dobra i zla, Dereta, Beograd, 2003, str. 195-196.<br />
333<br />
Rasel B. Osvojuvawe <strong>na</strong> sre}ata, Makavej, Skopje, 2003. str. 94-95.<br />
211
ata mo`nost <strong>na</strong> sporeduvawe mora da rezultira so dijagnoza <strong>na</strong> podredenost<br />
za edniot od dvata u~esnici. 334<br />
Predmet <strong>na</strong> zavista mo`e da bide se: tu|oto bogatstvo, mo}, vlijanie,<br />
polo`ba, kariera, pripadnost <strong>na</strong> opredeleni op{testveni grupi,<br />
popularnost, slava, ubavi<strong>na</strong>, obrazovanie, talent, pa duri i ne~ie dobro<br />
raspolo`enie.<br />
Namesto da izvle~e zadovolstvo od toa {to go ima, zavidliviot<br />
~ovek izvlekuva bolka od toa {to drugite go imaat. Mudrecot, pak,<br />
u`iva vo o<strong>na</strong> {to go ima i pokraj toa {to nekoj drug ima ne{to drugo.<br />
Zavidliviot `ivee vo la`no uveruvawe deka drugite go imaat o<strong>na</strong> {to<br />
niv nepravedno im e skrateno. Toa ~uvstvo kaj zavidliviot sozdava nezadovolstvo<br />
od sopstveniot `ivot i predizvikuva postojano novi sporeduvawa<br />
so drugite i opsed<strong>na</strong>tost so presmetki koi sekoga{ se nepovolni<br />
za nego. Zavidliviot ne mo`e da go prosti tu|iot uspeh (nitu<br />
otvoreno da go priz<strong>na</strong>e toa) i ima ~uvstvo <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong> poniska vrednost.<br />
Zatoa, zavista <strong>na</strong>j~esto e maskira<strong>na</strong> so pravdoqubie. Najgolemiot<br />
problem <strong>na</strong> vakvite lu|e e {to ne z<strong>na</strong>at da bidat zadovolni so svojot<br />
sopstven `ivot i da pro<strong>na</strong>jdat smisla vo nego.<br />
Zavista ima drevno poteklo. Taa e eden od sedum smrtni grevovi<br />
(zla). [est ne{ta mrazi gospod i sedum se g<strong>na</strong>sni za du{ata negova: 1.<br />
gordelivi o~i, 2. la`liv jazik, 3. race {to prolevaat nevi<strong>na</strong> krv, 4.<br />
srce {to zamisluva gre{ni misli, 5. noze {to tr~aat kon zlo, 6. la`en<br />
svedok koj {iri laga, i 7. ~ovek koj see razdor me|u bra}ata. Solomonovi<br />
prika`uvawa (Poslovici - 6, 16-19). Me|utoa, javnosta smeta deka ne<br />
ovie, tuku drugi sedum grevovi koi vo VI vek gi sostavil papata Gregor,<br />
a koi vo sredniot vek gi populariziral Dante vo "Pekolot" se grevovite<br />
(zloto) koi gospod nikoga{ nema da gi prosti: 1. gordost, 2. zavist,<br />
3. lakomost (za hra<strong>na</strong>), 4. kopne` (po`uda), 5. bes (gnev), 6. al~nost<br />
(srebroqubie, lakomost za pari) i 7. mrzlivost. 335 Sekoj grev za<br />
posledica ima smrt (Rimjanite, 6:23). Me|utoa, site grevovi, vklu~itelno<br />
i sedumte smrtni grevovi, mo`at da bidat prosteni (Matej, 26:28.<br />
Dela 10:43, Efesjanite, 1:7). 336 Od druga stra<strong>na</strong>, Vatikan vo "Oservatore<br />
Romano" objavi spisok <strong>na</strong> sedum novi smrtni grevovi koi se posledica<br />
<strong>na</strong> procesot <strong>na</strong> globalizacija vo svetot. Tie grevovi se: 1. Genetska modifikacija,<br />
2. Zagaduvawe <strong>na</strong> `ivot<strong>na</strong>ta sredi<strong>na</strong>, 3. Prekumerno zbog-<br />
334 Ibid, [ek, H. op. cit. st. 229.<br />
335<br />
Nasproti ovie grevovi stojat: 1. poniznost, 2. ~istota, 3. vozdr`uvawe,<br />
4. trpenie, 5 blagost, 6. umerenost i 7. rabotlivost,<br />
336<br />
Spored teolo{kite tolkuvaweto <strong>na</strong> papata Gregor, kazni tie grevovi<br />
se: 1. za gordosta - kr{ewe <strong>na</strong> trkalo, 2. za zavista - frlawe vo lad<strong>na</strong> voda,<br />
3. za gramezlivosta (prejaduvawe) - jadewe `abi, zmii i staorci, 4. za po`udata<br />
(kopne`ot) - gorewe vo ogan i sumpor, 5. za gnevot - rastegnuvawe <strong>na</strong> `ivo,<br />
6. za al~nosta (srebrolubie) - varewe vo zovrieno maslo, za 7. mrzlivosta -<br />
frlawe vo jama pol<strong>na</strong> so zmii.<br />
212
atuvawe, 4. Zemawe ili prodavawe droga, 5. Pedofilija, 6. Abortus i 7.<br />
Socijal<strong>na</strong> nepravda koja predizvikuva beda i soroma{tvo. I<strong>na</strong>ku, rimokatoli~kata<br />
crkva grevovite gi deli <strong>na</strong> oprostlivi i pomalku oprostlivi<br />
i smrtni grevovi koi ja sledat du{ata so pogolemo prokletstvo<br />
ako pred smrta ne bidat oslobodeni so ispovest i pokajuvawe.<br />
I <strong>na</strong>{eto vreme ne e imuno od ulogata <strong>na</strong> zavista. Siroma{nite<br />
im zaviduvaat <strong>na</strong> bogatite, posiroma{nite <strong>na</strong>rodi im zaviduvaat <strong>na</strong> pobogatite,<br />
`enite im zaviduvaat <strong>na</strong> ma`ite, ~esnite `eni im zaviduvaat<br />
<strong>na</strong> onie koi iako ne se ~esni - ostanuvaat nekazneti. Visti<strong>na</strong> e<br />
deka zavista e glav<strong>na</strong> dvi`e~ka sila koja vodi kon pravdata kako me|u<br />
razli~nite klasi, taka i me|u razli~nite polovi, no istovremeno visti<strong>na</strong><br />
e deka i vidot <strong>na</strong> pravda koja se o~ekuva kako rezultat od zavista<br />
verojatno e <strong>na</strong>jlo{iot mo`en vid <strong>na</strong> pravda, imeno o<strong>na</strong>a koja se sostoi<br />
pove}e od <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> zadovolsvata <strong>na</strong> sre}nite otkolku od zgolemuvawe<br />
<strong>na</strong> zadovolstvata <strong>na</strong> nesre}nite. Strastite koi urivaat se vo privatniot<br />
`ivot, urivaat se i vo javniot `ivot. Ne treba da se pretpostavuva<br />
deka od takvo golemo zlo kakva {to e zavista bi mo`elo da se<br />
rodi nekakvo dobro. Zatoa onie koi od idealisti~ki pri~ini posakuvaat<br />
temelni promeni vo <strong>na</strong>{iot op{testven sistem i zgoleuvawe <strong>na</strong><br />
socijal<strong>na</strong>ta pravda, moraat da se <strong>na</strong>devaat deka promeni }e donesat<br />
silite razli~i od zavista 337<br />
- Zlobnosta, zlo<strong>na</strong>mernosta mo`e da ima dve pri~ini: 1. op{ta<br />
radost zaradi tu|ite stradawa ili, 2. radost za{to gledame deka pravdata<br />
se ostvaruva vo seta svoja celost, a ne mo`e da se isklu~i nitu niv<strong>na</strong><br />
kombi<strong>na</strong>cija. Zlobata, spored Svensen, e prifatlivo ~uvstvo samo<br />
ako e motivira<strong>na</strong> od obzir kon pravednosta, t.e. ako radosta ne ja predizvikuva<br />
samoto stradawe, tuku pravdata koja so nea se postignuva. Od<br />
toa proizleguva deka zlo<strong>na</strong>mernosta e grev ako ne ja sledi svest za toa<br />
deka stradaweto koe go poga|a drugiot e pravedno. 338 Ottamu, spored<br />
Svensen, porane{nite javni egzekucii <strong>na</strong> smrtnite kazni gi prevlekuvaa<br />
gleda~ite i pokraj izrazenoto <strong>na</strong>silstvo so koi bea sledeni, no, re-<br />
~isi nikoj ne bi sakal da gleda pogubuvawe <strong>na</strong> o~igledno nevini lu|e.<br />
Navedenoto, Svensen go dopolnuva i ilustrira <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in:<br />
"Ako slu{<strong>na</strong>m, <strong>na</strong> primer, deka Ratko Mladi~, eden od <strong>na</strong>jodgovornite<br />
za masakrot vo Srebrenica, zabolel od isklu~itelno bol<strong>na</strong> i dolgotraj<strong>na</strong><br />
bolest, toa bi me ispolnilo so nekakva radost, no ne bi bilo isto<br />
337<br />
Rasel Bertrand, Osvojuvawe <strong>na</strong> sre}ata, Makavej, Skopje, 2003. str.<br />
98-99. Spored taoizmot <strong>na</strong> Huai Nan Ce, za da se izbegne prekumernosta <strong>na</strong><br />
`elbite {to pretstanuva direkten pat kon zloto, neophodno e da se izbri{at<br />
razlikite koi postojat me|u lu|eto, osobeno vo vrska so poseduvaweto. Za{to,<br />
dokolku lu|eto pove}e nemaat prilika da gi vidat sakanite raboti vo posed<br />
<strong>na</strong> drugi, nema pove}e da ~uvstvuvaat potreba da im zaviduvaat ili da barat<br />
pravda za sebe. Vilhelm, R: Lao Ce, Tao Te \ing, Babun, Beograd, 2005, str. 147.<br />
338<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 105.<br />
213
ako bi ~ul deka od taa ista bolest zabolel Nelson Mandela ili sosedot<br />
koj ni mravka ne zgaz<strong>na</strong>l. 339<br />
Ovie stavovi <strong>na</strong> Svensen za moment se problemati~ni. Ottamu,<br />
demek ~uvstvoto <strong>na</strong> pravda avtomatski go opravduva <strong>na</strong>nesuvaweto zlo<br />
pa taka mo`e da ispa|a: 1. ako u`iva{ vo izma~uavweto <strong>na</strong> nevin ~ovek,<br />
bez da z<strong>na</strong>e{ deka e nevin - toa e zlo (moralno neispravno), za{to pri<br />
toa izma~uvawe ne e vklu~eno ~uvstvoto za pravda i nepravda, 2. ako<br />
u`iva{ vo izma~uvaweto <strong>na</strong> vinoven ~ovek, za kogo z<strong>na</strong>e{ deka e vinoven<br />
- toa e dobro (moralno ispravno), za{to e potkrepeno so ~uvstvo<br />
koe ja procenuva pravdata i nepravdata. Vakvata problemati~nost<br />
me|utoa e privid ako vo prviot slu~aj stanuva zbor za demonsko zlo<br />
kade se raboti za radost koja nema nikakva druga osnova osven zlo zaradi<br />
zlo. Ako se gleda samo <strong>na</strong> {tetata kako cel <strong>na</strong> deluvaweto, zloto<br />
stanuva sama po seba cel. Svensen toa go <strong>na</strong>rekuva demonsko zlo. Moj<br />
stav e me|utoa deka takov vid zlo - zlo zaradi zlo (demonsko zlo) barem<br />
kaj lu|eto so normalni motivi (presmetlivi lica) ne postoi soglasno<br />
maksimata: Nikoj ne pravi zlo (nitu dobro) za xabe (badijala).<br />
Toa me|utoa ne e slu~aj vtoriot vid radost za{to funkcija <strong>na</strong><br />
komutativ<strong>na</strong>ta pravdata (pravda spored zaslu`enoto) me|u drugoto e da<br />
go opravda ~ovekovoto ~uvstvo koe se menifestira kako zadovolstvo,<br />
radost (duri i u`ivawe) vo <strong>na</strong>nesuvaweto <strong>na</strong> zlo <strong>na</strong> vinovnicite, da mu<br />
dade legitimitet <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite ~uvstva zadoeni od `elbata za odmazda<br />
(<strong>na</strong>nesuvawe zlo <strong>na</strong> drug). Ed<strong>na</strong> od funkciite <strong>na</strong> pravdata sekako deka e<br />
i satisfakcijata <strong>na</strong> `rtvata koja saka da vidi deka <strong>na</strong> storitelot <strong>na</strong><br />
zloto mu e vozvrateno so ed<strong>na</strong>kvo zlo. Spored toa, smetam deka se vo<br />
pravo se samo onie koi kako i jas tvrdat deka zlo<strong>na</strong>mernosta potkrepe<strong>na</strong><br />
so ~uvstvo za pravda e vistinski motiv koj poka`uva deka nema<br />
zlo samo zaradi pravewe zlo, tuku sekoe zlo e so funkcija: zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> ne~ija, makar i zamisle<strong>na</strong> pravda. So drugi zborovi zlo<strong>na</strong>mernosta<br />
ne e za xabe. No i toa ne e <strong>na</strong>ivno. Pomislete samo {to bi se slu~ilo<br />
dokolku ~ovekot bi bi imal vol{eb<strong>na</strong> sposobnost za materijalizacija<br />
<strong>na</strong> `elbite, odnosno <strong>na</strong> seto o<strong>na</strong> {to ni doa|a <strong>na</strong> um pri dnevno fantazirawe.<br />
Smetam deka vo takov slu~aj bi is~ez<strong>na</strong>le site onie {to od<br />
odredeni pri~ini ne gi sakame, ili podobro ka`ano koi gi mrazime, a<br />
toa z<strong>na</strong>~i site lu|e <strong>na</strong> zemjata. Istoto bi im se slu~ilo <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite neprijateli<br />
i pri eventual<strong>na</strong> materijalizacija <strong>na</strong> videnoto vo soni{tata.<br />
- Zavista i zlobata se povrzani so ~ovekoviot gnev. Vrskata <strong>na</strong><br />
zavista i zlobata (zluradost) so gnevot e vo toa {to vo prviot slu~aj ja<br />
razotkrivame <strong>na</strong>{ata `elba da gi poseduvame dobrata <strong>na</strong> drugite, dodeka<br />
vo vtoriot ja razotkrivame `elbata drugite da bidat o{teteni. 340<br />
Zavista i omrazata sekoga{ se slu`at so laga i kleveta. Pravdata (so-<br />
214<br />
339<br />
Svensen, op. cit. str, 107.<br />
340<br />
Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 87.
vesta) se obiduvaat da bidat nepristrasni i zatoa go upotrebuvaat kriteriumot<br />
<strong>na</strong> zaslugata.<br />
e) Crn humor<br />
Moj stav e deka interesot za ~ovekovoto zlo poteknuva i od `elbata<br />
za majtapewe koe ima takva mo}, ako ni{to drugo barem<br />
prividno, da ja otapi ostricata <strong>na</strong> seprisutnpoto svetsko zlo. Za toa<br />
mo`ebi dovolno govorat nekoi od slednive vicevi i zagatki:<br />
- Svekrvite i s<strong>na</strong>ite od ed<strong>na</strong> ulica re{ile da odat <strong>na</strong> zaedni~ka<br />
ekskurzija. Za taa cel se ka~ile vo dva avtobusi: vo prviot svekrvite,<br />
vo vtoriot s<strong>na</strong>ite. Po patot prviot avtobus <strong>na</strong>letal <strong>na</strong> kamion taka<br />
{to site svekrvi zagi<strong>na</strong>le. Koga pristig<strong>na</strong>le do mestoto <strong>na</strong> nesre}ata<br />
site s<strong>na</strong>i zapo~<strong>na</strong>le da peat i da se raduvaat. Pritoa, samo ed<strong>na</strong> s<strong>na</strong>a<br />
po~<strong>na</strong>la da pla~e. Na pra{aweto za{to pla~e taa odgovorila: "Kako da<br />
ne pla~am, koga samo mojata svekrva ne uspea da go fati avtobusot."<br />
- Ed<strong>na</strong> `e<strong>na</strong> ja pra{ala drugata dali e ma`e<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to dobila<br />
odgovor deka bila, no deka ma`ot i umrel. Na pra{aweto kako umrel,<br />
odgovorot bil: "Jade{e pe~ur}i." Na slednoto pra{awe - dali se prema`ila,<br />
dobila potvrden odgovor, no, deka i vtoriot jadel pe~urki i<br />
umrel, pa taka povtorno se oma`ila. Toga{ prvata `e<strong>na</strong> zajadlivo<br />
zabele`ala: "Sigurno i toj jadel pe~urki?" Ne! i odgovorila prvata:<br />
"Toj go skr{i vratot, za{to ne saka{e da jade pe~urki."<br />
- Vo podrumot <strong>na</strong> nekoja osame<strong>na</strong> ku}a vo nepristapenplaninski<br />
predel edan baba gi kriela i hranela partizanite. Koga tamu do{le<br />
Germancitei se zakanile <strong>na</strong> babata deka ako ne gi predade partizanite<br />
}e i gi otse~at dvete noze. So ogled <strong>na</strong> toa {to babata gi izla`ala<br />
germancite deka partizanite ne se krijat vo nejzi<strong>na</strong>ta ku}a tie i gi<br />
otsekle nozete. Po toj <strong>na</strong>stan do den denes se veli - Na lagata i se kratki<br />
nozete.<br />
- Kako se stanuva baxa<strong>na</strong>k so gospod? Odgovor: Ako od dve sestri<br />
ed<strong>na</strong>ta ja zeme{ ti a drugata ja zeme gospod, avomatski stanuvate baxa<strong>na</strong>ci.<br />
- Ili zamislete vakva reklama <strong>na</strong> TV: "Ako gi osigurate va{ite<br />
roditeli kaj <strong>na</strong>s, niv<strong>na</strong>ta smrt }e vi bide <strong>na</strong>jsre}niot moment vo va-<br />
{iot `ivot!"<br />
`) Nekrolozi<br />
Eden gospodin postojano saka{e da objasnuva zo{to dnevnite<br />
vesnici gi ~ita od posled<strong>na</strong>at stra<strong>na</strong> kon prvata. Najprvin, vele{e toj,<br />
ja ~itam posled<strong>na</strong>at stra<strong>na</strong> za da se informiram {to ima denes <strong>na</strong> televizija.<br />
Potoa ja otvoram pretposled<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> za da gi vidam nekrolozite,<br />
odnosno za da doz<strong>na</strong>m koj se nema denes da gleda televizija, sle-<br />
215
d<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> {to ja otvoram e cr<strong>na</strong>ta hronika, kade mo`e da pro~ita za<br />
"site zlodela <strong>na</strong>praveni od qubov."<br />
Eden drug gospodin, pak, tvrde{e deka vo vesnicite sekoga{<br />
rado ja ~ita stra<strong>na</strong>ta so nekrolozite, odnosno stra<strong>na</strong>ta facebook, kako<br />
{to ja <strong>na</strong>rekuva{e toj, za{to otsekoga{ go interesiral profilot <strong>na</strong><br />
mrtvite li~nosti. Vo negovata grupa mo`at da se pomestat i iljadnicite<br />
starci koi po sekoj pro~itan nekrolog potskoknuvaat od radost<br />
so vosklikot: Zamisli - i ovoj prijatel go <strong>na</strong>d`iveav!<br />
I po seto ova, <strong>na</strong>mesto kakov bilo komentar, vredi sekoj da se<br />
zapra{a: [to z<strong>na</strong>~i vesta: Umre Stavre? 341 pri{to ne e bitno koj Stavre.<br />
Va`no e soz<strong>na</strong>nieto deka toa e dobra vest za lu|eto koi sakaat<br />
lo{i vesti! ^ove~ka priroda, zarem ne?<br />
z) Avantura i identifikacija<br />
^esto se tvrdi deka ~ovekoviot interes za zloto poteknuva od<br />
nemiren avanturisti~ki duh i `elba za identifikacija so pozitivni i<br />
negativni ju<strong>na</strong>ci (filmovi, romani, stripovi). Nekoj }e re~e - i toa e<br />
~ove~ko. Pra{awe e me|utoa dali takvata ~ove~ka priroda treba da<br />
ostane <strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> detstvoto koga decata vikaat - Jas sum Betmen! Jas<br />
sum Xoker! ili istata mo`e da se tolerira i kaj vozrasnite.<br />
i) Neutralizacija<br />
Ovde se raboti za interes za zloto predizvikan od `elbata za<br />
neutralizacija ili za tehnika <strong>na</strong> neutralizacija koja se sostoi vo toa<br />
sopstve<strong>na</strong>ta vi<strong>na</strong> za poseduvaweto zli <strong>na</strong>meri da se prefrluva vrz drugi<br />
zaradi so~uvawe <strong>na</strong> pretstavata za sebe kako ~esno lice.<br />
Spored Gra{am Sajks i Dejvid Maca, postojat slednive vidovi<br />
neutralizacija: 1. Odrekuvawe <strong>na</strong> odgovornosta: koncepcija za sebesi<br />
kako "bilijardska topka" - jas za ni{to ne sum vinoven, za se e vinovno<br />
op{testvoto. 2. Odrekuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>nesenite povredi: a<strong>na</strong>logno <strong>na</strong> razlikata<br />
vo krivi~noto pravo <strong>na</strong> mala in se (krivi~ni dela koi toa se po<br />
sebe) i - mala prohibita (krivi~ni dela koi se protivzakoniti, no ne i<br />
nemoralni) sopstveniot vandalizam se prika`uva kako nesta{luk,<br />
kra`bata - so stavot deka `rtvata mo`e da si dozvoli takva zaguba, i<br />
sl. Pritoa, so <strong>na</strong>padot vrz drugite se gubat sopstvenite gre{ki. 3. Osuda<br />
<strong>na</strong> onie koi osuduvaat (otfrlawe <strong>na</strong> onie koi otfrlaat): jas sum<br />
341<br />
I<strong>na</strong>ku ako umre nekoj Avram ili Stavre, site mislat deka toj pove-<br />
}e ne postoi za <strong>na</strong>s, {to ne e to~no. Toj i <strong>na</strong>tamu, iako ne telesno, postoi preku<br />
negovite (dobri ili lo{i) dela, preku negovite fotografii, preku <strong>na</strong>{ite<br />
dobri ili lo{i se}avawa za nego, preku ostavenoto <strong>na</strong>sledstvo, umetni~kite<br />
dela (pesni, sliki, filmovi), preku <strong>na</strong>pi{anite knigi itn. Vistinsakoto pra-<br />
{awe, <strong>na</strong> koe zasega nema ogovor, e dali nie ne postoime pove}e za nego.<br />
216
dobar - policijata e brutal<strong>na</strong> i korumpira<strong>na</strong>. 4. Povikuvawe <strong>na</strong> povisoka<br />
lojalnost: `rtvuavwe <strong>na</strong> barawata <strong>na</strong> po{irokoto op{testvo zaradi<br />
barawata <strong>na</strong> pomali grupi <strong>na</strong> prijateli, drugari, bliski rodnini,<br />
bandi <strong>na</strong> koi im se pripa|a. Ovde se raboti za konflikt me|u barawata<br />
koi gi <strong>na</strong>lo`uva grupata i barawata koi gi <strong>na</strong>lo`uva zakonot. Ili <strong>na</strong>kratko,<br />
ovde se raboti za o`ivotvoruvawe <strong>na</strong> maksimata <strong>na</strong> interakcionizmot:<br />
"Pridr`i mi go kopilevo za da ja ismeam orospija<strong>na</strong>! Ovde<br />
interesot za zloto, vsu{nost, se manifestira kako nekoj vid katarza<br />
so ~ija pomo{ se potisnuvaat sopstvenite krimi<strong>na</strong>lni `elbi, za{to<br />
nema krivi~no delo {to ne sum sakal da go izvr{am veli Gete. Takviot<br />
interes za zloto kako slu`i kako i sekoja katarza za osloboduvawe <strong>na</strong><br />
potencijal<strong>na</strong>ta agresivnost kaj poedinecot. Toa e takva psiholo{ka<br />
pojava koga preku <strong>na</strong>bquduvawe agresija <strong>na</strong> film ili <strong>na</strong> drugo mesto<br />
(boks me~evi, fudbalski <strong>na</strong>tprevari i sl) se pro~istuva sopstve<strong>na</strong>ta<br />
du{a, odnosno kaj ~ovekot se smaluva ili gubi kumulira<strong>na</strong>ta agresivnost<br />
predizvika<strong>na</strong> so frustracii. Takviot interes za zloto, megutoa<br />
istovremeno pru`a objekti za deluvawe <strong>na</strong> mehanizmot <strong>na</strong> proekcija -<br />
v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>p<strong>na</strong>tost i negativizam se smaluva ili osloboduva so<br />
stigmatizitawe <strong>na</strong> drugite. Proekcija postoi koga nekoja `elba koja<br />
ne mo`e da se zadovoli (za{to op{testvoto go osuduva nejzinoto ostvaruvawe),<br />
ili nekoj motiv koj ne nitu pred drugite, nitu pred sebe ne<br />
smee da se priz<strong>na</strong>e (za{to e vo sprotivnost so moralnite principi ili<br />
interiozriziranoto vospituvawe), ponekoga{ se zadovoluva <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in {to <strong>na</strong> drugi im se pripi{uva postoeweto <strong>na</strong> takvi `elbi i motivi.<br />
Za proekcija stanuva zbor i toga{ koga nekoja izrazeno negativ<strong>na</strong><br />
sopstve<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong> mu se prepi{uva <strong>na</strong> drug kaj kogo takvata osobi<strong>na</strong><br />
postoi no, vo mnogu pomala mera, ili voop{to ne postoi. Kako primeri<br />
za proekcija se <strong>na</strong>veduvaat: koga nekoe pla{livo lice za site drugi<br />
lica tvrdi deka se kukavici, ili koga lice kaj koe postojat intenzivni<br />
seksualni `elbi koi od op{testveni pri~ini ne smee da gi zadovoli<br />
~esto go ocenuva povedenieto <strong>na</strong> drugite kako nemoralno. Psiholo{koto<br />
z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> proekcijata e rastovaruvawe, za{to za li~nosta e<br />
pomalku voznemiruva~ko da se otkrijat agresivni tendencii kaj nekoj<br />
drug, odo{to da se priz<strong>na</strong>e deka takvi tendencii postojat vo sopstve<strong>na</strong>ta<br />
li~nost. Izraze<strong>na</strong> vo pogolem stepen, proekcijata mo`e da stane<br />
opas<strong>na</strong> za <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> misleweto i integritetot <strong>na</strong> li~nosta, za{to<br />
spre~uva li~nosta da se sogleda o<strong>na</strong>kva kakva {to e i mo`e da ja odvede<br />
vo ekstremen kriticizam, sarkazam, pesimizam, cinizam, netolerantnost<br />
i omraza. Stavot <strong>na</strong> onoj koj se proicira vo odnos <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong> kogo<br />
se proektira, sekoga{ e agresiven i neprijatelski, predizvikuva<br />
opredele<strong>na</strong> koncentracija, i se razbira, li~nosta ja doveduva vo brojni<br />
nepriliki. I ovoj mehanizam, ima klu~<strong>na</strong> uloga vo kriminolo{kata<br />
teorija <strong>na</strong> socijalniot interacionizam.<br />
217
j) Razbivawe <strong>na</strong> dosadata<br />
Eden od odgovorite za potekloto <strong>na</strong> interesot za zloto e sodr-<br />
`an vo monotonijata <strong>na</strong> `ivotot, koja, spored Kolakovski, i te kako<br />
mo`e da izgleda dosad<strong>na</strong>. ^esto slu{ame `alewe za{to vestite <strong>na</strong> masovnite<br />
mediumi se <strong>na</strong>j~esto lo{i: elementarni nepogodi, ubistva, vojni,<br />
svireposti, krizi. Na toa obi~no se odgovara: taka mora da bide i<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e taka - za{to koga Jane }e go ubijat <strong>na</strong> ulica toa e novost, a<br />
koga Jane pojaduva, odi <strong>na</strong> rabota i po rabotata se vra}a doma, toa ne e<br />
novost, toa e dosadno. Ako Jane se razveduva, toa e novost za poz<strong>na</strong>nicite,<br />
no ako `ivee vo sloga so soprugata toa ne e nikakva novost, tuku dosada...<br />
Ako Jane izvlekol dobivka <strong>na</strong> lotarija toa e novost, no dobra za<br />
Jane, a lo{a za site osta<strong>na</strong>ti koi ne ja izvlekle, a kupile lozovi za<br />
Jane da mo`e da go izvle~e vistinskiot loz: ili se <strong>na</strong> se, toa e lo{a<br />
vest. 342 O<strong>na</strong> {to vo pritoa u{te pove}e go zasiluva <strong>na</strong>{iot interes za<br />
zloto e i neobi~nosta <strong>na</strong> lo{iot <strong>na</strong>stan. Lu|eto ednostavno sakaat da<br />
slu{<strong>na</strong>t ili da pro~itaat ne samo ne{to lo{o, tuku i neobi~no, kako<br />
<strong>na</strong> primer, deka: osumdesetgodi{en starec se obidel da siluva 78<br />
godi{<strong>na</strong> starica koja od nego se odbranila so stapot <strong>na</strong> koj se potpirala,<br />
ili poz<strong>na</strong>t politi~ar umrel dodeka "le`el" vrz mlada dama.<br />
Zo{to skokotaat vakvi <strong>na</strong>stani? Ednostavno zo{to <strong>na</strong>mesto so~uvstvo<br />
sodr`at hra<strong>na</strong> za tra~ muabeti,no vo golem del i elementi koi isklu~ivo<br />
slu`at za ne~ija zabava. 343<br />
342<br />
Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarima, str. 69.<br />
343<br />
Vo ovaa prilika prenesuavme samo eden segment od utrinska programa<br />
- "Zdravo Makedonijo!" <strong>na</strong> tema pravda.<br />
- Alo Robert! Deneska si mnogu zgoden. Jas vi se javuvam da vi ka`am<br />
deka mnogu vi e dobra temata - pravda. Jas stalno ve gledam, ama prvpat vi se<br />
javuvam za da vi ka`am deka vo Vinica vi e mnogu slab priemot, igra slikata,<br />
ima sneg i slabo se slu{a.<br />
- Se javuvam od Prilep. Rabotam vo konfekcijata "Izidora". Tamo ni<br />
stavija ed<strong>na</strong> {efica A<strong>na</strong>. Site se pla~at od nea. Mnogu e lo{a stalno ni vikat<br />
i ni se yverit, ni gi kolne decata. Nema pravda- mora da se smenit.<br />
- Robert mnogu dobra vi e emisijata. Jas mislam deka ne e pravda {to<br />
direktorot ne ja primat majka mi koja go skr{i kukot za da i dade potvrda za<br />
refundacija.<br />
- Vo Makedonija nema pravda. Pred nekoj den otidov da izvadam pa-<br />
{aport uti ne{to mi be{e zadr`an i zamislete mi pobaraat 24.000 den. Ova e<br />
apa{ka dr`ava. Se e korumpirno.<br />
- Robert te molam da pu{ti{ kamera od Ka<strong>na</strong>l 5 da go snimat ka<strong>na</strong>lot<br />
vo Usje. Grado<strong>na</strong>~alnikot la`e deka go is~istile. Ka<strong>na</strong>lot ne e is~isten.<br />
Poln e so fekalii. Nema prvda!<br />
218
k) Qubopitnost<br />
Vo ne taka mal broj slu~ai lu|eto se interesiraat za zloto od<br />
~ista qubopitnost. Vpro~em, i ku~iwata i ma~kite od qubopitnost<br />
odat po svote gazdi za da vidat {to tie }e <strong>na</strong>pravat. 344<br />
9. [TO DA SE PRAVI SO ZLOTO<br />
Vo filozofskata literatura postojat glavno dve stojali{ta vo<br />
odnost <strong>na</strong> pra{aweto {to treba da se pravi so zloto: 1. <strong>na</strong> zloto treba<br />
da se vozvrati so dobro, {to z<strong>na</strong>~i deka zloto treba da se tolerira i za<br />
nego da se prostuva, i 2. <strong>na</strong> zloto treba da se odgovori so zlo {to z<strong>na</strong>~i<br />
zloto treba da se progonuva.<br />
9.1. NA ZLOTO TREBA DA SE VOZVRATI DOBRO (PRO[KA)<br />
Postojat stanovi{ta deka <strong>na</strong> zloto treba da se vozrati so dobro,<br />
lu|eto treba da sta<strong>na</strong>t super dobri, za so toa da bidat primeri <strong>na</strong><br />
site drugi koi treba da te sledat vo takvata dobri<strong>na</strong>. Zastapnicite <strong>na</strong><br />
ova stojali{te dopu{taat prostuvawe <strong>na</strong> zloto.<br />
Ovoj stav ima svoja zvani~<strong>na</strong> promocija vo Noviot zavet. Taka<br />
za razlika od Jehova, Isus go istaknuva prostuvaweto kako golemo svojstvo<br />
<strong>na</strong> boga, a ottamu i kako doblest <strong>na</strong> samiot ~ovek. 345 Ako im gi<br />
prostuvate <strong>na</strong> lu|eto nivnite prestapi, va{iot nebesen tatko }e vi gi<br />
prosti i vam, i obratno. (Matej, 6: 4-15). I, "se {to sakate da vi pravat<br />
lu|eto, pravete im i vie taka, za{to toa e zakon i proroci. (Matej,<br />
7:12). Isto taka, spored Matej, 5:38-48: "Ste ~ule deka bilo re~eno "oko<br />
za oko, zab za zab. A jas pak vi velam: ne protivete mu se <strong>na</strong> zloto: tuku,<br />
ako nekoj te plesne po tvojot desen obraz, svrti mu go i drugiot. 346 Ako<br />
nekoj saka da se sudi so tebe i da ti ja zeme ko{ulata ostavi mu ja i <strong>na</strong>metkata.<br />
Ako nekoj te prisili da odi{ so nego ed<strong>na</strong> milja, ti odi dve.<br />
344<br />
Vidi: Kolakovski L, Mini predaavwa o maksi stvarima, PLATΩ,<br />
Beograd, str. 32-35.<br />
345<br />
Na ovaa op{ta tendencija <strong>na</strong> evangelijata da se prostuva, da se bide<br />
blag i da se saka neprijatelot, vo nekoja raka mu protivre~i upor<strong>na</strong>ta, so dene{ni<br />
zborovi ka`ano revolucioner<strong>na</strong> borbenost koja Isus ja poka`uva protiv<br />
svoite protivnici, osobeno protiv Fariseite: "Ne mislete deka jas dojdov<br />
da donesam mir <strong>na</strong> zemjata, ne dojdov da donesam mir tuku me~" (Matej,<br />
11:34) ili, "Jas dojdov da frlam ogan <strong>na</strong> zemjata... (Luka, 12:49), "Mislite deka<br />
dojdov da donesam mir <strong>na</strong> zemjata? Ne tuku razdor (Luka, 12:51-52) i "Koj ne e<br />
so mene, protiv mene e: koj ne sobira so mene istura." (Matej, 12:13, Luka<br />
11:23)<br />
346<br />
Moj stav e ed<strong>na</strong>kov kako i onoj <strong>na</strong> Enej: Ogromen zlostor e dobro <strong>na</strong><br />
zli da im ~ini{.<br />
219
Daj mu <strong>na</strong> onoj {to bara od tebe i ne svrtuvaj se od onoj {to ti saka <strong>na</strong><br />
zaem. Ste ~ule deka bilo re~eno: qubi go svojot bli`en i mrazi go svojot<br />
neprijatel. 347 A jas vi velam, qubete gi svoite neprijateli i molete<br />
se za onie koi ve go<strong>na</strong>t za da bidete sinovi <strong>na</strong> va{iot tatko koj e <strong>na</strong><br />
nebesata. Toj pravi soceto da izgreva <strong>na</strong>d zlite i <strong>na</strong>d dobrite i dava<br />
do`d <strong>na</strong> pravednite i <strong>na</strong> nepravednite. Za{to ako gi qubite onie koi<br />
ve qubat vas, kakva <strong>na</strong>grada imate. Zarem carinicite 348 ne go pravat<br />
toa isto?" Vo taa smisla i spored Luka: (Luka, 6:37). I toj go negira<br />
principot <strong>na</strong> taliotnot od Mojsievoto petokni`ie i se zalaga za princip<br />
koj nikoga{ vo ~ovekovoto op{testvo ne bil ostvaren, nitu mo`e<br />
da se ostvari: Qubete gi svoite neprijateli, pravete im dobro <strong>na</strong> onie<br />
koi ve mrazat. Blagoslovuvajte gi onie koi ve kol<strong>na</strong>t. Molete se za<br />
onie koi ve <strong>na</strong>vreduvaat. Na toj {to }e ti vrze {amar po edniot obraz,<br />
zavrti mu go i drugiot, a <strong>na</strong> onoj koj ti ja zema <strong>na</strong>metkata, podaj mu ja i<br />
ko{ulata. Daj mu <strong>na</strong> sekoj koj bara od tebe. I ne baraj go <strong>na</strong>zad tvoeto<br />
od onoj koj zema od tebe. I kako {to sakate da vi pravat lu|eto vam,<br />
taka pravete im i vie nim. (Luka, 6:28:31)... Qubete gi svoite neprijateli,<br />
pravete im dobro i pozajmuvajte im bez da o~ekuvate ne{to. I va-<br />
{ata <strong>na</strong>grada }e bide golema i }e bidete sinovi <strong>na</strong> sevi{niot, za{to<br />
toj e blag kon neblagodarnite i zlite. Bidete milostivi kako {to e<br />
va{iot tatko e mislostiv. I ne sudete i nema da vi bide sudeno, ne osuduvajte<br />
i nema da bidete osudeni. Pro{tevajte i }e vi bide prosteno.<br />
Davajte i }e vi se dade. (Luka, 6:35-38). I<strong>na</strong>tamu, vo istata smisla: ]e<br />
bide pogolema radost <strong>na</strong> neboto za eden gr{nik koj se kae odo{to za deveeset<br />
i devet pravednici <strong>na</strong> koi ne im treba pokajuvawe. (Luka, 15:7).<br />
Ili, Ako ti zgre{i bratot tvoj ne go karaj, pa ako se pokae prosti mu.<br />
I ako sedum pati <strong>na</strong> den ti zgre{i... i ka`e: se kajam, prosti mu. (Luka,<br />
17, 3-4). Nikomu ne vra}ajte zlo za zlo! A razmisluvajte za toa {to e<br />
dobro pred site lu|e! Ako e mo`no, dokolku zavisi od vas, bidete vo<br />
mir so site lu|e. Ne odmazduvajte se za sebe vozqbeni, tuku dajte mu<br />
mesto <strong>na</strong> bo`jiot gnev 349 (bo`ji, toa z<strong>na</strong>~i i ~ove~kiot gnev = odmazd-<br />
347 Ovde e dovolno da potsetam deka ne postoi zlostor koj ve}e ne e storen<br />
vo ime <strong>na</strong> qubovta, dol`nosta, sovesta ili pravdata!<br />
348<br />
Za Isus carinicite i kurvite bile olicetvorenie <strong>na</strong> zloto.<br />
349 I hristijanskata religija ima stvarno dva boga, no od koi samo<br />
edniot vo prv red ili isklu~ivo e bog, dodeka drugiot e soto<strong>na</strong>, |avol. Politeistot<br />
veruva vo zli i dobri bogovi, monoteistot, pak, zlite bogovi gi<br />
pretvora vo gnev bo`ji, a dobrite vo bo`ja dobri<strong>na</strong> i taka veruva vo eden bog,<br />
me|utoa toj eden e dobar bog i zatoa bog, odnosno gneven bog, z<strong>na</strong>~i eden bog so<br />
sprotivni svojstva. Me|utoa bo`jiot gnev ne e ni{to drugo, tuku odmazdni~ka<br />
bo`ja pravda, pretstave<strong>na</strong>, ~uvstvitelno izraze<strong>na</strong> kako afekt, kako strast.<br />
Gnevot duri i kaj ~ovekot prvi~no i po sebe ne e ni{to drugo, tuku edno strastno<br />
~uvstvo <strong>na</strong> pravednost i odmazda. ^ovekot se razgnevuva koga, stvarno ili<br />
samo po negovo mislewe, mu se stori ne{to lo{o, mu se stori nepravda. Gne-<br />
220
ni~ka pravda, m.z.), za{to e <strong>na</strong>pi{ano: Odmazdata e moja, 350 jas }e ja otplatam!<br />
- govori gospod. Tuku ako tvojot neprijatel e gladen, <strong>na</strong>hrani go,<br />
ako e `eden <strong>na</strong>poj go... Ne ostavaj da te pobedi zloto, tuku pobedi go<br />
zloto so dobro! (Rimjanite, 12:17-21).<br />
Spored Klark Samuel, ~ovekot smeta deka e roden da ja podobri<br />
dobrodetelta i blagosostojbata <strong>na</strong> svoite bli`ni, pa soodvetno <strong>na</strong> toa<br />
dol`en e <strong>na</strong> svojot bli`en da mu podari univerzal<strong>na</strong> qubov i dobrodetelstvo,<br />
taka {to ne mo`e da povredi ni eden ~ovek ako ne se odnesuva<br />
sprotivno <strong>na</strong> razumot i ako ne gi kr{i jasnite i poz<strong>na</strong>tite zakoni <strong>na</strong><br />
svoeto su{testvo (<strong>na</strong> svojata priroda, m.z). Ne, toj ne mo`e da go povredi<br />
duri ni onoj koj nego go povredil, <strong>na</strong>protiv toj treba da <strong>na</strong>stojuva<br />
(zaradi op{toto dobro) ne`no da se izmiri so nego, a ne zloto da go<br />
vra}a so zlo, kone~no sumirano vo eden zbor (koj e vrv i celosno sovr-<br />
{enstvo <strong>na</strong> ovaa golema dol`nost) ~ovekot treba da gi saka site lu|e<br />
kako samiot sebesi. 351<br />
Vakvo gledi{te me|utoa mo`e da se sretne i vo ne{to ubla`e<strong>na</strong><br />
forma kako vo o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> Loski, iznese<strong>na</strong> vo trudot: "Gospod i svetskoto<br />
zlo." Bog ne e vinoven za zloto. Nie samite go vnesuvame ne samo vo<br />
svojot `ivot, tuku i vo `ivotot <strong>na</strong> drugigite su{testva. Ottamu, kakva<br />
bilo nevolja da ne trefne, nie mora da ka`eme: Go dobiv toa {to go zaslu`iv.<br />
Vo nikoj slu~aj nemame pravo da ja prefrlame vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> drugi.<br />
Ne smeeme, <strong>na</strong> porimer, da se `alime <strong>na</strong> lo{ite <strong>na</strong>sledni osobini dobvot<br />
e revolt <strong>na</strong> ~ovekot protiv despotskite postapki koi protiv nego si gi<br />
dozvoluva sebesi drugo su{testvo. Me|utoa, kako {to dobri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> boga e apstrahira<strong>na</strong><br />
isklu~iuvo od dobrite dejstva <strong>na</strong> prirodata, taka i pravednosta<br />
prvi~no e apstrahira<strong>na</strong> samo od zlite, {tetnite dejstva <strong>na</strong> prirodata. Pretstavata<br />
<strong>na</strong> odmazdni~kata pravda z<strong>na</strong>~i e rezultat <strong>na</strong> taa refleksija. ^ovekot<br />
e egoist: toj samiot za sebesi e beskrajno dobar i misli deka se mora <strong>na</strong>jpredano<br />
da mu slu`i samo nemu, deka zloto ne treba i ne smee da go ima. Me|utoa,<br />
toj <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong> ne{ta koi mu protivre~at <strong>na</strong> vakviot negov egoizam i veruvawe.<br />
Toj zatoa veruva deka zloto go s<strong>na</strong>o|a samo koga }e se ogre{i sprema su{testvoto<br />
ili su{testvata od koi gi izvlekuva site dobra i zadovolstva, pa so toa<br />
gre{ewe gi razgnevil proti sebe. Ottamu, site zla <strong>na</strong> prirodata gi tolkuva<br />
kako kaz<strong>na</strong> koja bog im ja izrekol <strong>na</strong> lu|eto zaradi nekoja pogre{ka ili nepravda<br />
koja ja storile sprema boga. Ottamu poteknuva i hristijanskoto veruvawe<br />
deka prirodata nekoga{ bila raj vo koj nemalo ni{to {to bi bilo neprijatelsko<br />
sprema ~ovekot ili bi mu <strong>na</strong>nesuvalo {teta, no toj raj e zaguben zaradi<br />
grevot i bo`jiot gnev koj toj grev go predizvikal. Foerbah, L. Predavanja o<br />
su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 149-150.<br />
350<br />
Nekoga{ bilo poi<strong>na</strong>ku: Koj prolee ~ove~ka krv, ~ovek }e ja prolee<br />
negovata krv (Bitie, 9:8).<br />
351<br />
Vidi: Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do<br />
konca XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 184.<br />
221
ieni od pretcite. 352 Nie sme sozdadeni spored likot <strong>na</strong> boga i mora da<br />
se stremime da go ostvarime obrazot bo`ji. Ottamu, sleduva deka sme<br />
dol`ni da se trudime qubovta sprema site su{testva vo svoeto povedenie<br />
da ja povrzeme so pravednosta. [to z<strong>na</strong>~i toa? Toa z<strong>na</strong>~i kakvi i da<br />
e nevolji da se strupolat vrz <strong>na</strong>{a glava, nie za niv mora da se obvinuvame<br />
samo sebesi. Otamu, me|utoa, voop{to ne sleduva deka nie gledaj}i<br />
gi tu|ite nesre}i i stradawa imame pravo ramnodu{no da proa|ame<br />
pokraj niv velej}i: Samiot si vinoven za svojata nesre}a. Takvoto<br />
povedenie bi bilo z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata bes~uvstvitelnost i egoisti~<strong>na</strong> zatvorenost<br />
vo sebe koja e primaren izvor <strong>na</strong> site osta<strong>na</strong>ti vidovi zlo i<br />
nesor{enosti, <strong>na</strong> site <strong>na</strong>{i i tu|i stradawa. Pravilnoto pridr`uvawe<br />
kon bo`jiot ideal se sostoi vo toa da se neguva qubov vo sebe kon<br />
site su{testva, qubov koja pottiknuva aktivno u~estvuavawe vo nivnite<br />
`ivoti, so~uvstvo so nivnite te{kotii i raduvawe so nivnite radosti.<br />
Me|utoa, taa qubov kon drugite su{testva mora da bide povrza<strong>na</strong><br />
so pravednosta: taka {to od qubov kon edno su{testvo ne smeat da<br />
se odzemaat nekoi dobra <strong>na</strong> drugite su{testva izzemaj}i gi onie slu~ai<br />
koga e neophodno da se primeni sila vo borbata so zloto. Isto taka, ne<br />
e dopu{te<strong>na</strong> qubov koja dobila karakter <strong>na</strong> popustlivost sprema slabostite<br />
i lo{ite strasti <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite milenici. Vistinskata qubov sprema<br />
tu|ata li~nost e <strong>na</strong>jvisoka manifestacija <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot duh i vo nea se<br />
<strong>na</strong>o|a <strong>na</strong>jva`<strong>na</strong>ta te{ka zada~a <strong>na</strong> etikata. Pra{aweto <strong>na</strong> sila vo borbata<br />
so zloto spa|a vo takvite bolni problemi <strong>na</strong> etikata. Bog i ~lenovite<br />
<strong>na</strong> carstvoto bo`je ne go suzbivaat zloto so sila - tie imaat povozvi{eni<br />
sredstva za borba so zloto. Nie, gre{nite su{testva, zaradi<br />
svojata sopstve<strong>na</strong> vi<strong>na</strong>, gi nemame <strong>na</strong> raspolagawe tie vozvi{eni<br />
sredstva i zatoa ~esto sme prisileni da pribegnuvame kon grdi sredstva<br />
za presekuvawe <strong>na</strong> zloto - imeno kon negovo suzivawe so sila: vo<br />
takvi slu~ai nie od dve zla go izbirame pomaloto. 353<br />
Loski e vo pravo vo seto o<strong>na</strong> {to ka`uva vo pogled <strong>na</strong> potrebata<br />
od adekvat<strong>na</strong> praved<strong>na</strong> - ~ovekova reakcijata <strong>na</strong> zloto, odnosno vo odnos<br />
<strong>na</strong> toa kako treba i kako ne treba da se rea|ira kon nego. Negoviot<br />
352<br />
Spored u~eweto za reinkar<strong>na</strong>cijata, sekoj akter po smrta, t.e. po<br />
razdelbata so svoeto telo, si ja izbira sredi<strong>na</strong>ta i uslovite koi se <strong>na</strong>jpogodni<br />
za sebesi da si kreira novo telo koe soodvetstvuva <strong>na</strong> negovite <strong>na</strong>klonetosti,<br />
strasti i vkusovi formirani vo prethodniot `ivot. Toa z<strong>na</strong>~i deka su{testvoto<br />
koe se stremi da se materijalizira vo oblik <strong>na</strong> ~ovek, vo soglasnost so<br />
<strong>na</strong>klonetostite samoto sebesi si izbira semejstvo vo koe }e za~ne i }e `ivee<br />
kako embrion. Ottamu, ako roditelite <strong>na</strong> ~ovekot bile alkoholi~ari, razratnici<br />
i sli~no, toj samiot e vinoven, zatoa {to sebesi si izbral takov tatko<br />
i majka: samiot e moralno odgovoren zatoa {to primil lo{o <strong>na</strong>sledstvo, a roditelite<br />
se moralno odgovorni za{to <strong>na</strong> svoeto potomstvo mu dale lo{o <strong>na</strong>sledstvo.<br />
Loski, N, Bog i svetsko zlo, Zepter, Beograd, 2001, str. 66.<br />
353<br />
Ibid, str. 81-82.<br />
222
golem problem me|utoa se sostoi vo toa {to od toa {to e ka`ano za<br />
~ovekot ne mo`e da go opravda boga. Za{to tokmu bog e toj komu <strong>na</strong>jmnogu<br />
treba da mu se prefrli {to od qubov kon edno su{testvo im<br />
odzema dobra <strong>na</strong> drugi su{testva i deka motiviran od svojata qubov i<br />
te kako popu{ta pred slabostite i lo{ite strasti <strong>na</strong> negovite milenici<br />
- izbranici. I {to e <strong>na</strong>jva`no, Loski se obiduva da ne uveri deka<br />
vo borbata so zloto bog ne upotrebuva sila, me|uto ne ni ka`uva koi se<br />
negovite povozvi{eni sredstva za takvata borba.<br />
9.2. NA ZLOTO TREBA DA SE VOZVRATI SO ZLO (ODMAZDA)<br />
Vtoriot stav vo odnos <strong>na</strong> ova pra{awe, koj e i moj stav e deka<br />
protiv zloto treba da se borime, a ne da se povle~eme pred nego. Toa e<br />
su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> odmazda.<br />
Za toa svedo~i i Stariot i Noviot zavet. Toj {to zloto go dopu{ta,<br />
Sveti Pavle go postavuva <strong>na</strong> isto ramni{te so toj koj zloto go<br />
pravi (Poslanie <strong>na</strong> Rimjanite, 1:32)<br />
Fransoa de Laro{fuko uka`uva deka za da bideme dobro mora<br />
<strong>na</strong> drugite da im poka`eme deka ne mo`at nekazneto da ni pravat zlo. 354<br />
I ne samo deka <strong>na</strong>m ne mo`at nekazneno da ni pravat zlo, tuku ne mo`e<br />
toa da im se dozvoli da mu go pravat nitu <strong>na</strong> drugite. Bilo da e zbor za<br />
voeni ili civilni zlostorstva pretpostavenite storiteli imame<br />
obvrska da gi izvedeme pred sud. Primar<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> za toa, spored<br />
Svensen, e {to `rtvite imaat pravo da dobijat priz<strong>na</strong>nie deka protiv<br />
niv e izvr{e<strong>na</strong> nepravda, kako i, dokolku za toa ima mo`nost, taa nepravda<br />
da se ispravi. 355 Vo ovaa smisla isprave<strong>na</strong>tanepravda e vra}awe<br />
<strong>na</strong> zlo so zlo - odmazda, a seto toa e ramno <strong>na</strong> pravda.<br />
Paskal tvrdi deka <strong>na</strong> zloto mu e svojstveno da se svrtuva protiv<br />
sebe, i deka sopstve<strong>na</strong>ta zloba go sopnuva i uni{tuva. 356 Primerot koj<br />
Paskal go <strong>na</strong>veduva e deka lagata e mo`<strong>na</strong> samo dokolku se prika`uva<br />
kako visti<strong>na</strong>, a od taa perspaktiva vo lagata postoi v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> protivre~nost.<br />
Me|utoa takvata protivre~ost ne e isto {to i samouni{uvaweto.<br />
Se dodeka postoi institutot visti<strong>na</strong>, t.e. se dodeka la`livosta<br />
ne e pravilo, tuku isklu~ok, lagata }e funkcionira. Zatoa ne mo`e<br />
so pravo da se ka`e deka zloto se uni{tuva samoto sebesi. Protiv<br />
zloto mora da se vodi aktiv<strong>na</strong> borba i ne smee da se propu{ti <strong>na</strong> samopri~ineta<br />
propast. 357<br />
Vo ovaa smisla treba da se sfatat i stavovite <strong>na</strong> [openhauer<br />
spored kogo, voljata pretstavuva samo kopne`i i <strong>na</strong>goni <strong>na</strong> teloto,<br />
354<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, op. cit. str. 199.<br />
355<br />
Ibid.str, 199.<br />
356<br />
Vidi: Pisma provincijalcu, PLATΩ, Beograd, 2002, ({es<strong>na</strong>eseto<br />
pismo).<br />
357<br />
Svensen, L. op. cit.str. 191.<br />
223
taka kako {to tie se pojavuvaat vo svesta. Voljata, toa e teloto koe<br />
saka da `ivee: voljata e potvrda <strong>na</strong> `ivotot koja vo osnova se artikulira<br />
kako "potvrda <strong>na</strong> teloto." Toj koj trpi nepravo ~uvstvuva upad vo<br />
sferata <strong>na</strong> potvrduvaweto <strong>na</strong> svoeto sopstveno telo so negacija <strong>na</strong> istata<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> nekoja tu|a individua, kako neposred<strong>na</strong> i duhov<strong>na</strong> bolka.<br />
Ovaa nepravo kako negacija <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> volja od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> druga,<br />
spored [openhauer, <strong>na</strong>j~isto i <strong>na</strong>jekstremno se izrazuva vo kanbalizmot,<br />
potoa vo ubistvoto, vo telesnoto <strong>na</strong>silstvo od sakatewe do udirawe,<br />
vo podjarmuvaweto, vo prisvojuvaweto <strong>na</strong> tu|ata sopstvenost. Ovie<br />
formi <strong>na</strong> nepravo se izrazuvaat so <strong>na</strong>silstvo ili so lukavstvo. So<br />
isklu~ok <strong>na</strong> ubistvoto, kaj site formi <strong>na</strong> ova nepravo stanuva zbor za<br />
toa <strong>na</strong> tu|ata volja da i se <strong>na</strong>lo`i sopstve<strong>na</strong>ta volja. Kaj lukavstvoto<br />
toa ne z<strong>na</strong>~i samo da mu se ka`e nekomu nevisti<strong>na</strong>, tuku da se vlijae <strong>na</strong><br />
drugiot <strong>na</strong> negovata volja, <strong>na</strong> negovoto povedenie i da se upravuva so<br />
nego. Pravoto se pojavuva kako <strong>na</strong>stojuvawe da se odbranime od ne<strong>pravoto</strong>.<br />
Koga nekoja individua vo potvrduvawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta volja odi<br />
tolku daleku {to prodira vo sferata <strong>na</strong> mojata li~<strong>na</strong> volja i so toa ja<br />
negira, mojata odbra<strong>na</strong> od takvoto prodirawe e samo negacija <strong>na</strong> taa<br />
negacija i od moja stra<strong>na</strong> toa ne e ni{to pove}e od potvrduvawe <strong>na</strong> voljata<br />
koja bitno i prvi~no se pojavuva vo moeto telo i koja implicitno<br />
se izrazuva ve}e so svoeto ednostavno pojavuvawe. A za da se za{titi<br />
ova pravo <strong>na</strong> integritet i potvrda <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta volja dopu{teni se<br />
site merki koi vodat kon taa cel - se do ubivawe <strong>na</strong> individuata koja<br />
<strong>na</strong>pa|a. Vo ovie situacii e dopu{teno i la`eweto ako so toa treba da<br />
se odbrani od negacija i so toa da se potvdri svojata volja - za{to<br />
samopotvdruvaweto <strong>na</strong> voljata e <strong>na</strong>jvisokata maksima koja go konstituira<br />
sekoe pravo. Vo site slu~ai vo koi imam pravo <strong>na</strong> prisilba, sovr{eno<br />
pravo da upotrebam <strong>na</strong>silstvo protiv drugite, jas ve}e spored<br />
okolnostite <strong>na</strong> tu|oto <strong>na</strong>silstvo mo`am da mu go sprotivstavam i lukavstvoto,<br />
a pritoa da ne pravam nepravo, pa sledstveno imam vistinsko<br />
pravo <strong>na</strong> la`ewe, tokmu tolku kolku {to go imam i za prisilbata.<br />
Ottamu, sovr{eno e vo pravo nekoj koj drumskioit razbojnikkoj go<br />
pretresuva go uveruva deka pri sebe nema ve}e ni{to drugo. Istoto e<br />
slu~aj i so onoj koj no}niot provalnik so posredstvo <strong>na</strong> laga go <strong>na</strong>mamuva<br />
vo podrumot kade {to go zaklu~uva. Isto taka, toj koj svojata sopstvenost<br />
ne mo`e da ja vrati so sila, ne pravi nikakva neporavda koga<br />
do istata }e dojde so lukavstvo. 358<br />
Nekoi avtori tvrdat deka tu|ite sradawa zavisat od <strong>na</strong>{ite postapki,<br />
od toa {to ne sme so~ustvuvale so niv i ottamu ne sme im pomog<strong>na</strong>le<br />
vo sprotivstavuvaweto <strong>na</strong> zloto. Me|utoa tu|ite stradawa mo`at<br />
da se ostvaruvaat pred <strong>na</strong>{ite o~i, a nie da ne mrdneme so prst za toa.<br />
Mo`ebi e te{ko da se sfati kako toa e mo`no so ogled deka edno od<br />
358<br />
Vidi: Vjeko Kolaji}, Fenomen zla u filozofiji od klasi~ne patristike do<br />
Baruha De Spinoze.<br />
224
obele`jata <strong>na</strong> so~uvstvoto e nekoja forma <strong>na</strong> neposrednost. Me|utoa,<br />
so~ustvoto ima i diskurziven aspekt - so nego upravuva <strong>na</strong>{eto gledawe<br />
<strong>na</strong> toa sprema kogo e zgodno da se ~uvstvuva so~ustvo. So~uvstvoto ja<br />
ukinuva distancata koja i<strong>na</strong>ku postoi me|u lu|eto i vo izves<strong>na</strong> smisla<br />
~ovekot stanuva edno so drugo ~oveko su{testvo, taka {to so~uvstvuva<br />
so bolkata koja drugiot ja ~uvstvuva. Da so~uvstvuva{, da bide{ empati~en,<br />
z<strong>na</strong>~i da vleze{ vo intimen odnos. A potoa doa|a pra{aweto<br />
dali onoj koj strada e nekoj so kogo sakam da bidam intimen. Na taa<br />
to~ka postojat golem broj varijacii me|u lu|eto. Za nekoi lu|e so~uvstvuvaweto<br />
se prostira se do rastenijata, {to jas, veli Svensen, ne mo-<br />
`am da go sfatam, za drugi se prostira do `ivotnite, a za nekoi drugi<br />
pak soo~uvstvuvaweto e rezervirano samo za lu|eto ili samo za opredele<strong>na</strong><br />
grupa <strong>na</strong> lu|e. 359 Hjum dodava deka i blizi<strong>na</strong>ta vo prostorot i<br />
vremeto ima z<strong>na</strong>~ewe za so~uvstvoto.<br />
Svensen po<strong>na</strong>tamu tvdi deka nepravdata koja <strong>na</strong>skoro }e te pogodi<br />
i tebe, ne treba da se trpi, za{to nepravdata koja prvi~no gi poga|a<br />
`igosanite grupi ili grupite so ponizok status so koi ~ovekot ne<br />
mo`e celosno da se identifikuva ima tendencija <strong>na</strong> {irewe <strong>na</strong> site<br />
grupi. Ma~eweto se {iri. Vo soglasnost so rimskiot zakon ma~eweto<br />
bilo rezervirano samo za robovite koi bile obvineti, no toa postepeno<br />
se pro{irilo i <strong>na</strong> robovite koi svedo~ele, za potoa da gi opfa}a i<br />
slobodnite lu|e i <strong>na</strong> kraj sta<strong>na</strong>lo voobi~aeno i vo ne taka seriozni<br />
slu~ai. 360 Nakratko, potoi neophodnost od upotreba <strong>na</strong> sila za prekinuvawe<br />
sekoe zlo koe e vo tek: ~ovek ima obvrska zloto da go progonuva.<br />
Taa obvrska ne e od prav<strong>na</strong>, no vo sekoj slu~aj e od moral<strong>na</strong> priroda.<br />
Ako ~ovek ima mo`nost da se vme{a, a toa ne go stori, toj e morelen<br />
sou~esnik. Obzirot kon sopstve<strong>na</strong>ta udobnost (ne bezbednosta, tuku<br />
udobnosta) ima tendencija da go <strong>na</strong>dsili obzirot prema blagosostojbata<br />
i voop{to postoeweto <strong>na</strong> drugite. Grevovite <strong>na</strong> propu{tawe ne se<br />
<strong>na</strong>jlo{i, me|utoa se <strong>na</strong>jrasprostraneti. Najgolemiot broj ubistva<br />
imaat o~evidci, a vo mnogu mal broj slu~ai tie posmatra~i storuvaat<br />
ne{to {to bi ja spre~ilo posledicata. Posmatra~ite mo`at da storat<br />
mnogu i da vlijaat <strong>na</strong> situacijata, a vo oddelni <strong>na</strong>silni akti i vo odnos<br />
<strong>na</strong> dr`avnite zlostorstva. Nie koi `iveeme vo demokratii imame<br />
obvrska da go prijavime zlostorstvoto. Vo demokratska dr`ava onoj<br />
koj mol~i e sou~esnik - onoj koj ima prilika javno da protestira, a toa<br />
ne go stori e sou~esnik so samoto toa {to ne protestira. Ovde mo`e da<br />
359<br />
Svensen, L. op. cit.str. 192. Za Aristotel be{e neprirodno da se poka`e<br />
so~uvstvo i somilost kon robovite, za <strong>na</strong>cistite be{e neprirodno da se<br />
poka`e so~uvstvo i somilost kon Evreite, za kaubojcite sprema indijancite,<br />
za belcite sprema crncite. Ili kako {to veli Svensen, "Razlikata me|u<br />
"<strong>na</strong>s" i "niv" mo`e da sozdade pre~ki koe nikakvo so~uvstvo ne mo`e da gi<br />
urne." Ibid. st. 193.<br />
360<br />
Svensen, L. op. cit.str. 194-195.<br />
225
se spomne u{te eden fenomen: - principot <strong>na</strong> difuz<strong>na</strong> odgovornost -<br />
kolku {to e pogolem brojot <strong>na</strong> licata koi imaat prilika da se vme{aat<br />
toa pomala odgovornost ~uvstvuva sekoj poedine~no. 361 So vakvite<br />
stavovi prisutni vo filozofskata i kriminolo{ata literatura <strong>na</strong>~elno<br />
se soglasuvam, no samo dotamu dokolku postojat minimalni uslovi<br />
koi ja garantiraat bezbednosta <strong>na</strong> onoj koj neovlasteno treba da se vme-<br />
{a vo suzbivaweto <strong>na</strong> zloto.<br />
Prorokot Mihej pi{uva deka lu|eto "}e gi raskovaat svoite<br />
me~evi vo rala i svoite kopja vo srpovi" (Mihej, 4:3), a prorokot Joil<br />
pi{uva: Raskovajte gi svoite rala vo me~ovi, i srpovite svoi vo kopja<br />
(Joil, 4:10). Od sudirot <strong>na</strong> ovie dve opcii, Svensen izvlekuva slednoto<br />
re{enie: <strong>na</strong>j~esto treba da go sledime Mihej, no vo svetot vo koj ne go<br />
sledat site Mihej, ponekoga{ mora da go sledime Joil. Koristej}i ja<br />
razlikata koja Maks Veber ja pravi me|u etikata <strong>na</strong> doblest i etikata<br />
<strong>na</strong> odgovornost, mo`eme voop{teo da ka`eme deka treba da go sledime<br />
Mihej, dodeka etikata <strong>na</strong> odgovornosta ponekoga{ ni <strong>na</strong>lo`uva da go<br />
sledime Joil. Veber pi{uva deka tamu kade {to etikata <strong>na</strong> doblest<br />
veli deka protiv zloto ne treba da se borime so sila, etikata <strong>na</strong> odgovornost<br />
veli: "Treba da mu se sprotivstavime <strong>na</strong> zloto so sila i <strong>na</strong>silstvo,<br />
i<strong>na</strong>ku - ti se ogovoren ako zloto pobedi." Spored Veber, maksimata<br />
<strong>na</strong> dejstvuvaweto spored etikata <strong>na</strong> doblest, so religiski jazik ka-<br />
`ano, glasi: "Hristijaninot go pravi o<strong>na</strong> {to e ispravno, a posledicite<br />
mu gi prepu{ta <strong>na</strong> gospod." Takvata etika <strong>na</strong> doblest e prili~no<br />
novozavet<strong>na</strong> (v. Matej, 5:38-48, Rimjanite, 12:17-21), me|utoa taa e pretstave<strong>na</strong><br />
i vo Stariot zavet. 362 Kant vo moderno vreme e <strong>na</strong>jistak<strong>na</strong>tiot<br />
pretstavnik <strong>na</strong> takvoto sfa}awe spored koe moralnite obvrski <strong>na</strong> nekogo<br />
dobivaat takvo apsolutno va`ewe kako {to e, <strong>na</strong> primer, deka ne<br />
e dozvoleno da se la`e za da se spasi ~ove~ki `ivot." 363<br />
Maksimata <strong>na</strong> deluvawe spored etikata <strong>na</strong> odgovornost glasi:<br />
~ovekot mora da odgovara za posledicite <strong>na</strong> svoite postapki. Problemot<br />
kaj ovaa etika e vo toa {to mo`eme pogre{no da storime zlo<br />
taka {to neopravdano }e mu <strong>na</strong>neseme <strong>na</strong> drugite stradawa koi ne mo-<br />
`at da se opravdaat. Vo taa smisla Veber veli: "nitu ed<strong>na</strong> etika <strong>na</strong> svetot<br />
ne mo`e da go prenebregne faktot deka za da dostigne dobra cel<br />
~ovekot mnogu ~esto mora da prifati moralno somnetelni ili barem<br />
opasni sredstva, kako i mo`nost, duri i verojatnost od pojava <strong>na</strong> lo{i<br />
propratni efekti (o<strong>na</strong> {to denes se <strong>na</strong>rekuva kolateral<strong>na</strong> {teta). Ni<br />
ed<strong>na</strong> etika <strong>na</strong> svetot ne mo`e da opredeli koga i vo koja mera eti~ki<br />
361<br />
Vidi: ibid. str. 196<br />
362<br />
Ne se luti <strong>na</strong> zlostornicite, nitu im zaviduvaj <strong>na</strong> onie {to pravat<br />
bezzakonie. Se su{at brzo kako treva, veneat brzo kako zeleno rastenie. Nadevej<br />
se <strong>na</strong> Gospoda i pravi dobro, `iveej <strong>na</strong> zemjata i hrani se so visti<strong>na</strong>ta.<br />
(Psalmi <strong>na</strong> David, 37:1-3).<br />
363<br />
Vidi: Svensen, L. op. cit.str. 202.<br />
226
dobrite celi gi opravduvaat eti~ki opasnite sredstva i neprijatni<br />
posledici. 364<br />
Etikata <strong>na</strong> doblest i etikata <strong>na</strong> odgovornost mo`at da imaat<br />
razli~no vrednuvawe, <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong> statusot <strong>na</strong> ~ovekovite prava... ^ovekovite<br />
prava <strong>na</strong>stanuvaa kako normativen odgovor <strong>na</strong> iskustvata so<br />
<strong>na</strong>silstvo, progon i maltretirawe. Tie ne se samo za lu|eto, tuku lu|eto<br />
i gi sozdale, t.e. tie se istoriski proizvod i treba da se smetaat<br />
principielno podlo`ni kon revizija... Niv treba da gi zapostavime<br />
samo ako dojdat vo sudir so drugi prava koi, po objektiv<strong>na</strong> proce<strong>na</strong> }e<br />
se oce<strong>na</strong>t kako poz<strong>na</strong>~ajni. 365 Seto toa od svoja stra<strong>na</strong> jasno zboruva<br />
deka nema prirodni prava, 366 a ottamu nitu prirod<strong>na</strong> pravda.<br />
Etikata <strong>na</strong> odgovornosta, spored Svensen, treba da se oblikuva<br />
kako slab konsekvencio<strong>na</strong>lizam, spored koj se tvrdi deka mo`at da postojat<br />
slu~ai vo koi konsekvencite (posledicite) imaat pogolemo z<strong>na</strong>~ewe<br />
otkolku, <strong>na</strong> primer, obzirite sprema pravata <strong>na</strong> poedincite. 367 Vo<br />
mnogu slu~ai }e ostane nejasno {to vsu{nost e <strong>na</strong>jmalo zlo. Vo tie slu-<br />
~ai i vo slu~aj koga konsekvencite <strong>na</strong> postapkata se silno nepregledni<br />
treba da gi sledime voobi~aenite proceni <strong>na</strong> etikata <strong>na</strong> doblest. Me|utoa,<br />
tamu kade {to ni se ~ini deka imame jasen izbor me|u dve zla i<br />
deka edno od niv treba da go smetame za seriozno morame da go izbereme<br />
pomaloto zlo. Mo`e da bide ispravno da se povredat ne~ii prava<br />
za da se izbegne katastrofa. Paradoksot <strong>na</strong> "ne~isti race" e deka ponekoga{<br />
mora da storime ne{to lo{o za da storime ne{to ispravno.<br />
Me|utoa, nie sme moralno odgovorni za izborot <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmaloto zlo i morame<br />
da dademe se od sebe za <strong>na</strong> krajot da go ispravime toa zlo. 368<br />
Site postapki, pomalku ili pove}e, <strong>na</strong>stanuvaat vrz nesigurni<br />
osnovi. Nikoga{ nemame celosen uvid vo site okolnosti i mo`nite<br />
posledici <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite dejstvija. Najdobrite <strong>na</strong>meri mo`at da imaat <strong>na</strong>ju`asni<br />
posledici. Zaradi <strong>na</strong>{ite sopstveni izbori i okolnostite koi<br />
364<br />
Vidi: Ibid,str, 202.<br />
365<br />
V. Ibid,str, 203.<br />
366<br />
Visti<strong>na</strong>ta e jas<strong>na</strong>: nema prirodni prava i veruvaweto vo niv e isto<br />
{to i veruvaweto vo postoeweto <strong>na</strong> ve{tici i ednorozi. Najdobrata pri~i<strong>na</strong><br />
za tvrdeweto deka takvi prava ne postojat e vsu{nost od ist vid kako i <strong>na</strong>jdobrata<br />
pri~<strong>na</strong> koja ja imame za tvrdeweto deka nema ve{tici i ednorozi: sekoj<br />
obid da dademe dobri pri~ini deka ima takvi prava e propad<strong>na</strong>t... Najnoviot<br />
branitel <strong>na</strong> vakvi prava Ro<strong>na</strong>ld Dvorkin priz<strong>na</strong>va deka postoeweto <strong>na</strong> takvi<br />
prava ne mo`e da se doka`e, no pritoa ednostavno zabele`uva deka od faktot<br />
deka eden iskaz ne mo`e da se doka`e ne sleduvalo deka toj ne e to~en. Toa e<br />
to~no, veli Makintaer, no poded<strong>na</strong>kvo bi mo`elo da se upotrebi da se odbrani<br />
tvrdeweto vo pogled <strong>na</strong> ve{ticite i ednorozite. Makintajer, A, Tragawe za<br />
vrlinom, str. 96.<br />
367<br />
Vidi: Ibid,str, 203-204.<br />
368<br />
Ibid, str, 204.<br />
227
ne mo`eme da gi kontrolirame, nie <strong>na</strong> drugite mo`eme da im <strong>na</strong>neseme<br />
u`asni zla. Ne postoi nitu apsolut<strong>na</strong> instanca koja <strong>na</strong> eti~arot <strong>na</strong> doblest<br />
mo`e da mu ka`e {to e ispravno da se pravi vo sekoja situacija,<br />
za{to ne postojat moralni algoritmi. Procedurite <strong>na</strong> uviverzalnost<br />
mo`at da ni dadat dobar patokaz, me|utoa ni tie ne se nepogre{livi,<br />
za{to go isklu~uvaat postapkite koi o~igledno se ispravni, a gi vklu-<br />
~uvaat onie koi toa ne se. Ovaa poenta jasno ja izrazi Hegel vo svojata<br />
kritika <strong>na</strong> Kantoviot karegori~ki imperativ: takviot apstrakten<br />
formalizam rezultira so toa deka ne postoi nikakva maksima koja<br />
mo`e da stane op{t zakon. 369<br />
Tamu kade {to etikata <strong>na</strong> doblest veli deka ~ovekot ne treba da<br />
pribegnuva kon sila, etikata <strong>na</strong> odgovornost mo`e toa da go bara. Nasilstvoto<br />
ne e isklu~ok nitu vo eden politi~ki re`im, bilo da stanuva<br />
zbor za liberal<strong>na</strong> demokratija ili diktatura. Nasilstvoto e normalno.<br />
Presud<strong>na</strong>ta razlika vo politi~kata sfera ne se <strong>na</strong>o|a me|u <strong>na</strong>silstvoto<br />
i ne<strong>na</strong>silstvoto, tuku, pred se, me|u legitimnoto (~itaj - pravednoto)<br />
i nelegitimnoto (~itaj - nepravednoto) <strong>na</strong>silstvo... Pra{aweto<br />
ne e dali sme privrzanici ili protivnici <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvoto, tuku kakvo<br />
<strong>na</strong>silstvo sakame da podr`ime ili protiv nego da se borime... 370 Silata<br />
mo`e moralno da bide <strong>na</strong>met<strong>na</strong>ta vo slu~ai vo koi e nu`<strong>na</strong> zaradi<br />
smaluvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvoto i nepravdite. Nasilstvoto e fakt vo sekoe<br />
op{testvo. Ako odbieme da primenime sila, mo`e da se slu~i posredno<br />
da gi pomagame <strong>na</strong>silnicite, t.e, da bideme so~esnici vo <strong>na</strong>silstvoto<br />
koe go i poga|a drugite... Dr`avata e edinstve<strong>na</strong>ta instanca so "pravo"<br />
da primenuva <strong>na</strong>silstvo. 371 Me|utoa, upatuvaweto <strong>na</strong> toa deka mora da se<br />
borime protiv zloto, ~esto se koristi za voveduvawe <strong>na</strong> pravila i praktiki<br />
koi mo`at da se poka`at kako u{te pogolemi zla. Toa z<strong>na</strong>~i<br />
protiv ~uma da se bori so pomo{ <strong>na</strong> kolera. Koristeweto <strong>na</strong> nedemokratski<br />
sredstva ja podriva demokratijata koja tie sredstva treba da ja<br />
bra<strong>na</strong>t. Sredstvoto ja uni{tuva celta. Zatoa {to drugite se zli, se<br />
smeta za dozvoleno da se koristat <strong>na</strong>jgolemiot broj sredstva protiv<br />
niv. Sekako deka terorizmot, re~isi bez isklu~ok, e zlo. Me|utoa,<br />
faktot deka terorizmot e zlo ne podrazbira deka se {to }e bide storeno<br />
vo borbata protiv nego e dobro. 372<br />
228<br />
369<br />
V. Ibid,str. 204.<br />
370<br />
Ibid,str. 205<br />
371<br />
Ibid,str. 206, 207.<br />
372<br />
Ibid, str. 228.
II BO@JA PRAVDA<br />
1. PRAVDATA VO STARIOT ZAVET<br />
1.1. PRAVDATA I PRVOBITNIOT GREV<br />
Vo evrejskata religija postoi princip <strong>na</strong> dobro i zlo, me|utoa<br />
ne kako dve ramnopravni sili ili ramnopravni bo`estva, kako <strong>na</strong> primer<br />
vo persiskata religija. 373 Zloto mu e podredeno <strong>na</strong> eden gospod, koj<br />
373<br />
Spored taa religija stanuva zbor za dva opre~ni principi koi od<br />
sekoga{ se borat za prevlast i kone~<strong>na</strong> pobeda vo svetot - dobro i zlo, svetlost<br />
i temni<strong>na</strong>, Ormuzd (Ahura Mazda = mudar - vrhoven bog koj go sozdal vidliviot<br />
i nevidlivot svet koj nema ni po~etok ni kraj, koj e ve~en) i Ahriman<br />
(Angra Maiwu - zol duh koj go sozdal seto zlo <strong>na</strong> svetot, me|u koi i smrta. I<br />
toj otsekoga{ postoi no ke bide porazen <strong>na</strong> sudniot den). Na Ahriman mu se<br />
sprotivstaveni 7 Ame{a Spentas (Sveti Besmtnici: vo po~etokot bile li~ni<br />
osobini <strong>na</strong> Ormazd, a podoc<strong>na</strong> sta<strong>na</strong>le angeli) - 1. celovitost, 2. dobri misli,<br />
3. pravednost, 4. s<strong>na</strong>ga, 5. odadenost kon verata, 6. sovr{enstvo i 7. besmrtnost.<br />
Ovaa religija e <strong>na</strong>dovrzuvawe, reformirawe <strong>na</strong> Mazdeizmot (religijata vo<br />
Persija od 6.000 do 600 god. p.n.e.) i prethodnik <strong>na</strong> Islamot.<br />
Na prethod<strong>na</strong> religija se <strong>na</strong>dovrza zaratustrizmot kako u~ewe i religija<br />
koja od 600 god. p.n.e. do 7 vek. povtorno dominira vo Persija, a koja se zasnova<br />
vrz ve~<strong>na</strong> borba me|u svetlosta i temni<strong>na</strong>ta, me|u dobroto i zloto, me|u<br />
gospod i gavolot, pravdata i nepravdata. Atributi <strong>na</strong> svetlosta se dobroto,<br />
pravednosta i ~esnosta, a atributi <strong>na</strong> temni<strong>na</strong>ta se zloto i nesre}ata). Vo<br />
ovaa religija celokupniot poredok <strong>na</strong> materijalnoto i nematerijalnoto (nerealnoto)<br />
se zasnova vrz borbata <strong>na</strong> svetlosta i temni<strong>na</strong>ta, razumot i nerazumnosta,<br />
materijata i duhovnosta. Hristijanstvoto i osta<strong>na</strong>tite monoteisti~ki<br />
religii, vklu~itelno i <strong>na</strong> islamot, go proglasija materijalnoto za nesovr{enost,<br />
spored toa i izvor <strong>na</strong> zloto, dodeka Persijancite smetaa deka maretijalnoto<br />
se zasnova kolku vrz zloto, tolku i vrz dobroto. Ramnote`ata koja<br />
postoi vo svetot, postoi i vo celiot ~ove~ki rod i vo sekoja organizacija {to<br />
toj ja sozdava. Za da pobedi dobroto i vo nekoja dogled<strong>na</strong> idni<strong>na</strong> da se vospostavi<br />
poredok <strong>na</strong> svetlost i pravda, mora da se sozdade religiski koncept koj<br />
}e bide vo sostojba da opredeli {to e dobro a {to e zlo vo dr`avata. Toa z<strong>na</strong>-<br />
~i vtemeluvawe <strong>na</strong> religiozen koncept koj }e zavladee so opredeleni prostori<br />
i <strong>na</strong>rodi i preku toj koncept da se sozdade mo}<strong>na</strong> dr`ava vo koja }e vladeat<br />
samo onie koi ja donela vistinskata vera. Taa vera ja donele Persijancite, i<br />
spored toa tie (a ne Judaizmot i Evreite) se <strong>na</strong>rodot so izklu~itelno svojstva<br />
229
so nego raspolaga <strong>na</strong> tri <strong>na</strong>~ini: 1. kako kaz<strong>na</strong> za prvobitniot grev, 2.<br />
kako kaz<strong>na</strong> {to lu|eto ne se pridr`uvale do negovite zapovedi i, 3.<br />
kako isku{enie.<br />
a) Kaz<strong>na</strong> za prvobitniot grev<br />
Vo u~eweto <strong>na</strong> hristijanstvoto osnovnoto mesto go zazema idejata<br />
<strong>na</strong> grevot. Grevot e misla, veruvawe ili povedenie protiv gospod.<br />
Vo evrejskata religija, pomalku ili pove}e, grevot e povreda <strong>na</strong> zakonot<br />
koja so pogolema pobo`nost mo`e da se popravi. Kaj Evreite grevot,<br />
vsu{nost, e gre{ka vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> bo`jite zakoni koja gospod ja<br />
kaznuva srazmerno so golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> gre{kata. Od druga stra<strong>na</strong>, vo hristijanskata<br />
religija grevot e centralen poim, sprotiven <strong>na</strong> spasenieto.<br />
^ovekot <strong>na</strong> ovoj svet mo`e slobodno da izbira me|u grevot i spasenieto.<br />
374 Grevot povlekuva propast, smrt i te{ka kaz<strong>na</strong> po smrta vo<br />
zadgrobniot `ivot. Me|utoa, grevot e pove}e odo{to opredeluvawe so<br />
slobod<strong>na</strong>ta volja za zlo, za materijata. Postoi iskonski grev, pragrev<br />
ili <strong>na</strong>sleden grev koi go storile Adam i Eva. 375 ^ovek, z<strong>na</strong>~i se ra|a vo<br />
opredelen da vlade i drugite da mu se pokoruvaat. Glaven simbol <strong>na</strong> ovaa religija<br />
e ognot. Ognot e istovremeno i dobro i zlo, kolku {to e ednoto, tolku e i<br />
drugoto. Bez nego kaj lu|eto nema `ivot, no toj mo`e ~oveka i da go uni{ti.<br />
Ognot e istovremeno <strong>na</strong> bo`jata <strong>na</strong>grada i bo`jata kaz<strong>na</strong>. Zemjata, vodata i vozduhot<br />
se isto taka simboli <strong>na</strong> ovaa religija, no tie se mrtvi stvari se dodeka<br />
Ahura Mazda ne re{il oganot da zavladee so svetot i da gi sozdade arievskite<br />
zemji i <strong>na</strong>dor koj vo nivno ime ke vladee <strong>na</strong>d site osta<strong>na</strong>ti. Od spisite <strong>na</strong> Zaratustra<br />
se izdvojuvaat knigite Denkart koi gi ima vkupno 9. Nekoi poprecizni<br />
podrobnosti za ra|aweto i potekloto <strong>na</strong> Zaratustra ne mo`at da se <strong>na</strong>jdat<br />
za{to komplet<strong>na</strong>ta religioz<strong>na</strong> i kutur<strong>na</strong> literatura <strong>na</strong> drev<strong>na</strong> Persija ja uni-<br />
{til Aleksandar Makedonski so spaluvaweto <strong>na</strong> Carskata biblioteka vo<br />
Perselopol.<br />
U~eweto <strong>na</strong> Zaratustra se sostoi vo dobri misli, dobri, zborovi i<br />
dobri dela. Po smrtta lugeto go pominuvaat mostot koj vodi preku pekolot.<br />
Ako bile lo{i mostot se stesnuva i tie propa|aat vo nego. Nasproti lo{ite,<br />
pravednite go <strong>na</strong>o|aat patot do svetlosta. Me|utoa, <strong>na</strong>de` postoi i za onie<br />
koi zavr{ile vo pekolot, za{to i tie }e bidat spaseni koga <strong>na</strong>jposle }e triumfira<br />
dobroto.<br />
374 Bidi gre{en i silno gre{i, me|utoa sepak posilno veruvaj i raduvaj<br />
se vo Hristos, koj e pobednik <strong>na</strong> grevot, smrtta i svetot. Se dodeka sme takvi<br />
kakvi sme mora da pravime grev, ovoj `ivot ne e stan <strong>na</strong> pravednosta. Haksli, O.<br />
Ve~<strong>na</strong> filozofija. Philozophia perennis, Metaphysica, Beograd, 2003, str. 85.<br />
375 Dokolku lu|eto <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bi u~ele deka Adam i Eva se odgovorni za<br />
siot u`as vo ~ovekovata istorija, toga{ ovoj nesre}en par so sigurnost bi<br />
bil prokolnet i omrazen niz celata istorija <strong>na</strong> hristijanstvoto. Sepak nivniot<br />
lik vo folklorot, pred se, bil okarakteriziran so simpatija, a niv<strong>na</strong>ta<br />
230
grevot. Me|utoa, gospod poradi svojata dobri<strong>na</strong> go isprati svojot sin<br />
edinec - Isus, da go spasi ~ovekot od iskonskiot grev. Toa, toj go storil<br />
taka{to se `rtvuval. Istovremeno, preku svojot sin Mesija (Hristos),<br />
gospod mu objavil <strong>na</strong> ~ovekot kako mo`e da se spasi. 376<br />
Se veli deka buntot <strong>na</strong> Adam i Eva, kako nekoja bura predizvika<br />
golema {teta za ~ovekoviot rod. ^ovekoviot rajski dom bil zaguben,<br />
Ottoga{ ~ovekot ne mo`e da se za{titi od elementarni nepogodi, vojni,<br />
krimi<strong>na</strong>l i nepravdi. Koga grevot po~<strong>na</strong>l da dejstvuva vo prvata<br />
~ove~ka dvojka, tie pove}e ne mo`ele da mu prenesat sovr{enstvo <strong>na</strong><br />
svoeto potomstvo. Kako nekoj <strong>na</strong>tpis isklesan vo kamen, taka grevot<br />
bil vre`an vo genite <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite praroditeli. Na toj <strong>na</strong>~in tie mo`ele<br />
da ra|aat samo nesovr{eno potomstvo. So ogled <strong>na</strong> toa {to site nivni<br />
deca bile za~<strong>na</strong>ti po grevot <strong>na</strong> Adam i Eva nivnoto potomstvo <strong>na</strong>sledilo<br />
grev i smrt. 377 Ako e taka, toga{ te{ko deka nekoj razumen }e poveruva<br />
deka bog mo`el da <strong>na</strong>pravi katastrofalen potop, a ne mo`el da go<br />
izbri{e grevot od genite <strong>na</strong> samo nekolku lu|e - od osum~lenoto semejstvo<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemiot pravednik Noe. Protivre~no e me|utoa ottamu da<br />
se poveruva deka bog ne e nemo}en, bidej}i negovaat tvorba - sata<strong>na</strong>ta,<br />
go spre~ila vo toa. No toa ne e se, vo teolo{kata literatura se tvrdi i<br />
toa deka Adam be{e zamenet od Isus: <strong>na</strong>sledstvoto od Adam e grev i<br />
smrt, <strong>na</strong>sledstvoto od Isus - pravda i ve~en `ivot. 378 Isus go `rtvuva{e<br />
svojot `ivot kako otkup <strong>na</strong> mnozi<strong>na</strong> (Marko, 10:45). Hristos se<br />
postapka <strong>na</strong>iduvala <strong>na</strong> razbirawe: Zatoa {to koj mo`e postojano da mu se<br />
sprotivstavuva <strong>na</strong> isku{enieto? Namesto da ja prefrlime odgovornosta za <strong>na</strong>-<br />
{ata nesre}a <strong>na</strong> parot pratatkovki likovi, preku simbolot za prgonstvoto<br />
priz<strong>na</strong>vame deka sme izdelkani od krivo drvo i deka ne zaslu`uvame da vodime<br />
bezgri`en i neaktiven `ivot, i deka ne zaslu`uvame da vodime bezgri`en,<br />
sre}en i neaktiven `ivit, vakvoto priz<strong>na</strong>nie verojatno ne zvu~i apsurdno.<br />
Kolakovski, L. Ako bog ne postoi... Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2000, str 59-60.<br />
376<br />
Spored hristijanskata religija, ~ovekoviot `ivot <strong>na</strong> ovoj svet e<br />
samo nekoj vid predvorje za ve~niot `ivot vo nebesnoto carstvo. ^ovekot e<br />
grani~no su{testvo me|u svetot <strong>na</strong> materijata, poniskiot, lo{, gre{en svet i<br />
svetot <strong>na</strong> duhot, Bo`jiot, dobriot, sovr{eniot i ve~en svet. Preku spasenieto<br />
hristijaninot po smrta odi vo drug svet kade se soedinuva so gospod i steknuva<br />
ve~no bla`enstvo. Gams, A. Biblija u svetlu dru{tvenih borbi, Beograd, 1970, str.<br />
119.<br />
377<br />
Eve, gre{en sum roden, vo grev me za~<strong>na</strong> mojata majka. (Psalm, 51:5).<br />
Zatoa, kako {to grevot vleze vo svetot preku eden ~ovek, a preku grevot<br />
smrtta, taka smrtta pomi<strong>na</strong> <strong>na</strong> site lu|e za{to site zgre{ija (Rimjanite, 5:12).<br />
378<br />
Kako {to po Adama site umiraat, taka i vo Hristos site }e o`iveat<br />
(Prvo poslanie do Korintjanite, 15:22). Isus re~e: Jas sum voskresenieto<br />
i `ivotot: koj veruva vo mene i da umre }e `ivee. (Jovan, 11:25).<br />
231
dal sebesi za otkup <strong>na</strong> site 379 (Timotej, 2:5-6). Zo{to bog dopu{til da<br />
se slu~i takov u`as? Zatoa {to ova bilo sredstvo za da bide pokrien<br />
prestapot za da bidat zape~ateni (prosteni, pomireni, pokrieni, otkupeni)<br />
grevovite i izbri{ani bezakonijata, za da bide dovede<strong>na</strong> ve~<strong>na</strong><br />
pravda, za da se otstrani smrt<strong>na</strong>ta osuda <strong>na</strong>d ~ove{tvoto. Ottamu, Isus<br />
veli: bog tolku go vozqubi svetot, {to go dade svojot ednoroden sin, ta<br />
sekoj koj veruva vo nego da ne za|ine, tuku za da ima ve~en `ivot. Za{to<br />
bog ne go isprati sinot svoj za da mu sudi <strong>na</strong> svetot, tuku svetot da go<br />
spasi preku nego (Jovan, 3:16-17). 380 Negovata smrt, isto taka <strong>na</strong> u~i<br />
deka gospod e sovr{eno praveden. 381 Nekoi mo`ebi se ~udat za{to bog<br />
ne se otka`al od svoite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravda koi baraat zab za zab 382 i zo-<br />
{to ne ja ignoriral ce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Adamoviot gre{en pat. Pri~i<strong>na</strong>ta e vo<br />
toa {to bog sekoga{ gi po~ituva svoite zakoni i se dr`i do niv pa<br />
duri i po ce<strong>na</strong> {to e golema i za nego samiot. 383 Negovata pravda, isto<br />
taka, barala Isusovata smrt da ima sre}en ishod. Najposle zarem bi<br />
bilo pravedno da se dopu{ti verniot Isus da umre zasekoga{? Se razbira<br />
ne!<br />
Od <strong>na</strong>vedenoto, kolku i da ne sakame da go priz<strong>na</strong>eme toa ili ne,<br />
pekolot (kaz<strong>na</strong>ta) e glavniot efekt ili krajniot rezultat <strong>na</strong> pravdata.<br />
Toj e negativ<strong>na</strong>ta merka <strong>na</strong> pravdata, koja e vo mnogu po~esta prime<strong>na</strong><br />
od Rajot (<strong>na</strong>gradata) - svetlata stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata. Za pekolot zboruval<br />
i Dante Aligieri (1265-1921). Negoviot pekol opi{an vo prviot<br />
del od "Bo`enstve<strong>na</strong>ta komedija," vo vid <strong>na</strong> inka se spu{ta pod zemja i<br />
se sostoi od 9 krugovi. Vo sekoj krug se <strong>na</strong>o|aat du{i <strong>na</strong> gre{nicite,<br />
rasporedeni spored te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svojot grev. Vo prviot krug - Limbu,<br />
se <strong>na</strong>o|aat du{ite <strong>na</strong> nekrstenite. Nivnoto edinstveno izma~uavwe im<br />
e neiskuplivata `elba da go vidat gospod. Tuka se <strong>na</strong>o|aat deca i anti-<br />
~ki li~nosti (Homer, Odisej, Vergilije i dr.) koi se rodile pred Hri-<br />
379<br />
Go gledame Isusa... oven~an so slava i ~est zaradi smrtnoto stradawe.<br />
ta po bo`jata blagodet da ja vkusi smrta za site (Evreite, 2:9).<br />
380<br />
Qubovta e vo ova: ne deka nie sme go vozqubile boga, tuku toj ne vozqubi<br />
<strong>na</strong>s i go isprati svojot sin kako `rtva pomirnica za <strong>na</strong>{ite grevovi.<br />
(Prvo Jovanovo poslanie, 4:9-10).<br />
381<br />
Toj e ste<strong>na</strong>, deloto mu e sovr{eno za{to se pravi site negovi pati-<br />
{ta. Toj e veren bog i nema nepravda. Toj e praveden i vistinit. (Vtorozakonie,<br />
32:4).<br />
382<br />
Bo`joto merilo za pravda bara ramnote`a - `ivot za `ivot (Izlez,<br />
23:23). Spored toa moralo da se prinese `ivot za da se plati za `ivotot {to<br />
bil izguben: `ivotot <strong>na</strong> Isus, za `ivotot {to go izgubil Adam. Samo ~ovek so<br />
sovr{en ~ove~ki `ivot mo`el da ja ponudi ed<strong>na</strong>kvata vrednost <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go<br />
izgubil Adam. Apostol Pavle go sumira ova <strong>na</strong>~elo: bez prolevawe krv pro-<br />
{tevawe ne stanuva (Evreite, 9:22).<br />
383<br />
No ima i sprotivni mislewa: Ako e taka, ...Ako pravdata doa|a preku<br />
zakonot, toga{ Hristos umrel <strong>na</strong>prazno (Galatjanite 2:21).<br />
232
sta. Vo vtoriot krug, vo koj se viori pekol<strong>na</strong> bura, se <strong>na</strong>o|aat prequbnicite.<br />
Ovoj krug go ~uva Minos. Vo tretiot krug se ma~at du{ite <strong>na</strong><br />
ne<strong>na</strong>sitnite i pijanicite. Niv<strong>na</strong>ta maka se sostoi vo toa {to le`at vo<br />
kal pod silen do`d i sneg, dodeka Kerber gi ras~ere~uva <strong>na</strong> ~etri<br />
strani. Vo ~etvrtiot krug se du{ite <strong>na</strong> rasipnicite i skr`avcite. Tie<br />
turkaat kamewa, a gi ~uva volkot Pluton. Vo petiot krug se du{ite <strong>na</strong><br />
`estokite. Niv, poraj rekata Stiks gi ~uva Flagie. [estot krug e za<br />
krivovericite i onie koi ne veruvale vo besmrtnosta <strong>na</strong> du{ata. Tie<br />
se zakopani vo otvorenite grobovi koi postojano gorat <strong>na</strong> gradot Dis.<br />
Sedmiot krug <strong>na</strong> <strong>na</strong>silnici e podelen <strong>na</strong> tri pojasi. Vo prviot pojas,<br />
nur<strong>na</strong>ti vo reka od vrela krv, se <strong>na</strong>o|aat <strong>na</strong>silnicite protiv bli`niot,<br />
a gi ~uvaat Kentauri. Vo drugiot pojas se <strong>na</strong>o|aat samoubijcite<br />
koi gi kolvaat harpii (ptici so `ensko lice) i jadat gladni ku~}i. Vo<br />
tretiot pojas <strong>na</strong> v`e{ten pesok pod ognen do`d se <strong>na</strong>o|aat <strong>na</strong>silnicite<br />
protiv boga i prirodnite zakoni. Pritoa, bogohulnicite le`at <strong>na</strong> grb,<br />
lihvarite sedat, a sodomitite tr~aat <strong>na</strong>okolu. ^uvarot <strong>na</strong> ovoj pojas e<br />
Monotaur. Metabolgi ili lo{i jami, kako {to se <strong>na</strong>rekuva osmiot<br />
krug, e sostaveni od 10 takvi jami, a ~uvar im e Gerion (zmej so ostra<br />
opa{ka i ~ove~ko lice koj e simbol <strong>na</strong> izmamata). Ovde prestojuvaat<br />
izmamnicite. Vo prvata jama se svodnicite i zavodnicite <strong>na</strong> `eni (niv<br />
gi tepaat |avoli), a vo vtoriot se laskavcite (nur<strong>na</strong>ti vo ~ove~ki fekalii).<br />
Vo tretata jama se simonistite - lu|e koi prodavale ili kupuvale<br />
crkovni po~esti koi so glavata se zabodeni vo {upliva ste<strong>na</strong> dodeka<br />
im gorat tabanite. Vo ~etvrtata jama se <strong>na</strong>o|aat vra~evite i la`nite<br />
proroci koi odat <strong>na</strong> <strong>na</strong>zad, za{to glavite im se svrteni <strong>na</strong>opaku.<br />
Vo petata jama se smesteni potkuplivite i izmamnicite nur<strong>na</strong>ti vo<br />
vrela smola, a gi ~uvaat vragovi. Vo {estata jama se licemeri koi se<br />
prisileni da odat pod debeli pozlateni olovni kabanici. Vo sedmata<br />
jama se izmamnicite <strong>na</strong> op{testvoto i Crkvata koi progonuvani od<br />
otrovni zmii tr~aat so otpozadi vrzani race. Niv zmiite gi grizat, a<br />
tie se pretvoraat vo pepel od koj povtorno se ra|aat kako fenisksi.<br />
Vo osmata jama le`at sovetnicite, a vo devetata seja~ite <strong>na</strong> nesloga<br />
koi vragot gi bode so me~ i vo desetiot, se krivokletnicite koi se kaznuvaat<br />
so stra{ni bolesti. Vlezot vo desetiot krug (dlaboka bezd<strong>na</strong>),<br />
go ~uvaat trojca giganti: Nimrod, Efijalt i Antej vrzani so sinxiri.<br />
Toj krug e podelen <strong>na</strong> ~etiri zoni: Kain - zo<strong>na</strong> <strong>na</strong> predavnici <strong>na</strong> bli`nite,<br />
Antenori - zo<strong>na</strong> <strong>na</strong> predavnici <strong>na</strong> tatkovi<strong>na</strong>ta, Tolomeja - zo<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> predavnici <strong>na</strong> gostite i Guideca - zo<strong>na</strong> <strong>na</strong> predavnici <strong>na</strong> svoite dobrodeteli.<br />
Vo sredi{teto Kocita, voedno i centar <strong>na</strong> zamjata, se <strong>na</strong>o|a<br />
Lucifer koj do polovi<strong>na</strong>ta e nur<strong>na</strong>t vo mraz. Ima tri glavi so tri<br />
lica (crveno, crno i `oltenikavo) i pred sekoja po par ogromni krilja<br />
so koj sozdava laden veter. Vo ustata gi dr`i Juda, Brut i Kasije - trojcata<br />
<strong>na</strong>jpoz<strong>na</strong>ti predavnici.<br />
233
) Kaz<strong>na</strong> za nepridr`uvawe do bo`jite zapovedi<br />
Spored u~eweto <strong>na</strong> evrejskata religija pravdata e ednostavno:<br />
bo`ja kaz<strong>na</strong> za lo{i dela, no i bo`ja <strong>na</strong>grada za dobri dela. Bo`ja <strong>na</strong>grada<br />
se zdravje, radost i materijalni dobra <strong>na</strong> ovoj svet, a kaznite se<br />
li{uvawe od <strong>na</strong>vedenite dobra, siroma{tvo, bolest i smrt. Gospod go<br />
<strong>na</strong>graduva i kaznuva ne samo vernikot li~no, tuku i negovoto potomstvo<br />
i toa do ~etvrtoto koleno. Vo ovaa smisla mo`e da se ka`e deka vo<br />
hristijanskata religija pravdata se definira so zapovedite koi gospod<br />
mu gi dade <strong>na</strong> ~ovekot <strong>na</strong> Si<strong>na</strong>j. Site tie govorat za pravedniot zakon<br />
<strong>na</strong> gospod koj mu e daden <strong>na</strong> ~ovekot. I desetata, posled<strong>na</strong> zapoved<br />
veli deka nepravednosta sprema drug ~ovek e nedopustliva duri nitu<br />
vo ~ovekovite skrieni `elbi. Ne smee da se saka ne{to {to mo`e da go<br />
<strong>na</strong>ru{i `ivotot i <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> drug ~ovek.<br />
Ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jgolemite <strong>na</strong>gradi se brojni i zdravi deca, osobeno<br />
ma{ki. Vo prvobitnoto veruvawe ne postoi zadgroben `ivot i <strong>na</strong>grada<br />
i kaz<strong>na</strong> po smrta. @ivotot <strong>na</strong> ~ovekot se prodol`uva preku potomstvoto,<br />
pa zatoa za golema nesre}a se smeta da se umre bez sin. Za izbegnuvawe<br />
<strong>na</strong> takva nesre}a e voveden tn. lavirat - dol`nost <strong>na</strong> deverot spored<br />
koja pre`iveaniot brat treba da se o`eni so vdovicata <strong>na</strong><br />
svojotbrat bez ma{ki deca i prviot sin koj }e se rodi treba da go<br />
nosiimeto <strong>na</strong> po~i<strong>na</strong>tion brat so {to se smeta za negov sin.(Bitie,<br />
38:8, Vtorozakonie, 25:5-9).<br />
Me|utoa, evrejskata religija ne z<strong>na</strong>~i samo individualen odnos<br />
kon gospod. So Jehova postoi, pred se, i odnos preku celiot <strong>na</strong>rod koj,<br />
isto taka, treba da se pridr`uva do negovite zapovedi ako saka da bide<br />
mo}en, bogat i sre}en. Vo sprotivno Jehova go kaznuva celiot <strong>na</strong>rod.<br />
Ako `iveete spored moite zakoni, ako gi pazite moite zapovedi i ako<br />
gi sproveduvate vo delo }e vi dadam do`d vo pravo vreme, pa zemjata }e<br />
dava rod, a steblata po poliwata }e donesuvaat plodovi. Vr{eweto }e<br />
vi go dostinuva grozdoberot, a berbata }e go dostignuva seeweto. ]e jadete<br />
svoj leb do <strong>na</strong>sitka i }e `iveete bezopasno vo va{ata zemja. ]e i<br />
dadam mir <strong>na</strong> zemjata: taka }e po~ivate i nikoj nema da ve pla{i. ]e gi<br />
otstra<strong>na</strong>m {tetnite `ivotni od zemjata: me~ nema da pomine niz va{ata<br />
zemja. ]e gi terate vo begstvo va{ite neprijateli, a tie }e pa|aat<br />
pred vas od me~. Petmi<strong>na</strong> od vas }e teraat vo begstvo stoti<strong>na</strong> od niv. Da<br />
va{ite neprijateli }e pa|aat od me~ pred vas. ]e pogledam kon vas i }e<br />
<strong>na</strong>pravam da sete plodonosni i mnogubrojni utvrduvaj}i go mojot zavet<br />
so vas. ]e se hranite so stari mi<strong>na</strong>togodi{ni `ita i }e gi isfrlite<br />
starite zaradi novi `ita. ]e go postavam moeto `iveali{te me|u vas<br />
i nema da ve otfrlam: }e odam me|u vasi }e vi bidam bog, a vie }e bidete<br />
moj <strong>na</strong>rod." (Levit, 26:3-11). Me|utoa ako, <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go slu{a{<br />
glasot <strong>na</strong> gospod, svojot bog, pazej}i gii vr{ej}i gi site negovi zapovedi<br />
gospod }e go vozvi{i i celiot <strong>na</strong>rod <strong>na</strong>d site <strong>na</strong>rodi <strong>na</strong> zemjata.<br />
(Vtorozakonie, 28:1)<br />
234
No, ako ne me poslu{ate i ako ne gi ispolnite site ovie moi zapovedi:<br />
ako gi otfrlite moite zakoni i ako go <strong>na</strong>ru{ite mojot zavet ne<br />
ispolnuvaj}i gi site moi zapovedi eve kako }e postapam so vas. ]e vi<br />
ispratam u`as, iznemo{tenost i treska {to gi rasipuvaat o~ite i {to<br />
ja izma~uvaat du{ata. Naprazno }e |i seete va{ite posevi - va{ite neprijateli<br />
}e se hra<strong>na</strong>t od niv. Jas }e go svrtam moeto lice i va{ite<br />
neprijateli }e ve ubivaat... ]e begate i toga{ koga nikoj ne }e ve goni..<br />
Pa ako ne me poslu{ate i pokraj toa jas }e ve kaznuvam sedumkratno za<br />
va{ite grevovi... ]e gi pu{tam gorskite yverovi <strong>na</strong> vas za da ve li{at<br />
od decata... A koga }e vi go prekratam s<strong>na</strong>bduvaweto so leb deset `eni<br />
}e vi pe~at leb vo ed<strong>na</strong> pe~ka, }e vi dadam leb so merka. ]e jadete no<br />
nema da bidete siti... ]e jadete meso od va{ite sinovi, }e jadete meso<br />
od va{ite }erki... ]e ve rasprs<strong>na</strong>m po <strong>na</strong>rodite, ]e izvle~am me~ od<br />
zad vas, taka {to va{ata zemja }e bide pretvore<strong>na</strong> vo pusti<strong>na</strong>, a gradovite<br />
vo ur<strong>na</strong>tini... A <strong>na</strong> onie od vas {to }e osta<strong>na</strong>t vo `ivot po zemjite<br />
<strong>na</strong> nivnite neprijateli }e im <strong>na</strong>teram strav vo srceto. [umot <strong>na</strong><br />
listot {to treperi }e gi goni vo begstvo. ]e begaat kako {to se bega<br />
od me~, }e pa|aat i ako nikoj ne }e gi goni... A koj }e pre`ivee od vas<br />
}e venee vo zemjata <strong>na</strong> va{ite neprijateli zaradi svoite bezzakonija,<br />
}e venee i zaradi bezzakonijata <strong>na</strong> svoite tatkovci... No ni toga{,<br />
dodeka bidat vo zemjata <strong>na</strong> nivnite du{mani ne }e gi otfrlam nitu }e<br />
gi preziram taka za da gi uni{tam sosem i za da go prekr{am mojot zavet<br />
so niv (Jakov, Isak i Avram). Zo{to jas sum nivniot bog. (Levit,<br />
26:14-44).<br />
Na onie {to }e gi <strong>na</strong>pu{tat ili zapostavat bo`jite zakoni,<br />
pettata kniga od Stariot zavet im se zakanuva so u{te postra{ni kazni<br />
{to }e im gi izre~e i izvr{i samiot gospod. Ako ne go slu{a{ glasot<br />
<strong>na</strong> gospoda... proklet }e bide{ vo gradot, proklet vo poleto... Proklet<br />
}e bide plodot vo tvojata utroba i rodot <strong>na</strong> tvojata zemja, mladite<br />
<strong>na</strong> tvoite goveda i prirastot <strong>na</strong> tvoite stada.... Gospod }e go isprati<br />
pomorot vrz tebe dodeka te snema od zemjata... Gospod }e te udri so istro{enost,<br />
so treska, so vospalenie so `egai so su{a, so suviot vetar i<br />
so glamnica: toa }e te goni dodeka te snema... I tvoeto mrtvo telo }e<br />
im stane hra<strong>na</strong> <strong>na</strong> site nebesni ptici i <strong>na</strong> site zemni yverovi... Gospod<br />
}e te udri so besnilo so slepota i so ludilo, <strong>na</strong> sred bel den }e talka{<br />
kako {to talka slepiot vo mrak... ]e se o`eni{ za `e<strong>na</strong> no, drug }e ja<br />
ima. ]e izgradi{ ku}a no, ne }e `ivee{ vo nea. ]e zasaduva{ lozje, no<br />
nema da go bere{. ]e go zakolat tvojot vol pred tvoi o~i no ti nema da<br />
jade{ od nego... ]e ra|a{ sinovi no nema da bidat tvoi, za{to }e odat<br />
vo ropstvo... Site ovie prokletstva }e te s<strong>na</strong>jdat, }e te go<strong>na</strong>t i }e te<br />
dostig<strong>na</strong>t dodeka ne te uni{tat, za{to ne go slu{a{e glasot <strong>na</strong> gospoda,<br />
sojot bog, nitu gi paze{e... Vo pritesnuvaweto i vo jadot so koj }e<br />
te pritisne tvojot neprijatel }e go jade{ plodot <strong>na</strong> tvojata utroba, mesoto<br />
<strong>na</strong> svoite sinovi i svoite }erki {to }e ti gi dade gospod, tvojot<br />
bog... Gospod }e te {ibne te{ko, tebe i tvoeto potomstvo so golemi i<br />
235
dolgotrajni bi~evi, so pogubuva~ki i dolgi bolesti... ]e ostanete samo<br />
malku od vas {to bevte mnogubrojni kako nebeskite yvezdi, a se zaradi<br />
toa {to ne go slu{avte glasot <strong>na</strong> gospoda. Kako {to se raduva{e gospod<br />
so vas pravej}i ve sre}ni i mno`ej}i ve, taka gospod }e se raduva da<br />
ve istrebi i pogubi, za da se otkornete od zemjata... Tvojot `ivot }e<br />
visi <strong>na</strong> konec, }e se boi{ i dewe i no}e i ne }e bide{ bezbeden za svojot<br />
`ivot. Od stravot {to }e ti go stega srceto i od gletkata {to }e ja<br />
gledaat tvoite o~i <strong>na</strong>utro }e zboruva{: "OH da e ve}e ve~er!" a <strong>na</strong>ve-<br />
~er }e zboruva{: "Oh da e ve}e utro." (Vtorozakonie, 28:20-67).<br />
Vsu{nost, kako {to pravilno zabele`uva Gams, <strong>na</strong> ovie mesta<br />
kako bo`ja kaz<strong>na</strong> se opi{uva seto o<strong>na</strong> {to evrejskiot <strong>na</strong>rod go iskusil<br />
vo svojata istorija: izgubenite vojni, pusto{ewata <strong>na</strong> zemjata, <strong>na</strong>silstvoto<br />
<strong>na</strong> osvojuva~ite, odveduvaweto vo robstvo, itn. 384<br />
v) Upotreba <strong>na</strong> zloto kako isku{enie<br />
Vo eden moment ednostavnoto sfa}awe za kaznuvaweto i <strong>na</strong>graduvaweto<br />
<strong>na</strong> evrejskata religija <strong>na</strong> ovoj svet preku ovozemnite dobra pove}e<br />
ne zadovoluvalo. Ne zadovoluvalo ni sfa}aweto za kaznuvaweto<br />
ili <strong>na</strong>graduavweto <strong>na</strong> poedinecot preku Izrael, preku celiot <strong>na</strong>rod.<br />
Vo Knigata za Jov problemot <strong>na</strong> kaznuvaweto i <strong>na</strong>graduvaweto stanuva<br />
poslo`en. Zloto koe gospod mu go <strong>na</strong>nesuva <strong>na</strong> poedinecot ne mora da<br />
bide kaz<strong>na</strong>, toa mo`e da bide samoto isku{enie <strong>na</strong> pravedniot, no posle<br />
toa sleduva u{te pogolema <strong>na</strong>grada. Poedinecot ne mo`e da gi sfati<br />
i raspoz<strong>na</strong>e bo`jite pati{ta, negovata volja (ideja koja podoc<strong>na</strong><br />
osobeno }e ja razie kalvinizmot). Me|utoa, vo Knigata za Jov, se u{te<br />
e prisut<strong>na</strong> idejata za <strong>na</strong>graduvaweto <strong>na</strong> ovoj svet. Osven toa, vo ovaa<br />
kniga se gleda i vlijanieto <strong>na</strong> persiskata religija za borbata <strong>na</strong> dobroto<br />
i zloto. 385<br />
Be{e nekoga{ vo zemjata Uz ~ovek po ime Jov. Be{e neporo~en<br />
i praveden ~ovek. Se pla{e{e od boga i se otstranuva{e od zloto. Mu<br />
se rodija sedum sinovi i tri }erki. Ima{e 7.000 ovci, 3.000 kamili,<br />
1.000 volovi 500 mazgi i mo{ne mnogu slugi. Toj ~ovek be{e <strong>na</strong>jugleden<br />
me|u `itelite <strong>na</strong> istok (Jov, 1:1-4.). I se mu be{e pogodeno do momentot<br />
koga gospod po~<strong>na</strong> da se raspra{uva za nego kaj sata<strong>na</strong>ta. Verojatno<br />
prezafaten so uni{tuvawe <strong>na</strong> izraelskiot <strong>na</strong>rod, koj nekako ba{ vo<br />
toa vreme mu go svrte grbot kon re`ani kamewa i drvja, nema{e vreme<br />
samiot da pretr~a do Uz za da vidi i da se uveri kako `ivee Jov, pa za<br />
toa go pra{a sata<strong>na</strong>ta. Sata<strong>na</strong>ta pak, rasipan kako {to go dal gospod,<br />
po~<strong>na</strong> da go |iba vo <strong>na</strong>jslabata to~ka zadevaj}i go deka Jov e dobar, deka<br />
mu se pla{i i deka mu e veren, no ne zatoa {to go saka od srce (demek,<br />
kako {to bi rekol Kant, ne go sakal po sebe), tuku samo zatoa {to }a-<br />
236<br />
384<br />
Gams, A. op. cit. str. 31.<br />
385<br />
Ibid. str. 70.
il mnogu dobrini od boga (demek od interes). I z<strong>na</strong>ej}i deka gospod<br />
zaradi prezafatenost nitu }e mo`e da doz<strong>na</strong>e, ni da proveri dali toa e<br />
taka, mu go turi i slednovo fikme ("mu zapali fitil"): "...ispru`i<br />
ed<strong>na</strong> raka i dopri vo se {to ima Jov, pa toj }e te prokolne vo lice." Za<br />
~udo gospod se fati <strong>na</strong> taa jadica i ved<strong>na</strong>{ pad<strong>na</strong> usmen dogovor: sata<strong>na</strong>ta<br />
li~no da go isproba Jov, taka {to }e pravi {to saka so o<strong>na</strong> {to<br />
toj go ima, no, so edinstve<strong>na</strong> klauzula deka nema da krene raka vrz nego.<br />
I taka zapo~<strong>na</strong>a nezgodite <strong>na</strong> <strong>na</strong>jpravedniot ~ovek <strong>na</strong> svetot. 386<br />
Sata<strong>na</strong>ta pluk<strong>na</strong> vo racete i bez da gubi vreme, samo vo eden den<br />
<strong>na</strong>pravi Savejcite da mu gi grab<strong>na</strong>t site volovi, a Haldejcite site kamili<br />
<strong>na</strong> Jov, grom da mu gi sotre site ovci i pu{ti silen veter vrz ku-<br />
}ata <strong>na</strong> negoviot <strong>na</strong>jstar sin za vo nejzinite ur<strong>na</strong>tini da <strong>na</strong>jdat smrt<br />
site negovi deca. 387 Vo `ivot ja ostavi samo negovata sopruga, a od negovite<br />
slu|i (robovi) <strong>na</strong>merno ostavi da pre`iveat samo ~etvotica za<br />
<strong>na</strong> Jov da mu gi javat ovie udarni vesti. Pritoa, va`no e da se spomne<br />
deka so toa {to odzede `ivoti <strong>na</strong> deca i slugi, sata<strong>na</strong>ta ne go prekr{i<br />
dogovorot so gospod, za{to vo toa vreme takvite `ivoti se smetaa za<br />
imot <strong>na</strong> onoj koj gi sozdal (<strong>na</strong> tatkoto), odnosno gi kupil (<strong>na</strong> gospodarot),<br />
za li~<strong>na</strong> sopstvenot so koja mo`e slobodno da se rapolaga.<br />
I pokraj toa {to z<strong>na</strong>e{e deka seto toa mu go stori sata<strong>na</strong>ta so<br />
dozvola <strong>na</strong> boga, Jov ne zgre{i nitu izusti kakva i da e <strong>na</strong>vreda, tuku<br />
sta<strong>na</strong>, ja rascepi oblekata, ja izbri~i glavata, pad<strong>na</strong> ni~kum <strong>na</strong> zemja,<br />
se pokloni i re~e: "Izlegov gol od maj~i<strong>na</strong>ta utroba i }e se vratam gol<br />
tamu. Gospod dade, gospod zede! Blagoslovenoda bide gospodovoto ime!"<br />
(Jov, 1:20-22.)<br />
Pri slednoto viduvawe so svojot sin sata<strong>na</strong>ta, gospod ja iskoristi<br />
prilikata da mu se pofali deka <strong>na</strong>prazno go isprobuva{e negov-<br />
386<br />
Za toa be{e svesen i samiot Jov: Se oblekuvav vo pravdata kako so<br />
obleka, bespristrasnosta mi be{e <strong>na</strong>metka i venec. Bev o~i <strong>na</strong> slepiot i bev<br />
noze <strong>na</strong> hromiot. Tatko <strong>na</strong> bednite, zastapnik <strong>na</strong> stranci. Jov (29:14-16).<br />
387<br />
Na za~uduva~ki lesen i bezpri~inen <strong>na</strong>~in, Jehova dozvolil vrz<br />
nego da vlijae eden od negovite sinovi, somne`ot (|avolot) i da go pokoleba<br />
vo pogled <strong>na</strong> vernosta i <strong>na</strong> lojalnosta <strong>na</strong> Jov... Navisti<strong>na</strong> ne e vozmo`<strong>na</strong> gletkata<br />
koga se gleda kako Jahova mu go prepu{ta svojot veren sluga <strong>na</strong> duhot <strong>na</strong><br />
zloto i kako bezgri`no i bedu{no dozvoluva da se strmoglavi vo propasta <strong>na</strong><br />
fizi~kite i <strong>na</strong> moralnite stradawa. Odnesuvaweto <strong>na</strong> bog, gledano od ~ove~ki<br />
aspekt e tolku stravotno {to morame da se zapra{ame dali zad toa ne se krie<br />
nekoj podlabok motiv. Mo`ebi Jehova ima ne{to skrieno protiv Jov? Toa bi<br />
mo`elo da ja objasni negovata popustlivot kon sata<strong>na</strong>ta. Jung, K. G, Odgovor<br />
<strong>na</strong> Jov, \ur|a, Skopje, 2007, str. 24 i 25. Po ova ne mi ostanuva ni{to drugo<br />
osven da dopol<strong>na</strong>m, prosto neverojatno kolku mnogu ~ovekot se postavuva vo<br />
centarot <strong>na</strong> sî i se{to. Spored nego dve su{testva so neverojat<strong>na</strong> mo} (gospod<br />
i soto<strong>na</strong>) ne z<strong>na</strong>at {to da pravat drugo, osven da se borat za ~ovekot i toa<br />
preku ~ovekot, za me|useb<strong>na</strong> <strong>na</strong>dmo}.<br />
237
iot sluga Jov koj se u{te e postojan vo neporo~nosta. Na toa sata<strong>na</strong>ta<br />
odgovori: Ko`a za ko`a! ^ovek }e dade se {to ima vo `ivotot. Ama<br />
ispru`i ja rakata, dopri se do negovite koski i do mesoto - dali }e te<br />
blagoslovi? ]e te prekolni vo lice (Jov, 2:4-6.). Taka pad<strong>na</strong> vtoriot<br />
dogovor me|u sata<strong>na</strong>ta i bog, spored koj treba da se udri i po teloto <strong>na</strong><br />
Jov, no sega so nova za{tit<strong>na</strong> klauzula - da ne se dopre vo negoviot `ivot.<br />
Sata<strong>na</strong>ta kako edvaj da go ~eka{e toa pa udri po Jov so luti rani<br />
od stapalata do izbri~enoto teme. Toga{ negovata `e<strong>na</strong> mu re~e: Zar<br />
si u{te postojan vo neporo~nosta? Prokolni go boga i umri! Jov i<br />
odgovori: Brbori{ kako {to brborat bezumnite `eni. [tom primame<br />
dobro od boga, za{to toga{ da ne go primame i zloto (Jov, 2:9-10).<br />
Toga{ mu dojdoa trojcata prijateli: Elifaz od Teman, Valdad<br />
od [uah i Sofar od Naam i so cel da go po`alat i da go ute{at sedea<br />
sedum de<strong>na</strong> i no}i do nego bez da progovorat nitu zbor. Potoa Jov ja<br />
otvori svojata usta i go prokol<strong>na</strong> denot koga se rodil. A od prijatelite<br />
prviot {to po~<strong>na</strong> da go "te{i" be{e Elifaz. Toj <strong>na</strong>jprvin mu prefrli<br />
deka sigurno ne e vo takva sostojba od arno, zo{to ne propa|aat i<br />
ne se istrebuvaat nevinite, tuku onie koi se nepravedni. Za{to spored<br />
nego: Koj ora nesre}a i see nevolja - nea }e ja o`nee. Tie zaginuvaat od<br />
bo`jiot zdiv, od negovoto gnevno duvnuvawe is~ezuvaat od zemjata (Jov,<br />
3:8-9.). Ottamu go posovetuva da se obarti kon boga. Na toa Jov se obrati<br />
kon boga so misla deka e praveden, no i so molba da mu bide odzemen<br />
`ivotot za da mu se skratat makite.<br />
Potoa mu se obratiia vtoriot i tretiot prijatel, so istiot<br />
prekor: Pa zar mo`e bog da ja gazi pravi<strong>na</strong>ta, mo`e li sesilniot da ja<br />
izopa~i pravdata (Jov, 8:2). Pritoa, odzemaweto <strong>na</strong> `ivotite <strong>na</strong> negovite<br />
deca Valdal go gleda vo nivnite grevovi, a spasot <strong>na</strong> Jov i dvajcata<br />
vo pokajuvaweto i baraweto milost od boga, koj z<strong>na</strong>e za toa da ja udvoi<br />
porane{<strong>na</strong>ta sre}a. Na toa Jov im vozvrati deka z<strong>na</strong>e za bog kako sedr-<br />
`atel i deka vo nego e mudrosta i silata, sovetot i seta razumnost.<br />
[to toj }e razurne nikoj ne }e go izgradi, kogo }e go zatvori nikoj ne<br />
}e go oslobodi. Ako ja zadr`i vodata postanuva su{a, ako ja pu{ti celata<br />
zemja ja izburi~kuva. Za{to vo nego se silata i seta mudrost, Negovi<br />
se izmameniot i izmanikot. Toj gi li{uva sovetnicite od razum,<br />
umite sudii gi pravi glupavi. Toj go raspa{uva pojasot <strong>na</strong> carevite i<br />
so ja`e im go vrzuva bedroto. Toj gi tera prvencite bosi i gi simnuva<br />
silnicite od vlast. Toj go odzema zborot od ustata <strong>na</strong> zborlivite i od<br />
starcite vistinskoto rasuduvawe... Toj go izdiga <strong>na</strong>rodot, pa go uni{tuva,<br />
go umno`uva, a potoa go iskorenuva (Jov, 12:13-24). Potoa, <strong>na</strong> svoite<br />
prijateli im prefrla deka pristrasno sakaat da go bra<strong>na</strong>t boga i<br />
da mu bidat zastapnici protiv nego (Jov, 13:8). Namesto toa Jov bara<br />
tie da zamol~at i da mu dozvolat da |i opravda svoite pati{ta pred<br />
boga, da ja iznese svojata odbra<strong>na</strong> pred onoj koj mo`e da go ubie, a toj od<br />
svoja stra<strong>na</strong> da mu uka`e <strong>na</strong> negoviot prestap i vi<strong>na</strong> i zo{to gleda svoj<br />
neprijatel vo suva slamka kako nego.<br />
238
Negovite prijateli ne presta<strong>na</strong>a da go prekoruvaat. Elifaz mu<br />
re~e: {to e ~ovek za da mo`e da bide ~ist. Zar nekoj roden od `e<strong>na</strong> e<br />
praveden. Gospod ne se doveruva nitu <strong>na</strong> svetcite, za negovoto oko ni<br />
nebesata ne se ~isti, a kamoli toa gadno i buntovno su{testvo ~ovekot<br />
koj pie nepravda kako voda (Jov, 15:14-16). Valdad mu odr`a predavawe<br />
za sudbi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> onie koi ne dr`at do zakonot i koi ne go poz<strong>na</strong>vaat<br />
boga (Jov, 18:1-21), a Sofar mu popuva{e: Zarem tebe ne ti e poz<strong>na</strong>to od<br />
staro vreme, od koga e postaven ~ovekot <strong>na</strong> zemjata deka e kratkovreme<strong>na</strong><br />
radosta <strong>na</strong> ne~esniot, deka sre}ata <strong>na</strong> bezbo`nikot pominuva<br />
kako mig (Jov, 20:4).<br />
Sleduva{e dolga rasprava koja {to ja zapo~nuva Jov. Toj pra{a:<br />
zo{to ne~esnite ostanuvaat vo `ivot i kolku se postari tolku posilni<br />
stanuvaat. Nivnite deca <strong>na</strong>preduvaat so niv, a nivnite vnuci se mno-<br />
`at pred nivnite o~i. Nikakov strav ne gi mori nivnite ku}i i bo`jata<br />
pra~ka gi ostava <strong>na</strong> mir. Nivnite bikovi oploduvaa, ne <strong>na</strong>prazno,<br />
nivnite kravi se oteluvaat i ne pometnuvaat. Nivnite deca skokaat<br />
slobodno kako jagniwa, nivnite sinovi igraat veselo. Tie pejat pokraj<br />
muzikata <strong>na</strong> harfa i tapani i se veselat pokraj zvucite <strong>na</strong> svirkata. Gi<br />
zavr{uvaat svoite denovi vo sre}a tie sleguvaat spokojno vo podzemjeto.<br />
A mu zboruvaa <strong>na</strong> boga: Ostavi ne, ne sakame da z<strong>na</strong>eme za tvoite<br />
pati{ta. Pa koj e sedr`atelot da mu slu`ime i kakva ni e polzata da<br />
go povikuvame. Zar ne ja imaa sre}ata vo rakata iako tie ne dr`ea do<br />
nego. Zar nekoga{ se ugas<strong>na</strong>l svetilnikot <strong>na</strong> opakiot. Zar nesre}a se<br />
<strong>na</strong>frlila protiv nego. Zar toj mu ja skroi sudbi<strong>na</strong>ta vo svojot grev. Zar<br />
sta<strong>na</strong> kako slama <strong>na</strong> veter, kako pleva {to viorot ja raznesuva <strong>na</strong>sekade.<br />
Dali bog }e go kazni vo negovite deca. Ne, neka go kazni nego samiot<br />
da go po~uvstvuva toa. So sopstvenite o~i neka ja vidi svojata gibel,<br />
neka se <strong>na</strong>pie od gnevot <strong>na</strong> sesilniot. Zo{to, po smrta, {to mu e nemu<br />
gri`a za negoviot dom koga }e se prese~e nizata <strong>na</strong> negovite meseci.<br />
Ama koj }e go <strong>na</strong>u~i boga <strong>na</strong> mudrost. Koj gi sudi <strong>na</strong>jvisokite su{testva.<br />
Eden umira vo pol<strong>na</strong> blagosostojba, bez nikakvi gri`i, vo potpoln<br />
mir, so slabini zdebeleni od mrsno i so koski prepolni so mozok. A<br />
drugi umiraat so gor~i<strong>na</strong> vo du{ata, ne vkusuvaj}i nikoga{ nikakvo<br />
dobro. Obajcata le`at zaedno vo prav i crvite gi pokrivaat. O z<strong>na</strong>m<br />
dobro kakvi se va{ite <strong>na</strong>meri, kakvi zla zamisluvate vie protiv mene.<br />
Zo{to pra{uvate: kade e ku}ata <strong>na</strong> knezot, {atorot vo koj `iveeat<br />
bezzakonicite. Ne gi pra{avte li patnicite <strong>na</strong> patot, zar nivnoto svedo{tvo<br />
ne go primate: deka ne~esniot e po{teden vo denot <strong>na</strong> gibelta,<br />
a vo denot <strong>na</strong> bo`jiot gnev }e bide odveden <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>. No koj }e mu prefrli<br />
<strong>na</strong> negovite postapki i koj }e mu vrati za o<strong>na</strong> {to storil. A koga<br />
<strong>na</strong> kraj }e go odnesat <strong>na</strong> grobi{ta, postavuvaat stra`a <strong>na</strong> negovata grobnica.<br />
Lesni mu se grutkite <strong>na</strong> zemjata vo doli<strong>na</strong>ta, dodeka celoto <strong>na</strong>selenie<br />
odi po nego, a <strong>na</strong> onie koi odat pred nego im nema broj. O kako<br />
se prazni va{ite utehi, kakva izmama se va{ite odgovori (Jov, 21:7-34).<br />
...Bezbo`nicite gi premestuvaat me|ite, ograbuvaat stado i go pasat...<br />
239
Go otrgnuvaat sirakot od gradata, zemaat vo zalog dete od bedniot...<br />
Lu|eto <strong>na</strong> umirawe ofkaat niz gradovite i du{ite <strong>na</strong> ranetite vikaat<br />
za pomo{, no bog se oglu{uva od seto toa (Jov, 24:2, 9, 12).<br />
Na toa go dobiva voobi~aeniot odgovor deka nikoj ne strada od<br />
boga bez vi<strong>na</strong>, deka Jov e vinoven i deka i toj treba da se pokae pred<br />
boga. Vo taa smisla Elifaz mu veli: Zar ~ovek mo`e da mu bide polezen<br />
<strong>na</strong> boga. Pa koj e mudar, mo`e da bide polezen <strong>na</strong> sebesi. Zar e milosta<br />
<strong>na</strong> semo}niot ako si praveden, i zar ima polza ako si neporo~en.<br />
Ili te kara zaradi tvojata pobo`nost i zatoa saka da se sudi so tebe.<br />
Ne e li toa zaradi tvojata pregolema zloba i zaradi bezzakonijata <strong>na</strong><br />
koi ne im ima broj (Jov, 22). Spored Valdad, nitu eden ~ovek ne mo`e da<br />
bide praveden pred boga, nitu edno su{testvo rodeno od `e<strong>na</strong> ne mo`e<br />
da bide ~isto (Jov, 25:4).<br />
No Jov ne se dava, nikako ne popu{ta. Toj i <strong>na</strong>tamu tvrdoglavo<br />
doka`uva deka gospod go kaznuva nepravedno i deka svojata nevinost }e<br />
ja brani do posledniot zdiv. Jas }e se dr`am do svojata pravda, nema da<br />
ja ostavam, moeto srce nema da me kori zaradi moite denovi (Jov, 27:5-<br />
6). Sklu~iv zavet so svoite o~i, veli toj, deka nema da pogled<strong>na</strong>m <strong>na</strong> nied<strong>na</strong><br />
devica. A {to mi dosudi gospod odozgora, kakvo mi e <strong>na</strong>sledstvoto<br />
od sedr`atelot. Pa ne li e nesre}ata za ne~esniot, a nevoljata za onie<br />
{to pravat zlo. Ne li gi gleda gospod site moi pati{ta, neli gi broi<br />
toj site moi ~ekori. Zarem odev koga i da e vo dru{tvo so lagata. Zarem<br />
mojata noga brza{e kon izmama. Neka me izmeri bog vrz prava merka<br />
pa }e ja vidi mojata neporo~ost (Jov, 31:1-7). Zarem se zaraduvav <strong>na</strong><br />
nesre}ite <strong>na</strong> neprijatelot i likuvav koga go s<strong>na</strong>jde zlo. Jas koj ne go<br />
ostaviv jazikot da zgre{i, prokolnuvaj}i go i sakaj}i da umre (Jov,<br />
31:29-30). 388<br />
388<br />
Od zborovite <strong>na</strong> Jov jasno proizleguva deka toj, i pokraj svoeto somnenie<br />
dali ~ovekot mo`e da ima pravo pred bog, te{ko mo`e da se otka`e od<br />
mislite oti so bog se soo~uva vrz osnova <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, a so toa i <strong>na</strong> moralot.<br />
Soz<strong>na</strong>nieto deka bo`joto samovolie go kr{i <strong>pravoto</strong> ne mu e lesno za{to <strong>na</strong>d<br />
se ne mo`e da se otfrli svojata vera vo bo`jata pravednost. No od druga stra<strong>na</strong>,<br />
toj mora da si priz<strong>na</strong>e deka nikoj drug ne mu <strong>na</strong>nesuva nepravda i deka nikoj<br />
drug ne vr{i <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong>d nego, osven samiot Jehova. Toj ne mo`e da odre~e<br />
deka se <strong>na</strong>o|a sproti eden bog komu ne mu e gri`a za nikakov moralen sud, t.e.<br />
koj vo odnos <strong>na</strong> samiot sebe ne priz<strong>na</strong>va nikakva obvrzuva~ka etika. Goelemi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> Jov sekako e vo toa {to toj soo~en so ovie te{kotii, ne biduva pokoleban<br />
vo edinstvoto <strong>na</strong> boga, tuku jasno gleda deka bog se <strong>na</strong>o|a vo protivre~nost<br />
so samiot sebe, i toa vo takva total<strong>na</strong> protivre~nost {to toj, Jov, e siguren<br />
deka vo bog }e <strong>na</strong>jde branitel i zastapnik protiv boga. Kolku {to e siguren<br />
vo zloto, tolku e siguren i vo dobroto kaj Jehova. Vo ~ovekot koj ni <strong>na</strong>nesuva<br />
zlo ne mo`eme istovremeno da o~ekuvame i pomaga~. No Jehova ne e ~ovek<br />
toj e obete, progonuva~ i pomaga~ vo edno, pri {to edniot aspekt e isto<br />
tolku stvaren kolku i drugiot. Jehova ne e raspoloven, tuku e ed<strong>na</strong> antinomija,<br />
240
E tokmu ova i toa {to trojcata prijateli ve}e nemaa {to da mu<br />
odgovorat <strong>na</strong> Jov, go izvadi od pamet Eliu od Vuza, koj dotoga{ mirno<br />
go slu{a{e celiot muabet. Mladiot Eliu se <strong>na</strong>luti, plam<strong>na</strong> i vo lice<br />
im ka`a <strong>na</strong> site deka blebetaat, za{to po<strong>na</strong>pred<strong>na</strong>ta vozrast ne dava<br />
mudrost, nitu starcite ja z<strong>na</strong>at pravednosta (Jov, 32:9). I go izlo`i<br />
seto svoeto z<strong>na</strong>ewe. Toj mu prefrli <strong>na</strong> Jov deka pred negovi u{i rekol<br />
- a {to e za pravo re~e - prav sum i nema vi<strong>na</strong> vrz mene, no bog <strong>na</strong>{ol<br />
obinuvawe protiv mene i me smeta za svoj neprijatel. Tuka, mu re~e <strong>na</strong><br />
Jov: Ne si vo pravo, za{to ~ovek ne mo`e da se meri so boga. Pa zo{to<br />
se prepira{ so nego. Toj ne dava ot~et nitu za edno od svoite dela (Jov,<br />
33:8-12). Potoa prodol`i: Ajde zaedno da ispitame {to e pravo i zaedno<br />
da razmislime {to e dobro. Jov tvrde{e: Jas sum praveden, no bog<br />
mi ja skratuva mene pravdata. Vo pravo sum, a me pravat la`go, prostrelan<br />
<strong>na</strong> smrt, a bez svoja vi<strong>na</strong>. Zar ima ~ovek kako Jova koj ja pie hulata<br />
kako voda, koj ~ekori zaedno so zlostornicite i go deli istiot pat<br />
so ne~esnite. Toj tvrdi: Kakva polza ima ~ovek od toa {to saka da mu<br />
ugodi <strong>na</strong> boga. Zatoa ~ujte me vie umni lu|e: Zloto e mnogu daleku od<br />
boga i nepravdata od sedr`atelot. Pa toj mu pla}a <strong>na</strong> ~ovekot spored<br />
delata sekomu mu dava spored negovoto povedenie. Navisti<strong>na</strong> bog nikoga{<br />
ne pravi zlo, nitu sedr`atelot ja izvrtuva nekoga{ pravdata. 389<br />
Koj osven nego misli <strong>na</strong> zemjata. Koj ja upravuva vsele<strong>na</strong>ta. Koga toj bi<br />
go povlekol svoeto srce kon sebe, koga bi go vratil siot svoj duh kon<br />
sebe, site su{testva bi izdiv<strong>na</strong>le oded<strong>na</strong>{ i ~ovekot bi se pretvoril<br />
vo prav. Ako ima{ razum, slu{aj go ova i vnimavaj <strong>na</strong> moite zborovi.<br />
Mo`e li da vladee onoj koj ja mrazi pravdata. Saka{ li da go osudi{<br />
Najpravedniot. Onoj koj mu veli <strong>na</strong> carot - nikakvec, a <strong>na</strong> knezot mu<br />
govori - zlostorniku. Koj ne e pristrasten kon knezovite i ed<strong>na</strong>kov mu<br />
total<strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> sprotivnost, {to e neophod<strong>na</strong> pretpostavka za negovata<br />
ogrom<strong>na</strong> di<strong>na</strong>mika, za negovata semo}nost i za negovoto sez<strong>na</strong>ewe. Vrz osnova<br />
<strong>na</strong> vakvoto soz<strong>na</strong>nie Jov ostanuva uporen vo toa da mu "gi predo~i svoite pati{ta,<br />
t.e. da mu go objasni svoeto gledi{te za{to, bez ogled <strong>na</strong> besot <strong>na</strong> Jehova,<br />
vo odnos <strong>na</strong> samiot sebe, toj e i branitel <strong>na</strong> ~ovekot koj kreva obvinenie.<br />
Jung, K. G, Odgovor <strong>na</strong> Jov, \ur|a, Skopje, 2007, str. 17.<br />
389<br />
Dvojniot stav <strong>na</strong> Jehova koj, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, bezobyirno gazi vrz ~ovekovata<br />
sre}a i `ivot, a od druga stra<strong>na</strong>, mu e potreben ~ovekot kako partner,<br />
go doveduva vo nevozmo`<strong>na</strong> situacija: od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, Jehova se odnesuva nerazumno<br />
kako prirodnite katastrofi i sli~ite nepresmetlivi pojavi, a od druga,<br />
saka da bide sakan, po~ituvan, cenet i falen kako spravedliv. Toj ~uvstvitelno<br />
reagira <strong>na</strong> sekoj zbor koj i vo <strong>na</strong>jmala mera uka`uva <strong>na</strong> kritika, dodeka voop{to<br />
ne vodi smetka za sopstveniot moralen kodeks koga negovata rabota se<br />
sudira so negovite paragrafi. Na takviot bog ~ovek mo`e da mu se pot~ini<br />
samo so strav i so trepet i, indirektno, da se obide apsolutniot vladetel da<br />
go smilostivi so silni pofabi i so nepreki<strong>na</strong>ta poslu{nost. Jung, K. G. op. cit.<br />
str. 36-37.<br />
241
e bedniot i bogatiot, za{to tie se delo <strong>na</strong> negovite race. Umiraat vo<br />
eden mig srede gluva no}: <strong>na</strong>rodite se branuvaat, pominuvaat, moite<br />
pa|aat bez ~ove~ka raka. Za{to, bo`jite o~i se <strong>na</strong>d ~ovekovite pati-<br />
{ta i toj go gleda sekoj negov ~ekor. Nema takov mrak nitu smrt<strong>na</strong> senka<br />
kade bi mo`ele da se skrijat onie {to pravat nepravda. Gospod ne<br />
mu veli nikomu od<strong>na</strong>pred koga }e stapi <strong>na</strong> sud pred nego. Toj gi sotira<br />
silnite bez soslu{uvawe i postavuva drugi <strong>na</strong> nivnoto mesto (Jov, 34:4-<br />
24). Eliu, isto taka, re~e: Zar ti misli{ da go brani{ svoeto pravo da<br />
ja doka`uva{ pravednosta pred boga koga mu veli{: Zo{to ti e va`no<br />
toa, ako gre{am {to ti ~i<strong>na</strong>m so toa. Jas }e ti odgovoram tebe, <strong>na</strong> se<br />
toa i <strong>na</strong> tvoite prijateli ednovremeno. Pogledni <strong>na</strong> neboto i <strong>na</strong>bquduvaj.<br />
Gledaj gi oblacite, povisoki se od tebe. Ako gre{i{, {to <strong>na</strong>pravi<br />
protiv nego, {to mu zadade so svoite prestapi. Ako si prav, zo{to<br />
dojde pred nego i {to dobiva toj od tvojata raka. Tvojata ne~istotija gi<br />
povreduva sli~nite <strong>na</strong> tebe i tvojata pravda mu polzuva <strong>na</strong> ~ovekot<br />
(Jov, 35:1-7). Eliu ja prodol`i svojata beseda za neistra`livite pati-<br />
{ta <strong>na</strong> bo`jata pravda i vo potvrda <strong>na</strong> toa go veli i ova: bog e silen no<br />
ne prezira, mo}en e so silata <strong>na</strong> svojot razum. Toj ne ostava da `ivee<br />
ne~esniot, im <strong>na</strong>bavuva pravda <strong>na</strong> stradalnicite. Toj ne gi simnuva<br />
o~ite od pravednite, gi kreva <strong>na</strong> prestoli, pokraj carevite za da bidat<br />
vozvi{eni doveka (Jov, 36:5-7). Vnimavaj da ne svrti{ kon nepravdata,<br />
za{to zaradi nea te <strong>na</strong>jde isku{enieto. Ete bog e vozvi{en so svojata<br />
sila. Zar ima u~iteli kako nego. Koj mu go odredi nego negoviot pat.<br />
Koj }e mu re~e: Raboti{ krivo (Jov, 36:21-23). Toj ja dr`i molwata so<br />
dvete race i i ka`uva kade da udri. So gromov glas se <strong>na</strong>vestuva sebesi,<br />
stignuva so gnev da ja razgromi ne~esnosta. 390<br />
Na krajot ni bog ne izdr`a, taka {to samiot mu se obrati <strong>na</strong> Jov<br />
i otkako <strong>na</strong>jprvin mu postavi pove}e te{ki, no, sporedni pra{awa<br />
(Koj e Jov koj so bezumni zborovi ja zamra~uva bo`enstve<strong>na</strong>ta promisla?<br />
(Jov, 38:2). Kaj be{e koga bog ja osnova{e zemjata? ( Jov, 38:4). Koj<br />
go zatvori moreto so vrati koga zaizvori od maj~inoto krilo? (Jov,<br />
390<br />
Bez zaobikoluvawe, Jov biduva li{en od svoite stada, negovite slu-<br />
|i, pa i negovite sinovi i ker}i se ubieni, a samiot toj e <strong>na</strong>vasan od bolesti<br />
{to go doveduvaat do rabot <strong>na</strong> grobot. Za da go izgubi spokojot, nego go <strong>na</strong>pa|aat<br />
negovata `e<strong>na</strong> i dobrite prijateli koi zboruvaat nevistiniti raboti<br />
za nego. Negovata opravda<strong>na</strong> `alba ne <strong>na</strong>o|a podgotven slu{atel vo sudijata<br />
koj e poz<strong>na</strong>t kako praveden. Mu se uskratuva <strong>pravoto</strong>, za Sata<strong>na</strong>ta da ne bide<br />
popre~en vo negovata rabota. Morame da sfatime deka ovde, vo <strong>na</strong>jkuso vreme,<br />
se slu~uvaat mra~ni raboti: kra`ba, ubistvo, <strong>na</strong>mer<strong>na</strong> teles<strong>na</strong> povreda i<br />
uskratuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Pritoa, celata rabota ja ote`nuva okolnosta {to<br />
Jehova ne poka`uva nikakvo kolebawe, kaewe ili so~uvstvo, tuku samo<br />
bezobyirnost i surovost. Opravduvaweto deka ne e svesen za svoite postapki e<br />
tolku neprifatlivo {to <strong>na</strong> o~igleden <strong>na</strong>~in prekr{il <strong>na</strong>jmalku tri od<br />
zapovedite {to samiot gi obelodenil <strong>na</strong> Si<strong>na</strong>j. Jung, K. G. op. cit. str. 26.<br />
242
38:8). Koi pati{ta vodat vo domot <strong>na</strong> svetli<strong>na</strong>ta, <strong>na</strong> koe mesto prestojuvaat<br />
temninite? (Jov, 38:19). Koj im <strong>na</strong>bavuva hra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~avkite koga<br />
nivnite pilci pi{tat kon boga i letaat <strong>na</strong>okolu bez hra<strong>na</strong>? (Jov, 38:41)<br />
prejde i <strong>na</strong> glavnoto, su{tinskoto: Zar kuda~ot u{te }e se prepira so<br />
Jakiot. A Jov mu odgovori: Premnogu sum mal, {to da odgovoram. So<br />
mojata raka }e ja zatvoram ustata. Rekov zbor - nema ve}e da zapo~uvam:<br />
rekov dva - ama nema da prodol`am (Jov, 40:1-4). No gospod prodol`i:<br />
Zarem saka{ da go izgazi{ mojot sud, da me obvini{, za da se oprada{<br />
sebesi. Zarem tvojata mi{ka ja ima bo`jata sila. Zarem mo`e{ da<br />
grmi{ so glasot kako nego (Jov, 40:8-9). Zarem mo`e{ da go fati{ za<br />
o~ite i da mu go probode{ so strela nosot <strong>na</strong> nilskiot kow (Jov, 40:24).<br />
Zarem mo`e{ da lovi{ so jadica lavijatan. Zarem }e mu go zauzda{ jazikot<br />
so ja`e. Mo`e{ li da mu gi probode{ nosilkite so trska ili da<br />
mu ja probie{ vilicata so kuka. Dali }e te zakolnuva za milost. Dali<br />
}e razgovara blago so tebe. I zarem }e sklu~i toj sojuz so tebe, za da ti<br />
bide sluga cel `ivot. Mo`e li da se poigra{ so nego kako so ptica i<br />
da go vrze{ za da gi razveseluva{ }erkite. Kreni ja svojata raka <strong>na</strong><br />
nego: podgotvi se za boj - }e ti bide posleden. Naprazno e da se neguva<br />
<strong>na</strong>de` vo nego, ~ovekot zaginuva ve}e <strong>na</strong> negoviot pogled (Jov, 41:1-9).<br />
A Jov razbra {to saka gospod da mu ka`e i se pokaja taka {to re~e: Se<br />
g<strong>na</strong>sam od site svoi zborovi i se kajam vo prav i pepel (Jov. 42:5).<br />
Potoa bog im se obarati <strong>na</strong> Elifaz, Valdad i Sofar i im re~e:<br />
Vie go raspalivte mojot gnev za{to ne zboruvavte za mene taka pravo,<br />
kako mojot sluga Jov i zatoa prinesete kako palenici 7 jun~iwa i 7<br />
ovni, a Jov }e se pomoli za vas. Potoa gospod go vrati Jova vo porane{-<br />
<strong>na</strong>ta sostojba (restitutio in integrum) pa mu go udvoi o<strong>na</strong> {to go ima{e.<br />
Stadata mu <strong>na</strong>ras<strong>na</strong>a <strong>na</strong> 14.000 ovci, 6.000 kamili, 2.000 volovi i 1.000<br />
mazgi. I mu se rodija drugi sedum sinovi i tri super ubavi }erki. 391 I<br />
dobi gratis godini <strong>na</strong> `ivot taka {to do`ivea 140 godini i gi vide<br />
svoite deaca i decata <strong>na</strong> svoite deca do ~etvrtoto pokolenie. I duri<br />
potoa umre <strong>na</strong>siten od `ivotot.<br />
Po relativnoto ograni~uvawe <strong>na</strong> Sata<strong>na</strong>, Jehova - preku identifikacija<br />
so svojot svetol aspekt - sta<strong>na</strong>l dobar bog i tatko koj saka.<br />
Me|utoa, Toj ne se otka`al od svojata svirepost i umewe da kaznuva, no<br />
spravedlivo. Slu~ai kako toj <strong>na</strong> Jov, izgleda, ne treba pove}e da se o~e-<br />
391<br />
Navisti<strong>na</strong>, Jehova mo`e se i si dozvoluva apsolutno se, bez pritoa<br />
da trepne. Toj mo`e da ja proektira svojata tem<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> i, za smetka <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
da ostane nesvesen. Toj mo`e da se povika <strong>na</strong> svojata mo} i da proglasi zakoni<br />
{to za nego samiot ne va`at pove}e od vozduhot. Ubistvoto i lo{oto<br />
delo za nego ne z<strong>na</strong>~at ni{to i, ako u e tokmu po voljata, toga{ Toj, kako nekoj<br />
golem feudalen gospodar, <strong>na</strong> kmetovite mo`e velikodu{no da im ja <strong>na</strong>domesti<br />
{tetata {to im ja <strong>na</strong>nel so hajka po nivnite `itni poliwa: "Si gi izgubil<br />
svoite sinovi, ker}i i slugi? Ne e va`no, }e ti dadam drugi i podobri." Jung,<br />
K. G. op. cit. str. 33.<br />
243
kuvaat. Toj se poka`uva kako dobar i milostiv: Toj ima milost kon gre-<br />
{nite ~ove~ki deca i se definira kako samata qubov. Iako Hristos<br />
ima celos<strong>na</strong> doverba vo svojot tatko i duri z<strong>na</strong>e deka e identi~en so<br />
nego, sepak, Toj ne e vo sostojba da izbegne vo "O~e<strong>na</strong>{" da ja vpletka<br />
pretpazlivata molba (i predupreduvawe): "Ne ne doveduvaj vo isku{enie,<br />
tuku izbavi ne od zloto." 392 Toa z<strong>na</strong>~i deka bi bilo podobro bog,<br />
<strong>na</strong>mesto direktno da ne <strong>na</strong>veduva <strong>na</strong> zlo, da ne oslobodi od nego. Mo`nosta<br />
Jehova nekako povtorno da im se vrati <strong>na</strong> porane{nite pati{ta<br />
ne e tolku isklu~e<strong>na</strong> za da ne mora postojano toa da se ima <strong>na</strong> um, i pokraj<br />
site merki <strong>na</strong> pretpazlivost i izrazeni <strong>na</strong>meri da se stane summum<br />
bonum. Vo sekoj slu~aj, Hristos smeta deka e celishodo da go potseti<br />
tatkoto vo molitvata <strong>na</strong> negovite kobni sklonosti po lu|eto i da<br />
go moli da gi izbegnuva. Spored ~ove~kite sfa}awa e endoli~no, pa<br />
duri i krajno nemoralno, decata da se zaveduvaat da storat dela {to bi<br />
mo`ele da sta<strong>na</strong>t opasni za niv, i toa, ednostavno samo za da se ispita,<br />
odnosno da se proveri niv<strong>na</strong>ta moral<strong>na</strong> postojanost! Osven toa, razlikata<br />
pome|u deteto i vozrasniot ~ovek e nesporedlivo pomala odo{to<br />
bog i negovite tvorbi, ~ija moral<strong>na</strong> slabost bog <strong>na</strong>jdobro mora da ja<br />
poz<strong>na</strong>va. Nesrazmernosta e duri tolku golema {to, koga ovaa molba ne<br />
bi stoela vo "O~e<strong>na</strong>{," bi morala da se oz<strong>na</strong>~i kako blasfamija za{to,<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, ne e pristojno <strong>na</strong> bogot <strong>na</strong> qubovta i <strong>na</strong> summum bonum da mu<br />
se pripi{uva takva nedoslednost. 393<br />
Knigata za Jov e kniga za bo`jata pravednost.Pred nejziniot<br />
kraj gospod go fali Jov, a gi obvinuva prijatelite <strong>na</strong> Jov. "A koga gospod<br />
gi izgovori onie zborovi <strong>na</strong> Jov, mu re~e gospod <strong>na</strong> Elifas Temenec:<br />
se raspali mojot gnev vrz tebe i vrz dvata tvoi prijateli za{to ne<br />
govorite za mene pravo kako mojot sluga Jov" (42.7.) Me|utoa nejasno e<br />
za{to gospod go fali Jov i zo{to gi obvinuva negovite prijateli,<br />
osven nejasnoto povikuvawe <strong>na</strong> toa deka Jov za nego zboruval vistinito,<br />
dodeka negovite prijateli ne govorele. Za koja visti<strong>na</strong> stanuva<br />
zbor? Osnov<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong> vo govorite upateni koj prijatelite <strong>na</strong> Jov<br />
e deka postoi apsolut<strong>na</strong> pravednost, deka Jov e samo prividno nevin za<br />
nesre}ite koi mu se slu~le, deka nepravednosta vo kraj<strong>na</strong> linija e iluzor<strong>na</strong>,<br />
za{to zad nea sekako stoi kosmi~kata pravednost koja ja utvrdil<br />
gospod. A tokmu toa e o<strong>na</strong> {to Jov go negira. Nie z<strong>na</strong>eme deka Jov e<br />
vo pravo zaradi oblogot koj gospod i |avolot go sklu~ile <strong>na</strong> po~etokot<br />
<strong>na</strong> knigata, koga se dogovaraat da go iskoristat Jov kako nedol`en<br />
392<br />
Tatko <strong>na</strong>{ Koj si <strong>na</strong> nebesata. Da se sveti Tvoeto ime, da dojde Tvoeto<br />
Carstvo, da bide Tvojata volja kako vo neboto taka i <strong>na</strong> zemjata. Nа{iot<br />
<strong>na</strong>su{en leb daj ni go denes i prosti ni gi <strong>na</strong>{ite dolgovi kako {to i nie im<br />
gi pro{tevame <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite dol`nici i ne voveduvaj ne vo isku{enie, no izbavi<br />
ne od lukaviot. Za{to tvoe e carstvoto i silata i slavata vo site vekovi.<br />
Amin. (Izlez, 20:1-17).<br />
393<br />
Jung, K. G. op. cit. str. 72-73.<br />
244
pion vo igrata, Jov ima se i toa go gubi iako toa so ni{to ne go zaslu`il.<br />
I o~igledno iznesuva podobri argumenti odo{to gospod - taka<br />
{to mo`e da se tvrdi deka Jov mu o~ital moral<strong>na</strong> lekcija <strong>na</strong> gospod. Vo<br />
Biblijata <strong>na</strong> mnogu mesta se istaknuva deka gospod ne postapuva nepravedno<br />
sprema lu|eto: "Gospod ne gleda koj e koj." (Dela <strong>na</strong> svetite apostoli,<br />
10:34, Poslanie <strong>na</strong> Rimjanite, 2:11.) Me|utoa o~igledno e deka<br />
gospod e nepraveden sprema Jov, za{to kon nego pra}a redica nesre}i i<br />
stradawa koi Jov <strong>na</strong> koj bilo <strong>na</strong>~in ne gi zaslu`il. Kako {to istaknuva<br />
propovednikot: Se vidov za vreme <strong>na</strong> svojata sueta: pravednik koj<br />
propa|a vo svojata pravda i bezbo`nik koj dolgo `ivee vo svojaat zloba.<br />
(7:15). 394<br />
Kaj Mateja, 395 Marko 396 i Luka 397 stoi deka gospod e edinstvenoto<br />
{to mo`eme da go <strong>na</strong>re~eme dobro. Problem e me|utoa {to ne mo`eme<br />
da gi primenime <strong>na</strong>{ite poimi za dobro i zlo (pravedno) <strong>na</strong> gospod za-<br />
{to toj ja <strong>na</strong>dminuva ~ovekovata mo} za poimawe. Ottamu, Kalvin }e<br />
tvrdi deka ne postoi povisok standard za pravednosta od bo`jata volja,<br />
taka {to se {to gospod }e go posaka i <strong>na</strong>pravi e pravedno. Nie vo toj<br />
slu~aj nemame pristap kon bo`jiot princip <strong>na</strong> pravednost i mo`e da se<br />
zamisli deka pravednosta z<strong>na</strong>~i ne{to seosema drugo za gospod odo{to<br />
394 Svensen, L. op. cit. str, 72-73. Vo Knigata <strong>na</strong> propovednikot vo celost<br />
stoi: "Vo dobro vreme u`ivaj dobro, a vo zlo vreme gledaj (vo sre}en den u`ivaj,<br />
a vo lo{ den razmisluvaj), za{to gospod gi sozdal edno sprema drugo za ~ovek<br />
da ne z<strong>na</strong>e {to }e se slu~i. (7:14) Se{to vidov za vreme <strong>na</strong> svojata sueta:<br />
pravednik koj propa|a vo pravdata svoja i bezbo`nik koj dolgo `ivee vo svojot<br />
lo{otiluk. (7:15) Ne bidi premnogu praveden, nitu premnogu mudar, za{to<br />
bi se upropastil sebesi. (7:16) Ne bidi premnogu bezbo`en ni bezumen, za{to<br />
bi umrel pred vreme. (7:17) Dobro e da go dr`i{ edenoto, a drugoto da ne go<br />
ispu{ta{ od raka: za{to koj se pla{i od gospod }e se izvle~e od se. (7:18)<br />
395<br />
I ete, eden mu pristapi i re~e: "U~itele dobar, kakvo dobro da <strong>na</strong>pravam<br />
za da imam ve~en `ivot?" (19:16) A Toj (Hristos) mu re~e: "Zo{to me<br />
pra{uva{ za dobro? Eden e Dobar! A ako saka{ da vleze{ vo `ivotot, pazi gi<br />
zapovedite! (19:17).<br />
396<br />
I koga izleguva{e <strong>na</strong> pat, nekoj mu pritr~a, klek<strong>na</strong> pred nego i go<br />
pra{a: "Dobar u~itele {to da pravam za da <strong>na</strong>sledam ve~en `ivot (10:18) A<br />
Isus mu re~e; "Zo{to me <strong>na</strong>re~uva{ dobar! Nikoj ne e dobar osven ediniot<br />
bog. (10:19) Gi z<strong>na</strong>e{ zapovedite: "Ne ubivaj! Ne pravi prequba! Ne kradi! Ne<br />
svedo~i la`no! Ne izmamuvaj! Po~ituvaj gi tatka si i majka si! (10:20) No toj<br />
mu odgovori: "U~itele, seto toa go pazev od svojata mladost. (10:20) A Isus go<br />
pogled<strong>na</strong>, go vozqbi i mu re~e: "Edno ne ti dostiga: odi, prodaj se {to ima{, i<br />
daj im <strong>na</strong> siromasite i }e ima{ zasolni{te <strong>na</strong> neboto!. I dojdi, zemi go krstot<br />
i sledi Me!" (10:21) A toj se <strong>na</strong>ta`i od toj zbor i si otide `alej}i, za{to<br />
ima{e mnogu imoti. (10:22). Otamu Isus }e re~e: "Polesno i e <strong>na</strong> kamilata da<br />
pomine niz igleni u{i, otkolku bogat da vleze vo bo`joto carstvo!"<br />
397<br />
Luka, 18:19-18:25, isto kako kaj Marko.<br />
245
za <strong>na</strong>s. Sepak, ne mo`eme da tvrdime deka "gospod e praveden" i toa da<br />
go smetame za smisleni zborovi. 398 Ottmu e vo pravo Svensen, koga go<br />
prifa}a tvrdeweto <strong>na</strong> Jov, deka svetot gledan od ~ove~ka perspektiva<br />
voop{to ne e praveden i koga samiot tvrdi deka "teodikejata ne e<br />
tolku objasnuvawe <strong>na</strong> bo`jata dobri<strong>na</strong> i pravednost kolku {to e iz<strong>na</strong>o|awe<br />
izgovor za postoeweto <strong>na</strong> stradawata i nepravdite <strong>na</strong> svetot. Vo<br />
taa smisla go citira Jaspers, koj veli deka samo po sebe e zlo da se negira<br />
zloto i da se opravduva negovoto postowe. Teodikeite se zli,<br />
za{to edinstveno mo`at da pridonesat kon opravduvawe i odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> nepravdata. Pravednosta ne e priroden zakon, tuku princip koj go<br />
vovedoa lu|eto." I <strong>na</strong>tamu: "Za <strong>na</strong>s koi `iveeme vo svet vo koj gospod e<br />
mrtov, pravednosta ve}e nema kosmi~ko vtemeluvawe. Svetot ne e teleolo{ki<br />
organiziran okolu ~ovekovite celi i potrebi. ^ovekot <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l<br />
relativno doc<strong>na</strong> vo razvojot <strong>na</strong> svetot i celosno e <strong>na</strong>ivno da se<br />
veruva deka svetot bi moral da se prilagodi <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ta pretstava za pravednosta.<br />
Pravednosta e zada~a, a ne ne{to dadeno."<br />
1.2. KRIVI^NI DELA, NA^ELA NA SUDEWE, KAZNI I NIVNOTO<br />
IZVR[UVAWE<br />
a) Povredi <strong>na</strong> moralot<br />
Op{ta karakteristika <strong>na</strong> moralnite, kako {to toa, vpro~em,<br />
mo`e ed<strong>na</strong>kvo da se ka`e i za prvnite propisi od Stariot zavet, e odr-<br />
`uvawe <strong>na</strong> cvrsti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta zaednica vo koja site ~lenovi<br />
imaat isti prava i kade{to poedinecot preku tie prava mora da bide<br />
obezbeden. Za taa cel se <strong>na</strong>stojuva da se so~uvaat i odr`at izvesni ustanovi<br />
<strong>na</strong> plemenskoto ureduvawe. Poedinecot mora da se vozdr`uva vo<br />
pogled <strong>na</strong> steknuvaweto bogatstva za da ne <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t golemi imotni razliki<br />
vo op{testvoto. Poedinecot treba da gi sopre i svoite `elbi i<br />
<strong>na</strong>goni. Vo ova sfera se interesni onie propisi koi odat kon za{tita<br />
<strong>na</strong> siroma{nite. 399<br />
Ed<strong>na</strong> od tie institucii so koi se vodelo smetka za siroma{nite<br />
sigurno bil tn. Juvilej ili pro{teva~ki godini. Izrazot juvilej doa|a<br />
od hebrejskiot zbor jovel - rog, za{to so duvawe vo rog se oz<strong>na</strong>~uvalo<br />
<strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> jubilej<strong>na</strong>ta godi<strong>na</strong>. Celta <strong>na</strong> toj institut bila da go<br />
spre~i ili barem da go uspori preminuvaweto <strong>na</strong> kolektiv<strong>na</strong>ta sopstvenost<br />
vo privat<strong>na</strong>. Imeno zemjata sekoja peeseta godi<strong>na</strong> (koga }e pomi<strong>na</strong>t<br />
sedum pati po sedum godini) mu se vra}a <strong>na</strong> prvobitniot sopstvenik.<br />
400 398<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, str, 73.<br />
399<br />
Gams, A. Biblija u svetlu dru{tvenih borbi, Beograd, 1970, str. 21.<br />
400<br />
Izbroj sedum godini takvi godini, sedumpati po sedum godini. Sedum<br />
godini sedmici }e ti izvesuvaat ~etirieset i devet godini. Toga{ zasvi-<br />
246
Drug vid <strong>na</strong> tn. socijalno zakonodavstvo, ili socijal<strong>na</strong> pravda e<br />
za{tita <strong>na</strong> socijalno zagrozenite lica. Nemojte za gi raspla~uvate<br />
vdovicite i siroma{nite. (Izlez, 22:22).<br />
- Koga }e `niete vo va{ata zemja ne do`nevajte gi do kraj va{ite<br />
nivi, nitu sobirajte gi klasjata po va{ata `etva. Ne beri go povtorno<br />
tvoeto lozje, ne sobiraj gi pad<strong>na</strong>tite zr<strong>na</strong> vo tvoeto lozje, tuku<br />
ostavi gi za bednite i za stranecot! Jas sum gospod va{ bog. (Levit,<br />
19:9-10). 401<br />
- Ako vleze{ vo lozjeto <strong>na</strong> svojot sosed, slobodno ti e da jade{<br />
grozje kolku {to saka{, no ne smee{ da stavi{ vo svojot sad. Ako vleze{<br />
vo `itoto <strong>na</strong> svojot sosed, mo`e{ da kine{ klasje so raka, no ne<br />
smee{ da prinesuva{ srp do `itoto <strong>na</strong> svojot bli`en. (Vtorozakonie,<br />
23:24).<br />
- Ako tvojot brat osiroma{i i e bez sredstva pri tebe, pomagaj<br />
go kako da e stranec ili gostin za da mo`e da `ivee so tebe. Ne zemaj<br />
od nego ni kamata ni pe~alba. Boj se od svojot bog i tvojot brat neka<br />
`ivee so tebe. Ne davaj mu srebro <strong>na</strong> zaem so kamata, nitu mu ja davaj<br />
svojata hra<strong>na</strong> za pe~alba. (Levit, 25:35-37). 402<br />
- Ako mu ja zema{ <strong>na</strong> svojot sosed <strong>na</strong>metkata treba da mu ja vrati{<br />
pred zajdisonce. (Izlez, 22:26). Koga <strong>na</strong> svojot bli`en mu dava{<br />
kakov i da e zaem ne vleguvaj vo negovata ku}a za da mu zeme{ zalog, stoj<br />
ri vo trubata - vo sedmiot mesec <strong>na</strong> desettiot den <strong>na</strong> mesecot <strong>na</strong> denot <strong>na</strong> O~istuvaweto<br />
zatrubete vo trubata {irum niz seta va{a zemja. Taa pedesetta godi<strong>na</strong><br />
proglasete ja za sveta. Proglasete niz zemjata osloboduvawe <strong>na</strong> site nejzini<br />
`iteli. Taa neka vi bide proslave<strong>na</strong>, pro{teva~ka godi<strong>na</strong>: sekoj neka se<br />
vrati vo svojata tatkovi<strong>na</strong>, sekoj neka se vrati vo svojot rod. Taa pedesetgodi-<br />
{nica neka vi bide jubilej<strong>na</strong> godi<strong>na</strong>: ne `nijte {to }e porasne samo od sebesi,<br />
nitu berete od nere`ani lozja... Vo jubilej<strong>na</strong>ta godi<strong>na</strong> neka sekoj go vrati svoeto<br />
<strong>na</strong>sledstvo... Zemjata ne smee da bide prodade<strong>na</strong> zasekoga{, za{to zemjata<br />
mi pripa}a mene, dodeka vie ste samo stranci i gosti kaj mene. Zatoa vo sekoj<br />
kraj kade {to imata zemji{<strong>na</strong> sopstvenost treba da dozvolite otkupuvawe <strong>na</strong><br />
zemjata. (Levit, 25: 8-13, 23-24).<br />
401<br />
Taka i Levit, 23:22<br />
402<br />
Na~eloto sekomu pomagaj, z<strong>na</strong>~i da se raboti za op{to dobro, ili da<br />
se raboti kako {to sakaat drugite. Vo soglasnost so prirodata, veli Ciceron<br />
(Za dol`nostite, Magor, Skopje, 2005, str. 174.) e da vlo`uva{ ogromni <strong>na</strong>pori<br />
i maki za, ako mo`e{, da gi za{titi{ i da im pomaga{ <strong>na</strong> site lu|e po<br />
ugledot <strong>na</strong> Herkul (a jas bi dopolnil, po ugledot i <strong>na</strong> Himen, Supermen, Betmen,<br />
Ajronmen, Plastikmen, Spajdermen, Vo~men, pa duri i <strong>na</strong> Ba<strong>na</strong><strong>na</strong>men ili<br />
<strong>na</strong>kratko - Pravdamen). Ova <strong>na</strong>~elo otvora dve pra{awa. Prvoto: Zo{to, mora<br />
vo prv red da se zanimava so pravda nekoj kako Herkul ili nekakov si X-men<br />
ili Y-men (~ovek <strong>na</strong>daren so <strong>na</strong>tprirod<strong>na</strong> mo}). I vtoroto: [to stanuva so toj<br />
{to e slab i nemo}en, so toj koj ako nemo`e, da gi {titi i da im pomaga <strong>na</strong><br />
drugite lu|e po ugledot <strong>na</strong> Herkul ili Pravdamen.<br />
247
<strong>na</strong>dvor, a ~ovekot komu si mu dal zaem neka ti go iznese zalogot <strong>na</strong>dvor.<br />
A ako e toj siromav, ne legnuvaj so negoviot zalog, pri zajdisonce treba<br />
da mu go vrati{ zalogot za da mo`e toj da spie vo svojata <strong>na</strong>metka i<br />
da te blagoslovuva tebe. Toa }e ti bide dobro delo pred gospoda, tvojot<br />
bog (Vtorozakonie, 24:9-13).<br />
- Ne zemaj ja vo zalog oblekata <strong>na</strong> vdovicata (Vtorozakonie,<br />
24:17).<br />
- Ne smee{ da mu go predade{ <strong>na</strong> gospodarot robot koj prebegal<br />
pri tebe. (Vtorozakoni, 23:15)<br />
- Platata <strong>na</strong> <strong>na</strong>emnikot neka ne ostane kaj tebe do utroto (Levit,<br />
19:13). Ne go onepravduvaj jadniot i bedniot <strong>na</strong>emnik, bilo da e toj<br />
tvoj so<strong>na</strong>rodnik ili pridojdenik od nekoj grad vo tvojata zemja. Sekoj<br />
den davaj mu ja zarabotkata pred zajdisonce za{to e beden i vozdivnuva<br />
po nea. Taka ne }e izvika protiv tebe kon gospoda i ne }e sogre{i.<br />
(Vtorozakonie, 24:14-15).<br />
Stariot zavet osobeno gi za{tituval siroma{nite i vdovicite,<br />
a isto taka i doselenicite. Vo taa smisla Stariot zavet postojano se<br />
potsetvaat Izraelcite deka i tie bile dojdenci vo tu|a zemja. (Izlez,<br />
22:21) 403 - Gre{i koj go prezira svojot bli`en, a blaze mu <strong>na</strong> onoj koj e<br />
mislostiv kon siromasite (Poslanici, 14:21). 404<br />
- Ne ograbuvaj go bedniot zo{to e beden i ne gazi go siroma{-<br />
niot vo sudot (Poslanici, 22:22).<br />
Me|u drugite moralni sfa}awa od Stariot zavet zaslu`uvaat<br />
da se izdvojat i slednive. Ne prekolnuvaj go gluviot, nitu stavaj pre~ka<br />
pred slepiot (Levit, 19:14).<br />
403<br />
Ne go ugnetuvaj pridojdenecot, nitu mu <strong>na</strong>nesuvaj nepravda, za{to i<br />
samite bevte pridojdenici vo Egipetskata Zemja. (Izlez, 22:21). Ako stranecot<br />
se <strong>na</strong>seli vo va{ata zemja ne ugnetuvajte go. Tu|inecot koj prestojuva so<br />
vas neka vi bide kako va{ so<strong>na</strong>rodnik, qubi go kako sebesi, za{to i vie bevte<br />
stranci vo Egipetskata Zemja. (Levit, 19:33-34). Sudot neka vi bide ed<strong>na</strong>kov i<br />
za pridojdenikot i za domorodecot, za{to Jas sum gospod va{ bog (Levit,<br />
24:22). Proklet da bide koj bi im ja izvrtel pravdata <strong>na</strong> pridojdenik, sira~eto<br />
ili vdovicata. (Vtorozakoni, 27:19). I taka Izraele, {to bara gospod tvojot<br />
Bog od tebe? Samo da se boji{ od gospoda svojot bog, da odi{ po site Negovi<br />
pati{ta, da go qubi{ i da mu slu`i{ <strong>na</strong> gospoda, svojot bog, so seto srce i so<br />
seta svoja du{a, da gi pazi{ gospodovite zapovedi i negovite zakoni {to ti gi<br />
davam denes za tvoe dobro... Za{to gospod va{iot bog e bog <strong>na</strong>d bogovite, gospodar<br />
<strong>na</strong>d gospodarite, bog golem, silen i stra{en. Koj ne e pristrasen i ne se<br />
pokajuva, im dava pravda <strong>na</strong> sirakot i <strong>na</strong> vdovicata, go qubi pridojdenikot, mu<br />
dava hra<strong>na</strong> i obleka. Qubete go i vie pridojdenikot za{to i samite bevte<br />
pridojdenici vo Egipetskata zemja. (Vtorozakonie, 10:12-13, 17-19).<br />
404<br />
Poslanici ili Prikazni <strong>na</strong> Solomon.<br />
248
- Ne se odmazduvaj i nemaj zloba kon sinovite <strong>na</strong> tvojot <strong>na</strong>rod.<br />
Qubi go svojot bli`en kako sebesi (Levit, 19:18). 405<br />
- Ispolni go o<strong>na</strong> {to }e pomine preku tvoite usni (Vtorozakonie,<br />
23:23)<br />
- Bezdu{en e onoj <strong>na</strong>rod koj ne }e prijavuva obyir kon starite<br />
nitu }e se smiluva kon mladite. (Vtorozakonie, 28:50)<br />
- Ako nekoj {totuku se o`enil neka ne odi vo vojskata:neka ne<br />
mu se dodeluva nikakva slu`ba, tuku osloboden neka ostane doma ed<strong>na</strong><br />
godi<strong>na</strong> za da ja razveseluva `e<strong>na</strong>ta {to ja dovel. (Vtorozakonie, 24:5).<br />
b) Prestapi i prekr{oci<br />
Me|u prestapite od toa vreme treba da se <strong>na</strong>vedat: otpadni{tvo<br />
od verata, ubistvo,siluvawe, 406 tepa~ka, kra`ba, prequba, stapuvawe vo<br />
vonbra~ni polovi odnosi, kleveta, <strong>na</strong>vreda, brakolomstvo, protivprirodni<br />
polni odnosi, rodoskver<strong>na</strong>vewe, ma{ki homoseksualizam, la-<br />
`no svedo~ewe, ma|epsni{tvo (baewe i gatawe). 407 Ovie prestapi,<br />
vpro~em se preneseni vo Dekalogot (Desette bo`ji zapovedi), 408 ~ie<br />
405<br />
Loski veli deka <strong>na</strong>jsjaj<strong>na</strong> misla za normalnite me|usebni odnosi <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>rodite iska`al Solovjov. Zapovetta <strong>na</strong> Isus - Qubi go bli`niot svoj kako<br />
sebe samiot, toj ja primenil i <strong>na</strong> odnosite me|u <strong>na</strong>rodite - Qubi gi site <strong>na</strong>rodi<br />
kako svojot sopstven <strong>na</strong>rod. Loski, (op. cit, str. 112). ^inime deka Solovjev<br />
}e do{ol do u{te posjaj<strong>na</strong> misla ako ovaa ideja <strong>na</strong> Isus, ja primenil i <strong>na</strong><br />
odnosite megu polovite - Qubi gi tu|ite `eni kako svojata sopstve<strong>na</strong> `e<strong>na</strong>.<br />
406<br />
Ako ma` <strong>na</strong>ide vo poleto <strong>na</strong> vere<strong>na</strong> devojka i legne <strong>na</strong>sila so nea,<br />
toga{ neka bide poguben samo toj {to leg<strong>na</strong>l so nea, a <strong>na</strong> devojkata ne i pravi<br />
ni{to: <strong>na</strong> nea nema vi<strong>na</strong> so koja bi zaslu`uvala smrt. Za{to toa e kako koga<br />
nekoj }e se <strong>na</strong>frli vrz svojot bli`en i }e go ubie. Toj ja zatek<strong>na</strong>l vo poleto i<br />
ako devojkata vika{e, nemalo nikoj da i priskokne <strong>na</strong> pomo{. A ako ma` <strong>na</strong>ide<br />
<strong>na</strong> devica koja ne vere<strong>na</strong> pa ja grabne i legne so nea, toga{ ma`ot koj le`e-<br />
{e so nea neka mu dade pedeset srebrenici <strong>na</strong> mominiot tatko. A bidej}i ja<br />
oskverni neka ja zeme za `e<strong>na</strong>, da ne mo`e da ja pu{ti dodeka e `iv. (Vtorozakonie,<br />
22:25-219).<br />
407<br />
Ne obratuvajte im se <strong>na</strong> povikuva~ite <strong>na</strong> duhovi i <strong>na</strong> vol{ebnici.<br />
Tie bi ve one~istile (Levit, 19:31).<br />
408<br />
1. Jas sum gospod bog tvoj, nemoj da ima{ drugi bogovi osven mene.<br />
2. Ne pravi re`an lik, nitu slika <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e gore vo neboto ili<br />
dolu <strong>na</strong> zemjata, ili vo vodata pod zemjata. Nemoj da im se poklonuva{, nitu da<br />
im slu`i{, za{to Jas gospod tvojot bog sum qubomoren bog. Se odmazduvam za<br />
nepravdata <strong>na</strong> tatkovcite <strong>na</strong> onie koi me mrazat do третото и ~etvrtoto колено,<br />
a poka`uvam milost <strong>na</strong> iljadnici koi me qubat i gi po~ituvaat moite zapovedi.<br />
3. Ne go izgovaraj zaludno imeto <strong>na</strong> svojot gospod tvojot bog, za{to<br />
gospod nema da go ostavi nekaznet onoj koj go zema <strong>na</strong>prazno negovoto ime.<br />
249
prezemawe kako pozitiven zakon moralo da se slu~i od ednostavni pri-<br />
~ni {to po~<strong>na</strong>le da se slu~uvaat takvi zlostorstva od koi evrejskoto<br />
op{testvo moralo da <strong>na</strong>jde efikas<strong>na</strong> za{tita. Vo ovaa smisla mo`at da<br />
se sledi i fenomenologijata <strong>na</strong> prvite oddelnizlostorstva. Taka,<br />
mo`e da se ka`e deka prvo ubistvo <strong>na</strong> zemjata bilo <strong>na</strong> Kin sprema<br />
Aveq. (Bitie, 4:1-16). Prvata izmama ja storil Avram koga izla`al<br />
deka Sara mu e sestra. (Bitie, 12:10-20). Prviot incest mu se stava <strong>na</strong><br />
tovar <strong>na</strong> Lot koj vo alkoholizira sostojba |i obqubil svoite dve }erki<br />
(Bitie, 19:30). Prva `rtva <strong>na</strong> svojot sin Isak (vo obid)e o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> Avram<br />
(Bitie, 22:2-14). 409 Od Evreite poteknuvaat i prvite zlostorstvata:<br />
nelegal<strong>na</strong> trgovija so prvorodstvo (Bitie, 25:27) i blagoslov izdejstvuvan<br />
so izmama. (Bitie, 27:1). Za prvoto siluvawe <strong>na</strong> Di<strong>na</strong> bila izre~e<strong>na</strong><br />
4. Pomni go sabotniot den za da go praznuva{. [est de<strong>na</strong> raboti i zavr{i<br />
gi site svoi raboti, a sedmiot den e sabota gospodova <strong>na</strong> tvojot bog. Toga{<br />
nikakva rabota nema da raboti{ ni ti, ni tvojot sin, ni tvojata kerka, ni<br />
tvojot sluga, ni tvojata sluginka, ni tvojot dobitok, nitu stranecot {to e v<strong>na</strong>tre<br />
vo tvoite porti. Za{to vo {est denovi gospod gi <strong>na</strong>pravi neboto i zemjata,<br />
moreto i se {to e vo niv i <strong>na</strong> sedmiot den se odmori. Zatoa gospod go blagoslovi<br />
i go osveti sabotniot den.<br />
5. Po~ituvaj gi tvojot tatko i tvojata majka za da ti se prodol`at<br />
dnite <strong>na</strong> zemjata. koja ti ja dava gospod, tvojot bog.<br />
6. Ne ubivaj.<br />
7. Ne vr{i prequba.<br />
8. Ne kradi.<br />
9. Ne svedo~i la`no protiv tvojot bli`en.<br />
10. Ne posakuvaj go domot <strong>na</strong> tvojot bli`en, ne ja posakuvaj negovata<br />
`e<strong>na</strong>, ni negoviot sluga, nitu negovata sluginka nitu negoviot vol, nitu negovoto<br />
magare, ni {to i da e {to mu pripa|a <strong>na</strong> tvojot bli`en. (Vtorozakonie,<br />
5:6-21).<br />
409<br />
Religiskata etika se sveduva <strong>na</strong> slednovo: dobroto pretstavuva pokoruvawe<br />
<strong>na</strong> boga, dobar `ivot e onoj koj e posveten kon pokoruvaweto i pot-<br />
~inuvaweto ({to vo praktikata z<strong>na</strong>~i pokoruvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>redbite zabele`ai vo<br />
drevnite spisi i/ili izre~ei od ustata <strong>na</strong> sve{tenstvoto). Motivot za pokornosta<br />
- bez ogled kakva i da e zapoved vo pra{awe - se sveduva <strong>na</strong> dobivawe<br />
<strong>na</strong>grada za poslu{osta i izbegnuvawe <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta za neposlu{nost. Avgustin,<br />
Za bo`jata dr`ava, Kultura, Skopje, 2008, str. 179. Koga Avram ja kre<strong>na</strong> rakata<br />
da go ubie svojot edinstven i dolgo o~ekuvan sin Isak, za da go prinese<br />
kako `rtva <strong>na</strong> boga koj od nego toa go pobaral, poka`al tokmu takva pokornost<br />
kakva {to gospod od lu|eto ja o~ekuval. Adam i Eva ne poka`ale takva<br />
primer<strong>na</strong> pokornost. Pa sepak, ni Avramovata pokornost, a nitu o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> Isus<br />
- dokolku <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> trebale da oz<strong>na</strong>~at izmiruvawe <strong>na</strong> ~ovekot i gospod po<br />
o<strong>na</strong> {to dovelo do progonstvo od rajot - ne go oslobodile svetot od kaz<strong>na</strong>ta<br />
koja mu e <strong>na</strong>met<strong>na</strong>ta kako posledica <strong>na</strong> toj prv akt <strong>na</strong> nepokornost prvobitniot<br />
grev). Ibid, str. 248-249.<br />
250
kolektiv<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> (Bitie, 34:1). Prvoto prekr{uvawe <strong>na</strong> laviratot se<br />
slu~ilo stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> O<strong>na</strong>n (Bitie, 38), prvata prostitucija od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
Tamara. (Bitie, 38:12). Od toa vreme datiraat i prvata proda`ba <strong>na</strong><br />
brat vo robstvo (Bitie, 37:27), i prvata kra`ba. (Izlez, 3:22), no i<br />
prviot obid za genocid. (Izlez, 1:13). Prviot krimi<strong>na</strong>l so "dr`avno<br />
zemji{te" e <strong>na</strong>praven koga gospod mu podari ogrom<strong>na</strong> zemja <strong>na</strong> Avram<br />
(od rekata vo Egipet do rekata Eufrat), a za vozvrat ja pobara samo:<br />
trigodi{<strong>na</strong> junica, trigodi{<strong>na</strong> koza, trigodi{en oven, grlica i<br />
gulap~e (Bitie, 15:9). [to e ova ako ne krimi<strong>na</strong>l kogasekoj mo`e da<br />
zabele`i deka se raboti za `rtva {to e premnogu mala kako otkupni<strong>na</strong><br />
vo odnos <strong>na</strong> tolkavo zemji{te. Toa mo`e da se doka`e i so <strong>na</strong>jobi~<strong>na</strong><br />
sporedba so obemot <strong>na</strong> `rtvite po nekoi drugi povodi, <strong>na</strong> primer, so<br />
`rtvata za dela od nebre`nost ili so sekojdnevnite `rtvi. Vpro~em<br />
potsetete se <strong>na</strong> carot Solomon, koj prinese <strong>na</strong> `rtva 22.000 goveda,<br />
120.000 ovci za da se osveti gospodoviot dom (Vtora kniga letopisi,<br />
7:5). Pravdata bara srazmernost, zarem ne!<br />
Evrejskata religija (Star zavet) istovremeno e i pozitiv<strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong> norma - o<strong>na</strong> {to denes bi go <strong>na</strong>rekle pravo. Taa go opfa}a<br />
celiot ~ovek, reagira <strong>na</strong> negovite `ivotni manifestacii. Spored nea,<br />
ne e dovolno samo da veruva{ i da vr{i{ opredeleni obredi, tuku treba<br />
da se jadat samo opredeleni jadewa, da se odnesuva sprema `e<strong>na</strong>ta i<br />
decata <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in, da se ima opredelen odnos sprema sekoj<br />
~len <strong>na</strong> evrejskata zaednica. Taa z<strong>na</strong>~i propi{uva ne samo odnos sprema<br />
vi{ite sili, tuku i povedenie <strong>na</strong> ~ovekot, osobeno negovo povedenie<br />
vo op{testvoto. 410 Jahva, bogot <strong>na</strong> Evreite, ne samo {to e izvi{en<br />
<strong>na</strong>d lu|eto "svet," tuku e i strog "bog-ramnitel," kako {to ponekoga{<br />
go <strong>na</strong>rekuva Mojsievoto petokni`ie. Toj kaznuva spored od<strong>na</strong>pred opredeleni<br />
merila. No, ovaa negova osobi<strong>na</strong> koja be{e kritikuva<strong>na</strong> od podocne`noto<br />
hristijanstvo i nekoi sekti iznik<strong>na</strong>ti od ranoto hristijanstvo,<br />
z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong>predok sprema gr~kite bogovi ili paganskite bogovi<br />
voop{to koi se mo}ni no "milostivi" - mo`e da se stekne niv<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>klonost<br />
so `rtvi, molitvi, misterii i sl. Ovaa osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong> Jehova - pokraj<br />
`rtvi da bara i dela - osobeno ja <strong>na</strong>glasuvaa prorocite. Me|utoa,<br />
podoc<strong>na</strong> prorocite (zapo~nuvaj}i od Mihej) pokraj negovata strogost i<br />
pravednost ja <strong>na</strong>glasuvat i "milosta" <strong>na</strong> Jehova, negovata `elba da prostuva.<br />
Toa se postignuva so dobri dela koi poteknuvaat od dobri <strong>na</strong>meri,<br />
a ne so formalni obredi kako {to be{e slu~aj kaj veruvawata vo<br />
gr~kite i paganskite bogovi. 411<br />
410<br />
Gams, A. Biblija u svetlu dru{tvenih borbi, Beograd, 1970, str. 34.<br />
411<br />
Ibid. str. 34-35.<br />
251
v) Na~ela <strong>na</strong> sudewe<br />
Postapkata pred sudot ne bila podrobno regulira<strong>na</strong> {to e i razbirlivo,<br />
za{to vo toa vreme ne postoele postojani, institucio<strong>na</strong>lno<br />
postaveni sudovi.Vo Izrael sudele: sudot <strong>na</strong> stare{inite,"sudiite," 412<br />
a podoc<strong>na</strong> i kralevite koi gi postavuvaa stare{inite.Me|u pravilata<br />
od toa vreme gi izdvojuvame:<br />
- Ne huli go sudijata i ne pcuj go stare{i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> tvojot <strong>na</strong>rod<br />
(Izlez, 22:28).<br />
- Neka ne stanuva eden edinstven svedok protiv ~ovek, nitu za<br />
kakva vi<strong>na</strong> i nitu za kakov zlostor, kakov i da e prekr{ok, presudata<br />
neka se zasnova vrz izjavata <strong>na</strong> dvajca ili trojca svedoci. (Vtorozakonie,<br />
19:15).<br />
Te{ko <strong>na</strong> onie {to zloto go <strong>na</strong>rekuvaat dobro, a dobroto zlo.<br />
koi pravat svetli<strong>na</strong> od temni<strong>na</strong>ta, a od svetli<strong>na</strong>ta temni<strong>na</strong>, {to gor~livoto<br />
go pravat blago, a blagoto gor~elivo. Te{ko <strong>na</strong> onie koi se mudri<br />
vo sopstvenite o~i, a umni samo pred sebe. Te{ko im <strong>na</strong> onie koi se<br />
silni vo vinoto i ju<strong>na</strong>ci vo me{aweto <strong>na</strong> silnite pijaloci i <strong>na</strong> onie<br />
koi go bra<strong>na</strong>t vinovnikot za potkup, 413 a pravedniot go li{uvaat od<br />
pravdata (Isaija, 5:20-23).<br />
- Osuda e mo`<strong>na</strong> samo vrz osnova <strong>na</strong> dvajca svedoci: "Osudenite<br />
<strong>na</strong> smrt neka bidat pogubeni po izjava <strong>na</strong> dvajca ili trojca svedoci. Na<br />
zbor <strong>na</strong> eden svedok ne smeat da bidat pogubeni (Vtorozakonie, 17:6)<br />
- Za osuda za otpadni{tvo od verata: "Neka ne stanuva eden svedok<br />
<strong>na</strong> ~ovek za nikakvo zlo i za nikakov grev me|u site grevovi koi se<br />
pravat, tuku <strong>na</strong> zborovite <strong>na</strong> dva ili tri svedoci da ostane rabotata<br />
(Vtorozakonie, 19:15)<br />
Kako dokazno sredstvo se javuva i zakletvata: "Koga nekoj }e doveri<br />
<strong>na</strong> svojot sosed: govedo, glava dobitok ili kakvo i da e `ivotin~e,<br />
pa toa pcovisa, ili se rani ili nekoj go odvel, a nema svedok, zakletvata<br />
pred gospod neka re{i me|u dvajcata dali ~uvarot poseg<strong>na</strong> ili ne po<br />
imotot <strong>na</strong> svojot bli`en (Izlez, 22:10-11), a postojat tragi i <strong>na</strong> tn. bo-<br />
`ji sud (Izlez, 22:8) za doka`uvawe <strong>na</strong> neverstvo <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>, 414 ili ubistvo<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>. 415<br />
412 Evreite go zadr`ale plemenskoto ureduvawe i po <strong>na</strong>seluvaweto vo<br />
Palesti<strong>na</strong>. Toj period se <strong>na</strong>rekuva "period <strong>na</strong> sudii" i trae od okolu 1200 do<br />
1000 god. p. n. e. "Sudija" bil obi~niot selanec ili ov~ar koj stoel <strong>na</strong> ~elo <strong>na</strong><br />
site plamiwa vo slu~aj <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> ili drugi opasnosti.<br />
413<br />
Potkup se prima za da se zami`i <strong>na</strong> ednoto oko (Prva kniga <strong>na</strong> Samoil,<br />
12:3).<br />
414<br />
Gospod mu re~e <strong>na</strong> Mojseja: Zboruvaj im <strong>na</strong> Izraelskite sinovi i<br />
re~i im, ako nekoja `e<strong>na</strong> trgne po gre{en pat i ako go izneveri ma`ot si i<br />
ako nekoj legne so nea, a toa ostane skrieno za o~ite <strong>na</strong> ma`ot i, a `e<strong>na</strong>ta ostane<br />
neotkriean iako se ones~istila pa nema svedok protiv nea, za{to ne bila<br />
252
fate<strong>na</strong> <strong>na</strong> delo i ako sega duhot <strong>na</strong> qubomorata go opfati ma`ot i toj stane<br />
qubomoren <strong>na</strong> svojata `e<strong>na</strong> koja se one~istila, ili ako mu dojde duhot <strong>na</strong> qubomorata<br />
i stane qubomoren <strong>na</strong> svojata `e<strong>na</strong>, a taa ne se one~istila, ma`ot<br />
neka ja dovede svojata `e<strong>na</strong> pred sve{tenikot. Neka donese prinos za nea: ed<strong>na</strong><br />
deseti<strong>na</strong> efa ja~menovo bra{no. Neka ne poliva vrz nego maslo nitu da stava<br />
temjan vrz nego za{to toa e prinosnica za qubomora, spomen-prinos za da potsetuva<br />
<strong>na</strong> bezzakonieto. Sve{tenikot neka ja povede taa `e<strong>na</strong> i neka ja postavi<br />
pred Gospoda, a vo rakata neka ja dr`i gor~livata voda {to nosi prokletstvo.<br />
Potoa sve{tenikot neka ja zakolne `e<strong>na</strong>ta. Neka i re~e: Ako nikoga{<br />
ma` ne le`el so tebe i ako ne si odela po strani~en pat i ne si se one~istila<br />
dodeka si bila pod vlasta <strong>na</strong> ma`a si, bidi po{tede<strong>na</strong> od ovaa gor~liva voda<br />
{to nosi prokletstvo. No ako si mu izneverila <strong>na</strong> ma`a si i ako nekoj ma`<br />
osven tvojot soprug, leg<strong>na</strong>l so tebe gospod da te postavi za prokletstvo i za<br />
kletva srede tvojot <strong>na</strong>rod da ti stori da ti ovene rodnicata i da ti se podue<br />
utrobata. Ovaa voda <strong>na</strong> prokletstvo neka <strong>na</strong>vleze vo tvojata utrobata od nea, a<br />
rodnicata da ti ovene. A `e<strong>na</strong>ta neka re~e: Amin, Amin. Potoa sve{tenikot<br />
neka gi <strong>na</strong>pi{e tie prokletstva <strong>na</strong> kni`en svitok pa neka gi izmie vo gor~liva<br />
voda {to nosi prokletstvo za da se razlee niz nea gor~livata voda i za da ja<br />
<strong>na</strong>polni so gor~livot. Toga{ sve{tenikot neka go zeme od `eni<strong>na</strong>ta raka lebniot<br />
prinos za qubomora, neka go prinese pred Gospoda kako podvi`<strong>na</strong> `rtva<br />
i neka ja donese <strong>na</strong> `rtvenikot. Otkako }e zagrabi poln grst od lebniot prinos<br />
za spomen, neka go izgori toa vo `rtvenikot. Najposle neka ja <strong>na</strong>pie `e<strong>na</strong>ta<br />
so vodata. Otkako }e ja <strong>na</strong>pie so vodata, ako bide one~iste<strong>na</strong> so izeveruvawe<br />
<strong>na</strong> ma`asi, vodata <strong>na</strong> prokletstvoto }e vleze vo nea i }e ja <strong>na</strong>polni so gor-<br />
~livost: nejzi<strong>na</strong>ta utroba }e se podue, a rodnicata }e ovene - taa `e<strong>na</strong> }e stane<br />
prokleta vo svojot <strong>na</strong>rod. No ako `e<strong>na</strong>ta ne e one~iste<strong>na</strong> i e ~ista toga{ }e<br />
ostane nepovrede<strong>na</strong> i }e za~nuva. (Broevi, 5:11-28).<br />
415<br />
Ako vo zejata {to ti ja dava gospod, tvojot bog, za da ja zeme{ vo sopstvenost,<br />
se <strong>na</strong>jde nekoj ubien kako le`i vo poleto, a ne se z<strong>na</strong>e koj go ubil,<br />
toga{ neka otidat tvoite stare{ini i sudii i neka ja izmerat oddale~enosta<br />
od ubieniot do gradovite <strong>na</strong>okolu. Taka }e utvrdat koj grad e <strong>na</strong>jblizu do ubieniot.<br />
Toga{ stare{inite <strong>na</strong> toj grad neka zemat junica {to u{te ne rabotela:<br />
{to u{te ne vlekla pod jarem. Potoa, stare{inite <strong>na</strong> toj grad neka ja oteraat<br />
junicata vo nekoj nepresu{liv potok, <strong>na</strong> mesto {to ne se obrabotuva i<br />
{to ne se see, i tamu pri potokot neka ja zakolat junicata. Potoa neka dojdat<br />
sve{tenicite, Levievite potomci. Za{to niv gi odbra gospod, tvojot bog, za<br />
da mu slu`at i da blagoslovuvaat vo gospodovo ime i spored nivniot zbor se<br />
re{ava sekoj spor i sekoe <strong>na</strong>silstvo. Potoa site stare{ini <strong>na</strong> onoj grad {to<br />
}e bide <strong>na</strong>jblizu do ubieniot neka gi izmijat racete vo potokot <strong>na</strong>d zakla<strong>na</strong>ta<br />
junica. Potoa neka izjavat: Na{ite race ne ja proleaja ovaa krv nitu <strong>na</strong>{ite<br />
o~i vidoa {to i da e. Zakrili go gospodi svojot <strong>na</strong>rod Izrael {to go oslobodi:<br />
ne dozvoluvaj da se prolee nevi<strong>na</strong> krv vo tvojot izraeleski <strong>na</strong>rod. Taka }e<br />
bide za{titen pod krvta. A ti }e go otstrani{ prolevaweto <strong>na</strong> nevi<strong>na</strong> krv od<br />
253
Bo`jiot sud e iracio<strong>na</strong>lno dokazno sredstvo koe se sostoi vo<br />
prisiluvawe <strong>na</strong> optu`eniot <strong>na</strong> odredeno krivi~no delo kon izvr{uavwe<br />
<strong>na</strong> dejstvija osobeno opasni po negoviot `ivot, koi se smetaat za<br />
proba {to dokolku optu`eniot ja pomine nepovreden }e se smeta deka<br />
e nevin. Vo su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ova dokazno sredstvo e prtpostavkata deka<br />
vi{ata sila (bog) vlijae <strong>na</strong> procesot <strong>na</strong> iz<strong>na</strong>o|aweto <strong>na</strong> pravdata,<br />
odnosno sekoga{ ja garantira pobedata <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong>d nepravdata. Takvata<br />
pretpostavka proizleguva od veruvaweto deka bog }e intervenira<br />
pri ispituvaweto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> optu`eniot i nema da dozvoli pravednoto<br />
(nevino) lice da strada. Vo nedostig <strong>na</strong> drugi dokazni sredstva,<br />
bo`jiot sud se primenuval za site vidovi krivi~ni dela, a kaj <strong>na</strong>jte{kite<br />
od niv <strong>na</strong>j~esto bil i edinstveno dokazno sredstvo. Bo`jiot<br />
sud imal pove}e formi od koi <strong>na</strong>jpoz<strong>na</strong>ti se: kotel, v`e{teno `elezo,<br />
sad so lad<strong>na</strong> voda i sudski dvoboj.<br />
@elezo. @elezoto se upotrebuvalo kaj Sloevnite i Germanite<br />
vo dve formi: ra~no `elezo (iudicatum candentis ferri manualis) i usviten<br />
plug (iudicum vomerum). Ispituvaweto so ra~no `elezo vo Srbija i<br />
Makedonija se sostoelo vo toa {to pred vratata <strong>na</strong> crkva se v`e{tuvalo<br />
`elezo koe optu`eniot bil dol`en da go podigne od ognot i da go<br />
polo`i <strong>na</strong> svetata trpeza. Ako pritoa ne da se ope~el se smetalo deka<br />
ne e vinoven i <strong>na</strong>tamu ne smeel da se obvinuva. Du{anoviot zakonik<br />
predviduval deka ova dokazno sredstvo mo`e da se primenuva za razojni{tvo<br />
i kra`ba.<br />
Mazija. Mazija koja bila primenuva<strong>na</strong> vo Otomanskotyo carstvo<br />
podrazbirala spojuvawe <strong>na</strong> dve dokazni sredstva: kotel i `elezo (<strong>na</strong>j-<br />
~esto v`e{te<strong>na</strong> sekira ili potkovica) taka {to obvinetiot trebalo<br />
da izvadi od kotel so vrela v`e{teno `elezo. Mazijata bila ~esto<br />
upotrebuva<strong>na</strong> za kra`bi, pale`i, ubistva<br />
Brodewe vo lad<strong>na</strong> voda (iudicium aquae frigifdae). Kaj ova dokazno<br />
sredtvo koe se upotrebuvalo vo gra|anski parnici, tu`itelot trebalo<br />
da zagazi vo voda, a tri ~ekori zad nego odel obvinetot. Tie zaedno trebalo<br />
da ja prebrodat rekata. Ako tu`itelot potonel obvinetiot se<br />
vra}al celosno opravda, a ako ne potonel ja gubel parnicata i glavata.<br />
Frlaweto vo lad<strong>na</strong> voda. Ova dokazno sredstvo bilo karakteristi~no<br />
za semitskite <strong>na</strong>rodi, kade{to obvinetiot se frlal vo reka i<br />
ako ne potonel (plival) se smetal za nevin (veruvawe deka "lo{iot ~ovek<br />
ni vodata ne go prima"). Ova dokazno sredstvo dolgo se primenuvalo<br />
i kaj Slovenite i Germanite.<br />
Sud <strong>na</strong> krstot (iudicium crucis) se sostoel vo gra|anski parnici<br />
taka {to strankite se stavale pod krst da stojat so ra{ireni race.<br />
Strankata koja }e izdr`ela podolgo vreme vo taa polo`ba se smetala<br />
deka e vo pravo.<br />
svojata sredi<strong>na</strong> ako <strong>na</strong>pravi{ {to e prao vo gospodovite o~i. (Vtorozakonie,<br />
21:1-9).<br />
254
Sud so leb i sirewe (iudicium panis et casei). Na obvinetiot mu se<br />
stavalo vo usta pogolemo par~e leb ili sirewe. Ako toj go prgoltal<br />
par~eto bez te{koti se smetal za nevin.<br />
Sudski dvoboj (iudicium duelli). Iracio<strong>na</strong>lno dokazno sredstvo<br />
koe se sostoelo vo borba so opredeleno oru`je dodeka pobedi ed<strong>na</strong>ta<br />
stra<strong>na</strong> ili do zalezot <strong>na</strong> sonceto vo uveruvawe deka bog nema da dozvoli<br />
da <strong>na</strong>strada nevinoto lice, tuku vinovnikot. 416<br />
g) Kazni i nivno izvruvawe<br />
Kaznuvaweto vo Stariot zavet e tipi~no za periodot <strong>na</strong> plemenskoto<br />
ureduvawe <strong>na</strong> evrejskiot <strong>na</strong>rod. Vo nego kako osnoven princip<br />
vladee "ius talionis." Kaz<strong>na</strong>ta neka bide `ivot za `ivot, oko za oko, zab<br />
za zab, raka za raka, noga za noga, izgorenica za izgorenica, ra<strong>na</strong> za<br />
ra<strong>na</strong>, sinilo za sinilo. (Izlez, 21:24-25). Neka ne ti se so`aluva okoto!<br />
@ivot za `ivot, oko za oko, zab za zab, raka za raka, noga za noga. (Vtorozakonie,<br />
19:21). Ako nekoj la`en svedok stane protiv nekogo obvinuvaj}i<br />
go za bu<strong>na</strong>, toga{ dvata koi se sporat neka stapat pred gospoda,<br />
pred sve{tenikot i pred sudiite koi }e ja vr{at slu`bata vo toa vreme.<br />
Sudiite neka sprovedat osnov<strong>na</strong> istraga. Ako se poka`e deka svedokot<br />
e la`en i deka svedo~el la`no protiv brata si <strong>na</strong>pravete mu o<strong>na</strong>ka<br />
kako {to toj mu <strong>na</strong>pravil <strong>na</strong> svojot brat. Otkornete go zloto od svojata<br />
sredi<strong>na</strong>! Drugite, koga }e ~ujat za toa, }e se ispla{at, pa ve}e ne }e<br />
pravat takvo zlo vo tvojata sredi<strong>na</strong>. (Vtorozakonie, 19:16-20).<br />
[to se odnesuva do vidovite nej~esti bile: smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong>, otse~uvaweto<br />
<strong>na</strong> raka i kam{ikuvaweto.<br />
Kaznuvawe so smrt. Me|u zlostorstvata zakaneti so smrt <strong>na</strong>j~esto<br />
bile ubistvata. Taa kaz<strong>na</strong> se izrekuvala i za kra`ba, za psuewe <strong>na</strong><br />
roditelite, i sl. Prequbata bila zakaneta so smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> i za ma`ot<br />
i za `e<strong>na</strong>ta. Smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> bila predvide<strong>na</strong> i za vonbra~en polov odnos<br />
<strong>na</strong> devojkano ako devojkata bila siluva<strong>na</strong>, se kaznuva samo siluva~ota<br />
taa se osloboduvala od kaz<strong>na</strong>. So smrt se kaznuvalo rodoskver<strong>na</strong>veweto<br />
do treto koleno, no, i sodomijata i homoseksualnite odnosi <strong>na</strong> ma{ki<br />
lica (za onoj {to }e legne ma` kako `e<strong>na</strong>). 417 Smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> bila propi{a<strong>na</strong><br />
i za grabnuvawe i pretvorawe vo robovi <strong>na</strong> svoite bli`ni:<br />
Ako se <strong>na</strong>jde nekoj da grabne nekogo od svoite bra}a Izraelci pa postapuva<br />
so nego kako so rob ili ako go prodade, toj grabnuva~ neka bide<br />
416<br />
Za ova dokazno sredstvo pove}e: Monteskie, O duhu zako<strong>na</strong>, Filip Vi{-<br />
ni}, Beograd, 1989, Tom II, str. 242-251.<br />
417<br />
Vo ovaa smisla se izjasnuva i Talmudot. Rabi Juda re~e: Neka ergen<br />
ne bide pastir <strong>na</strong> krup<strong>na</strong> stoka. Neka dvajca ergeni ne spijat pod ist pokriva~.<br />
Talmud - izbor i prevod <strong>na</strong> tekstovi, istorija <strong>na</strong> Talmudot i bele{ki od Werber,<br />
E. Otokar Ker{ovani, Rijeka, 1982, str. 205.<br />
255
poguben! Taka }e go otkorne{ zloto od svojata sredi<strong>na</strong>. (Vtorozakonie,<br />
24:7).<br />
Izvr{uvaweto <strong>na</strong> smrtnite kazni <strong>na</strong>j~esto bilo so kamenuvawe,<br />
vr{eno spored to~no utvrdeni pravila. Taka, vo slu~aj <strong>na</strong> pottiknuvawe<br />
<strong>na</strong> otpadni{tvo (idolopoklonstvo kon drugi bogovi) so kamenuvaweto<br />
trebaloprv da zapo~ne toj koj bil <strong>na</strong>govaran. 418 Koga svedocite<br />
nekogo go obvinuvaat za otpadni{tvo od verata, <strong>na</strong> niv e prvi dig<strong>na</strong>t<br />
raka za da go ubijat. 419 Za ubistvo od omraza ili ubistvo <strong>na</strong> podmolen<br />
<strong>na</strong>~in, ubiecot mu se predava <strong>na</strong> odmazdnikot, t.e. <strong>na</strong> <strong>na</strong>jbliskite rodnini<br />
<strong>na</strong> `rtvata tie li~no da go kamenuvaat. 420<br />
Za odredeni dela kamenuvaweto bilo obvrska <strong>na</strong> site sogra|ani<br />
ili <strong>na</strong> celoto op{testvo. Taka, ako nekoj ima opak i nepokoren sin, koj<br />
ne saka da gi slu{a ni tatkoto, ni majkata - pa ni toga{ otkako }e go<br />
kaz<strong>na</strong>t, negoviot tatko i negovata majka neka go odvedat pri stare{inite<br />
<strong>na</strong> svojot grad, pri vratata <strong>na</strong> svoeto mesto i neka im re~at <strong>na</strong> gradskite<br />
stare{ini: Ovoj <strong>na</strong>{ sin e opak i nepokoren, ne saka da ne slu{a,<br />
ni{to`nik e i pijanica. Potoa site lu|e, negovite sogra|ani, neka go<br />
osipat so kamewa dodeka ne zagine. Taka }e go otkorne{ zloto od svojata<br />
sredi<strong>na</strong>, siot izrael }e te ~ue i }e se boi (Vtorozakonie, 21:18-21).<br />
Na ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong>~in se izvr{uvala kaz<strong>na</strong> i za predbra~no zagube<strong>na</strong>ta nevinost.<br />
Ako nekoj ma` zeme `e<strong>na</strong> i vleze pri nea, no potoa ja zamrazi i<br />
pripi{e neubavini i ja ozloglasi velej}i: se o`eniv so nea ama koga i<br />
pristapiv ne gi <strong>na</strong>jdov vo nea z<strong>na</strong>cite <strong>na</strong> devstvenosta, i ako nejziniot<br />
tatko i majka go doka`at sprotivnoto, neka se kazni so globa od sto<br />
srebrenici i taa i <strong>na</strong>tamu neka mu bide `e<strong>na</strong> bez da ne mo`e da ja otpu-<br />
{ti dodeka e `iv. No ako obvinenieto ne bilo visti<strong>na</strong>, neka ja izvedat<br />
devojkata pred ku}<strong>na</strong>ta vrata <strong>na</strong> nejziniot tatko, pa lu|eto <strong>na</strong> nejzin-<br />
418<br />
Koga tvojot brat, sinot <strong>na</strong> majkati ili tvojot sopstven sin, tvojata<br />
}erka, `e<strong>na</strong>ta vo tvojata pregratka ili tvojot prijatel koj ti e kako i `ivotot<br />
bi te zaveduval potajno velej}i ajde da im slu`ime <strong>na</strong> drugi bogovi koi ne<br />
gi poz<strong>na</strong>va{ ni ti, nitu gi poz<strong>na</strong>vaa tvoite tatkovci... nemoj da se soglasuva{,<br />
nitu go slu{a{! Tvoeto oko neka ne go so`aluva, ne {tedi go i ne sokrivaj go,<br />
tuku ubij go! Tvojata raka neka se digne prva da go usmrti{, a potoa rakata <strong>na</strong><br />
celiot <strong>na</strong>rod. Zatrupaj go so kamewa dodeka ne umre, za{to se obiduva{e da te<br />
odvrati od gospoda, tvojot bog (Vtorozakonie, 13, 6-10).<br />
419<br />
Osudenite <strong>na</strong> smrt neka bidat pogubeni <strong>na</strong> izjava <strong>na</strong> dvajca ili trojca<br />
svedoci. Na zbor <strong>na</strong> eden svedok ne smeat da bidat pogubeni. Naj<strong>na</strong>pred svedocite<br />
neka kre<strong>na</strong>t raka <strong>na</strong> nego za da go pogubat, a potoa neka ja digne celiot<br />
<strong>na</strong>rod. Taka }e go otkorne{ zloto od tvojata sredi<strong>na</strong>. (Vtorozakonie, 17:7).<br />
420<br />
Ako nekoj go mrazi svojot bli`en i go debne, skokne <strong>na</strong> nego i go<br />
ubie, a potoa izbega vo eden od tie gradovi, toga{ stare{inite <strong>na</strong> ovoj grad<br />
neka go izvedat ubiecot i neka go predadat vo racete <strong>na</strong> krvniot odmazdnik za<br />
da go pogubi. Tvoeto oko neka ne go so`aluva! Taka, vo Izrael }e go iskoreni{<br />
prolevaweto <strong>na</strong> nevi<strong>na</strong> krv, a }e bide{ sre}en (Vtorozakonie, 19:12).<br />
256
iot grad neka ja zasipuvaat so kamewa, dodeka ne umre, za{to <strong>na</strong>pravila<br />
sram vo Izrael (Vtorozakonie, 22:13-21).<br />
Vo eden konkreten slu~aj, koga Izraelevite sinovi bea vo pusti<strong>na</strong>ta<br />
vidoa ~ovek kako bere drva vo saboten den. ^ovekot treba da<br />
bide poguben - mu re~e gospod <strong>na</strong> Mojsie. Seto op{testvo neka go zatrupa<br />
so kamewa <strong>na</strong>dvor od logorot. Celata zaednica go izvede <strong>na</strong>dvor<br />
od logorot i go kamenuvaa, i toj zagi<strong>na</strong> kako {to gospod mu zapoveda <strong>na</strong><br />
Mojsie (Broevi, 15:32,35-36).<br />
Smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> ~esto se izvr{uvala i so spaluvawe. Ako sve{-<br />
teni~ka }erka se obes~estila so bludstvuvawe, taa go bes~esti tatka<br />
si: neka bide izgore<strong>na</strong> <strong>na</strong> ogan (Levit, 21:9).<br />
Smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> so besewe prestavuvala isklu~ok kaj Evreite.<br />
Vo taa smisla i se spomenuva vo Biblijata. Ako nekoj <strong>na</strong>pravi zlo {to<br />
zaslu`uva smrt, pa bide poguben so besewe <strong>na</strong> drvo, negovoto mrtvo<br />
telo neka ne ostane <strong>na</strong> drvoto preku no}ta, tuku pogrebi go vo istiot<br />
den za{to obeseniot e bo`jo prokletstvo. Taka nema da ja izvalka{<br />
svojata zemja {to gospod tvojot bog, ti ja dava vo <strong>na</strong>sledstvo (Vtorozakonie,<br />
21:22-23).<br />
Gospod mnogu ~esto i samiot li~no gi izvr{uval smrtni kazni.<br />
Nemojte za gi raspla~uvate vdovicite i siroma{nite. Ako gi rascvili{<br />
i tie izvikaat kon mene, zadol`itelno }e go poslu{am nivniot<br />
vik. ]e se raspali mojot gnev i }e ve pogubam so me~, taka va{ite `eni<br />
}e osta<strong>na</strong>t vdovici, a decata sira~iwa. (Izlez, 22:22-24). Me|utoa, gospod<br />
pritoa ~esto voop{to ne vnimaval <strong>na</strong> srazmernosta <strong>na</strong> visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong>ta so te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> izvr{enoto delo. 421 Taka <strong>na</strong> primer, Toj, kaznu-<br />
421<br />
Kolku {to nekoe dobro pove}e ni z<strong>na</strong>~i, tolku pove}e vodime smetka<br />
za negovoto obezbeduvawe. Istoto go pravi i op{testvoto so svoite `ivotni<br />
uslovi - socijalni dobra - vo pogled <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta za{tita koja se nudi za<br />
nivno obezbeduvawe. Visi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta e merilo <strong>na</strong> vrednosta <strong>na</strong> socijalnite<br />
dobra. Toa {to ce<strong>na</strong>ta e za razme<strong>na</strong>ta, toa e kaz<strong>na</strong>ta za krivi~noto pravo.<br />
Koj <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> }e gi stavi socijalnite dobra, a <strong>na</strong> drugata kaznite, }e ja<br />
dobie skalata <strong>na</strong> vrednostite <strong>na</strong> op{testvoto, a koj toa }e go stori za razli-<br />
~ni <strong>na</strong>rodi i vremiwa, }e <strong>na</strong>jde deka istite kolebawa <strong>na</strong> vrednostite koi razme<strong>na</strong>ta<br />
gi poka`uva vo odnos <strong>na</strong> so ce<strong>na</strong> odmerenite ekonomski dobra se povtoruvaat<br />
i vo krivi~noto pravo kaj so kaz<strong>na</strong>ta odmerenite socijalni dobra:<br />
`ivotot, ~esta, religijata, moralnosta, voe<strong>na</strong>ta discipli<strong>na</strong> itn. nemale sekade<br />
ist kurs. Kaj <strong>na</strong>s se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong> nisko mesto o<strong>na</strong> {to porano se <strong>na</strong>o|alo <strong>na</strong> visoko<br />
i obratno, proce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> op{testvoto za pomalata ili pogolemata nu`nost<br />
<strong>na</strong> izvesni `ivotni uslovi varirala. Vo odredbite <strong>na</strong> starogermanskoto<br />
pravo za telesnite povredi i ubistvoto <strong>na</strong>o|ame <strong>na</strong> celosno <strong>na</strong>ivno gledi{te<br />
so koe krivi~opravno se ocenuvaat odredeni dobra. Site delovi <strong>na</strong> teloto<br />
bile to~no proceneti. Nosot, u{ite, zabite, rakata, prstite, se imalo svoja<br />
opredele<strong>na</strong> ce<strong>na</strong> - "krivi~nopraven cenovnik," kako {to toa be{e <strong>na</strong>re~eno.<br />
Isto taka `ivotot <strong>na</strong> plemstvoto, slobodnite lu|e, robovite. Toa be{e odre-<br />
257
val so odzemawe <strong>na</strong> du{ite duri i za obi~ni <strong>na</strong>vredi: koga Judiniot<br />
prvorodenec Ir go <strong>na</strong>vredi boga, bog go pogubi. (Bitie, 38:7). Potoa<br />
bog go kaznil so smrt i bratot <strong>na</strong> Ir - O<strong>na</strong>n zatoa {to ja istural spermata<br />
<strong>na</strong> zemja <strong>na</strong>mesto da ja zabreni Tamara: "Toa {to go prave{e go<br />
<strong>na</strong>vredi gospod i go pogubi i nego." (Bitie, 38:10).<br />
Otse~uvawe raka. Vo Pettata kniga <strong>na</strong> Mojsej se veli: "Ako dvajca<br />
se stepaat pa `e<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> edniot trgne da go odbrani svojot ma` od<br />
racete <strong>na</strong> onoj koj go tepa, pa ja ispru`i svojata raka i go fati onoj za<br />
testisite, otse~i i ja rakata i neka ne ja so`aluva tvoeto oko." (Vtorozakonie,<br />
25:11).<br />
Kam{ikuvawe. "Koga }e stane karanica me|u lu|eto i dojdat <strong>na</strong><br />
sud za da im se sudi, neka mu se dade <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> onoj koj e prav, a vinovnikot<br />
neka bide osuden. Ako vinovnikot zaslu`uva da bide kam{ikuvan,<br />
sudijata neka mu <strong>na</strong>redi da legne, i tuka pred nego neka mu izbrojat<br />
onolku udari kolku mu sleduvaat spored negovata vi<strong>na</strong>. Mo`at da<br />
mu se odredat do ~etireset udari, no ne pove}e za da ne bide pregolemo<br />
siniloto pa da ne se poni`i pred tebe tvojot brat koga bi mu udril<br />
pove}e udari (Vtorozakonie, 25:1-3).<br />
Merkata <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta po pravilo bila ednokrat<strong>na</strong> (<strong>na</strong><br />
primer, za ubieno `ivotno), a za <strong>na</strong>nesuvawe {teta od obest mo`ela da<br />
bide i pove}ekrat<strong>na</strong>. 422<br />
Vo Stariot zavet se pomesteni i mnogu drugi krivi~ni dela so<br />
to~no predvideni kazni, me|u koi dominiralo odzemaweto <strong>na</strong> `ivotot.<br />
Koj }e go prokolne svojot bog, }e go ponese svojot grev, koj }e<br />
izgovori hula protiv gospodovoto ime, neka bide poguben - celata zaednica<br />
neka go pogubi so kamewa (Levit, 24:15).<br />
Koj }e go povredi svojot bli`en neka mu bide <strong>na</strong>praveno kako<br />
{to storil toj: skr{eno za skr{eno, oko za oko, zab za zab, kakva povreda<br />
mu <strong>na</strong>pravil <strong>na</strong> ~ovekot takva da mu se <strong>na</strong>pravi i nemu. Koj }e<br />
usmrti `ivotno treba da go <strong>na</strong>domesti, no koj }e ubie ~ovek treba da<br />
umre (Levit, 24:19-21).<br />
Koj }e udri ~ovek pa go usmrti neka bide kaznet so smrt. Ama<br />
ako toa go <strong>na</strong>pravil ne<strong>na</strong>merno, tuku bog pu{til da padne vo negovata<br />
raka, }e ti odredam mesto kade mo`e da pobegne (Izlez, 21:12-13).<br />
duvawe <strong>na</strong> ~ovekot od stanovi{te <strong>na</strong> krivi~noto pravo. Op{testvoto, <strong>na</strong> sli-<br />
~en <strong>na</strong>~in proceneto e krivi~noto pravo. Kolku vredi ~ovekoviot `ivot, ~esta,<br />
sopstvenosta, brakot, moralnosta, bezbednosta <strong>na</strong> dr`avata, voe<strong>na</strong>ta discipli<strong>na</strong><br />
itn? Otvori go krivi~niot zakonik pa }e <strong>na</strong>jde{. Jering, R, op. cit,<br />
str. 214-215.<br />
422<br />
Ako se stepaat lu|e i udrat trud<strong>na</strong> `e<strong>na</strong>, pa taa pometne, no nema<br />
druga {teta, toga{ onoj koj ja udril neka ja plati o{tetata {to }e ja pobara<br />
nejziniot ma`. Toj neka plati kako {to }e odredat sudiite. (Izlez, 21:22)<br />
258
Koj <strong>na</strong>merava da se <strong>na</strong>frli <strong>na</strong> svojot bli`en i go ubie podmolno,<br />
odvle~i go od mojot `rtvenik za da bide poguben (Izlez, 21:14).<br />
Koj }e gi udri svojot tatko ili svojata majka, neka bide kaznet<br />
so smrt (Izlez, 21:15)<br />
Koj }e grabne ~ovek bilo za da go prodade, bilo za da go zadr`i<br />
vo svoja vlast - neka bide kaznet so smrt (Izlez, 21:16)<br />
Koj }e gi prokolne tatka si ili majka si neka bide poguben<br />
(Izlez, 21:17)<br />
Ako se stepaat lu|e pa eden od niv go go udri drugiot so kamen<br />
ili so raka, ama ovoj ne zagine tuku padne vo postela, no posle stane i<br />
mo`e da izleguva makar i so stap, toga{ neka mu bide prosteno. No<br />
onoj koj go udril neka mu go plati samo negoviot gubitok <strong>na</strong> vremeto i<br />
mu pribavi celosno isceluvawe (Izlez, 21:18-19)<br />
^ovek koj }e prequbovodejstvuva so ma`e<strong>na</strong> `e<strong>na</strong>, koj }e izv{i<br />
prequba so `e<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svojot bli`en neka bide kaznet so smrt i prequbnikot<br />
i prequbnicata (Levit, 20:10).<br />
^ovek koj }e legne so `e<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> tatka si - bi ja otkril golotijata<br />
<strong>na</strong> svojot tatko - obata neka bidat kazneti so smrt, nivata krv neka<br />
padne <strong>na</strong> niv (Levit, 20:11).<br />
Ako nekoj legne so svojata s<strong>na</strong>a, dvata neka bidat kazneti so<br />
smrt. Napravija rodoskver<strong>na</strong>vewe i niv<strong>na</strong>ta krv neka padne <strong>na</strong> niv (Levit,<br />
20:12).<br />
Ako ma` legne so ma` kako so `e<strong>na</strong>, dvajcata }e <strong>na</strong>pravat odvratno<br />
i g<strong>na</strong>sno delo, neka í bidat predadeni <strong>na</strong> smrtta, toa e kraj<strong>na</strong> g<strong>na</strong>sotija<br />
(Levit, 20:13).<br />
Ako nekoj se o`eni so }erkata i majka i - toa e kraj<strong>na</strong> rasipanost:<br />
neka bidat izgoreni i toj i tie za da nema bezzakonie me|u <strong>na</strong>s (Levit,<br />
20:14).<br />
^ovek koj bi op{tel polovo so `ivotno neka bide poguben, ubiejte<br />
go i `ivotnoto (Levit, 20:15).<br />
Ako `e<strong>na</strong> otide pri kakvo i da e `ivotno za da op{ti polovo so<br />
nego: ubijte gi `e<strong>na</strong>ta i `ivotnoto, neka bidat pogubeni, niv<strong>na</strong>ta krv<br />
neka padne <strong>na</strong> niv (Levit, 20:16).<br />
Ako nekoj se o`eni so svojata sestra, so }erkata <strong>na</strong> tatka si ili<br />
so }erkata <strong>na</strong> majka si, pa ja videl nejzi<strong>na</strong>ta golota, a taa ja videla negovata<br />
- toa e sramno delo - neka bidat istrebeni pred o~ite <strong>na</strong> nivniot<br />
<strong>na</strong>rod. Toj ja otkril golotata <strong>na</strong> svojata sestra - neka go ponese svoeto<br />
bezzekonie (Levit, 20:17).<br />
Ako nekoj legne so `e<strong>na</strong> vo vreme <strong>na</strong> nejziniot nejziniot mese-<br />
~en red i ja otkril nejzi<strong>na</strong>ta golota, go razgolil izvorot <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta<br />
krv i taa samata go otkrila te~eweto <strong>na</strong> svojata krv, neka bide istreben<br />
od svojot <strong>na</strong>rod (Levit, 20:18).<br />
Ne otkrivaj ja golotata <strong>na</strong> sestrata <strong>na</strong> majka si nitu <strong>na</strong> sestrata<br />
<strong>na</strong> tatka si - toa e otkrivawe <strong>na</strong> golotata <strong>na</strong> svojot rod, tie neka go ponesat<br />
svoeto bezzakonie (Levit, 20:19).<br />
259
Koj }e legne so svojata stri<strong>na</strong> bi ja otkril golotata <strong>na</strong> stri<strong>na</strong><br />
si. Neka gi snosat posledicite <strong>na</strong> svojot grev, neka umrat bez porod<br />
(Levit, 20:20).<br />
Ako nekoj bi se o`enil so `e<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> brata si - bi ja otkril golotata<br />
<strong>na</strong> brata si: toa e ne~isto, neka osta<strong>na</strong>t bezdetni (Levit, 20:21).<br />
A ako nekoj go udri so stap svojot rob ili svojata robinka pa<br />
umre pod negovata raka, treba da ja podnese odmazdata. No ako robot<br />
pre`ivee den-dva neka ne se sproveduva odmazdata, za{to robot e negova<br />
sopstvenost (Izlez, 21:20-21)<br />
Ako nekoj go udri svojot rob ili svojata robinka vo oko i go<br />
upropasti, neka go oslobodi zaradi okoto. Ako mu izbie zab <strong>na</strong> svojot<br />
rob ili <strong>na</strong> svojata robinka neka go osloboidi zardi zabot (Izlez,<br />
21:26-27)<br />
Koga vol bocne ma` ili `e<strong>na</strong> pa gi usmrti, neka se kamenuva so<br />
kamewa. Toga{ negovoto meso ne smee da se izede, a <strong>na</strong> negoviot sopstvenik<br />
neka mu bide prosteno. Me|utoa, ako toa dobi~e bocka{e i pred<br />
toa, a negoviot sopstvenik iako opomenuvan ne go ~uval, pa toa usmrti<br />
ma` ili `e<strong>na</strong>, toa dobi~e neka bide kamenuvano, a i negoviot sopstvenik<br />
ima da bide poguben. Ako <strong>na</strong> sopstvenikot mu bide odrede<strong>na</strong> otkup<strong>na</strong><br />
ce<strong>na</strong>, za da go otkupi svojot `ivot neka plati kolku }e mu se odredi.<br />
Ako volot ubode dete ili devoj~e neka se postapi so nego isto spored<br />
ova pravilo. Ako bocne rob ili robinka, neka sopstvenikot im isplati<br />
<strong>na</strong> nivniot gospodat trieset srebreni sikeli, a dobit~eto neka bide<br />
kamenuvano (Izlez, 21:29:32)<br />
Ako nekoj ukrade govedo ili `ivotin~e od sitniot dobitok, pa<br />
bilo da go zakole, bilo da go prodade, toga{ za edno govedo da se vratat<br />
pet goveda, a za sitno `ivotin~e, ~etiri sitni dobi~iwa. Ako kradecot<br />
bil zatek<strong>na</strong>t kako go probiva yidot, pa mu bide zadaden smrtonosen<br />
udar, negovata krv ne treba da bide odmazduva<strong>na</strong>. No, ako sonceto e ve}e<br />
izgreano, negovata krv treba da bide odmazde<strong>na</strong>. Kradecot treba da ja<br />
<strong>na</strong>domesti {tetata. Ako nema ni{to, toj treba da bide prodaden za negovata<br />
kra`ba. Ako se <strong>na</strong>jde ukradenoto `ivotno `ivo vo negovata sopstvenost<br />
- govedo, osle ili nekoja glava siten dobitok - treba da se<br />
plati dvojno (Izlez, 22:1-4).<br />
Ne dozvoluvaj da `ivee vra`alka (Izlez, 22:18)<br />
Sekoj {to }e legne so dobitok treba da bide kaznet so smrt<br />
(Izlez, 22:19)<br />
Koj prinese `rtva <strong>na</strong> koj i da e idol - osven <strong>na</strong> edinstveniot bog<br />
- neka bide predaden <strong>na</strong> prokletstvo, celosno uni{ten (Izlez, 22:20)<br />
Ne primaj potkup, zo{to potkupot gi zaslepuva i onie koi gledaat<br />
<strong>na</strong>jjasno i go upropastuva <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> pravednikot (Izlez, 23:8).<br />
260
d) Pravdata spored Stariot zavet<br />
Stariot zavet e prepoln so <strong>na</strong>~ela koi se odnesuvaat <strong>na</strong> pravdata.<br />
So niv se istaknuva re~isi site elementi <strong>na</strong> pravdata, nejzinoto<br />
z<strong>na</strong>~ewe i ekskluzivno pravo <strong>na</strong> koristewe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> boga, vidot <strong>na</strong><br />
pravednite i po`elni dela, <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> nejzinoto manifestirawe i<br />
nejzi<strong>na</strong>ta isplatlivost za lu|eto dokolku do nea iskreno se pridr`uvaat.<br />
Smetam deka ovde treba da se istak<strong>na</strong>t barem nekoi od tie bibliski<br />
<strong>na</strong>~ela.<br />
- Ne pravete nepravda vo sudot. Ne bidi pristrasen kon bedniot,<br />
nitu popu{taj pred golemiot: sudi mu po pravda <strong>na</strong> tvojot bli`en.<br />
(Levit, 19:15).<br />
- Nemojte da bidete pristrasni vo sudeweto, soslu{uvajte go<br />
maliot kako i golemiot. Ne bojte se od nikogo! Pa sudot e bo`ji! Ako<br />
nekoj slu~aj vi bide prete`ok, iznesete go pred mene za da go razgledam<br />
jas. (Vtorozakonie, 1:17).<br />
- Ne pravete nepravda vo sudot vo merkite za dol`i<strong>na</strong>, te`i<strong>na</strong> i<br />
obem. Merkite neka vi bidat to~ni, tegovite ed<strong>na</strong>kvi, inot vistinski<br />
(Levit, 19:35-36).<br />
- Ne se odmazduvaj i nemaj zloba kon sinovite <strong>na</strong> tvojot <strong>na</strong>rod.<br />
Qubi go svojot bli`en kako sebesi. (Levit, 19:18)<br />
- Ako se <strong>na</strong>jde kaj tebe nekakov siromav, nekoj od tvoite bra}a,<br />
vo koj i da e grad vo zemjata {to gospod, tvojot bog }e ti ja dade ne bidi<br />
so tvrdo srce nitu gi zatvoraj svoite race sprema svojot beden brat, no<br />
otvori gi {iroko svoite race i daj mu spremno toa {to mu nedostiga<br />
(Vtotozakonie, 15:7-8)<br />
- Vo sekoj grad {to }e ti go dade gospod, tvojot bog postavi sudii<br />
i <strong>na</strong>dgleduva~i za svoite plemiwa, za da upravuvaat pravedno so <strong>na</strong>rodot.<br />
Ne iskrivuvaj ja pravdata, ne bidi pristrasen, ne primaj potkup,<br />
za{to potkupot gi zaslepuva o~ite <strong>na</strong> mudrite, a ja zagrozuva rabotata<br />
<strong>na</strong> pravednite. Stremi se kon samata pravda za da `ivee{ dolgo i za da<br />
ja zeme{ vo sopstvenost zemjata {to gospod tvojot bog ti ja dava. (Vtorozakonie,<br />
16:18-20).<br />
- Ne ja izvrtuvaj pravdata <strong>na</strong> pridojdenikot, ni <strong>na</strong> sira~eto<br />
(Vtorozakonie, 24:17).<br />
- Stremi se kon samata pravda, za da `ivee{ dolgo i da ja zeme{<br />
vo sopstvenost zemjata {to gospod, tvojot bog ti ja dava. Ne nosi dvoen<br />
teg vo torbata, pogolem i pomal. Vo svojata ku}a pak ne dr`i dvoj<strong>na</strong><br />
efa: pogolema i pomala. tegot neka ti e potpoln i to~en i efata neka<br />
tie e potpol<strong>na</strong> i to~<strong>na</strong> za da `ivee{ dolgo vo zemjata koja ti ja dava<br />
gospod, tvojot bog. Pa <strong>na</strong> gospoda, <strong>na</strong> tvojot bog, mu e odvraten onoj koj<br />
pravi nepravda. (Vtorozakonie, 25:13-16)<br />
- Pravdata go vozvi{uva <strong>na</strong>rodot, a grevot e sram <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodite<br />
(Poslovici, 14:34)<br />
261
- Podobro e malku so pravda, otkolku golemi prihodi so nepravda<br />
(Poslovici, 16:8).<br />
- Ne~esniot prima podaroci od pod pazuvi za da gi iskrivi pati{tata<br />
<strong>na</strong> pravdata (Poslovici, 17:23).<br />
- Dvojnite tegovi i dvojnite merki, dvete mu se omrazeni <strong>na</strong> gospoda<br />
(Poslovici, 20:10).<br />
- Koj see nepravda - `nee `alost i pra~kata <strong>na</strong> negoviot gnev }e<br />
go udri nego samiot (Poslovici, 22:8).<br />
- Jas gospod ja qubam pravdata, a go mrazam nepravedniot grabe`<br />
(Isaija, 61:8).<br />
- Te{ko mu <strong>na</strong> onoj, koj gradi grad so krv i ja zasnivuva tvrdi<strong>na</strong>ta<br />
vrz nepravda (Kniga <strong>na</strong> prorok Habakuk, 2:12).<br />
- Gospod gi vodi i zacvrstuva ~ekorite <strong>na</strong> dobriot ~ovek i mil<br />
mu e negoviot pat. I ako se sopne, nema da padne, za{to gospod go dr`i<br />
za raka. Mlad bev i ostarev, no ne vidov <strong>na</strong>pu{ten pravednik ili negovite<br />
deca da prosat (Psalm, 37:23-25).<br />
- Otstranuvaj se od zloto i pravi dobro i }e ostane{ doveka, za-<br />
{to gospod ja qubi pravdata i svoite sveti ne gi ostava. Zasekoga{ }e<br />
bidat so~uvani, }e bide istrebeno potomstvoto <strong>na</strong> bezbo`nicite. Pravedicite<br />
}e ja <strong>na</strong>sledat zemjata i }e `ivea doveka <strong>na</strong> nea. Pravedikovata<br />
usta ka`uva mudrost, a negoviot jazik govori pravo (Psalm, 37:27-30)<br />
- Vo negovo vreme }e cvetaat pradata i golemiot mir - se dodeka<br />
postoi mese~i<strong>na</strong>ta (Psalm, 72:7).<br />
- Gospod e ste<strong>na</strong>, deloto mu e sovr{eno zo{to se pravi site negovi<br />
pati{ta, toj e veren bog i nema neprada, Toj e praveden i vistinit<br />
(Vtorozakonie, 32:4).<br />
- Te{ko im <strong>na</strong> onie {to izdavaat nepravedni zakoni, koi pi{uvaat<br />
`estoki re{nija, koi im ja skratuvaat pravdata <strong>na</strong> bednite i i go<br />
odzemaat <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> siroma{tijata <strong>na</strong> mojot <strong>na</strong>rod za da gi ograbat<br />
vdovicite, za da gi ograbat siroma{nite. (Isaija, 10:1-2).<br />
- Vaka zboruva gospod, tvojot iskupitel... Jas gospod, tvojot bog<br />
te u~am za tvoe dobro, te vodam po patot po koj treba da odi{. O da vnimava{e<br />
<strong>na</strong> moite zapovedi, 423 tvojot mir }e be{e kako reka, a tvojata<br />
pravda kako morski branovi! (Isaija, 48:17-18).<br />
Fakt e me|utoa deka i pokraj ovie i drugi brojni <strong>na</strong>~ela so koi<br />
se afirmira pravdata vo Stariot zavet ima svedo{ta za nivno nepo~ituvawe<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> samiot Jehova, odnosno tomku od onoj koj gi propi-<br />
{al. Stariot zavet e poln so primeri kako bo`enstvoto go menuva misleweto,<br />
a ottamu i svoite porane{ni odluki, i pritoa |i tepa lu|eto<br />
423<br />
Toa se onile Izraelci koi ne <strong>na</strong>pravija resi, za{to gospod (jasno)<br />
mu re~e <strong>na</strong> Mojseja: Zboruvaj im <strong>na</strong> Izraelevite sinovi neka pravat resi <strong>na</strong> rabovite<br />
<strong>na</strong> svojata obleka, od rod do rod, a za resata <strong>na</strong> sekoj rab neka vrzuvaat<br />
si<strong>na</strong> vrpca. ]e imate resi za da ve potsetuva pogledot vrz niv <strong>na</strong> site gospodovi<br />
zapovedi (Broevi: 15:37-38).<br />
262
kako muvi, a vo nekoi slu~ai vr{i duri i genocidi seto toa kako posledica<br />
<strong>na</strong> svojot gnev samo zatoa {to lu|eto izrazuvaat slobod<strong>na</strong> volja<br />
koja samoto bo`estvo im ja dalo i koja ja upotrebile <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in kakov<br />
{to toa isto bo`enstvo ne uspealo da go predvidi. 424<br />
Taka, poz<strong>na</strong>to e deka, koga vide kolku e golema ~ovekovata rasipanost<br />
<strong>na</strong> zamjata i sekoja misla vo negovata pamet sekoga{ e samo<br />
zlo, gospod re~e: ]e gi istrebam lu|eto {to gi sozdadov od liceto <strong>na</strong><br />
zemjata - od ~ovekot do yverot, polza~ite i pticite vo vozduhot - za{to<br />
se pokajav {to gi sozdadov (Bitie, 6:5, 7). I gospod <strong>na</strong>pravi potop vo<br />
koj zagi<strong>na</strong>a site su{testva {to se dvi`ea po zemjata: pticite, dobitokot,<br />
yverovite, site laza~i i site lu|e... Be{e istrebeno sekoe su{testvo<br />
od zemji<strong>na</strong>ta povr{i<strong>na</strong>. (Bitie, 7:21,23). Od toj potop od lu|eto<br />
`iva glava izvlekoa samo <strong>na</strong>jpravedniot i <strong>na</strong>jneporo~en ~ovek <strong>na</strong> svoeto<br />
vreme - Noe so svoeto semejstvo (sopruga, tri sinovi i tri s<strong>na</strong>i).<br />
Interesno e daka po potopot, gospod sklu~il Svet zavet so Noe, so negovite<br />
sinovi i nivnoto potomstvo kako i so site `ivi su{testva:<br />
"deka nikoga{ pove}e potopnite vodi nema da gi uni{tat `ivite su{-<br />
testva, nitu pak nekoga{ potopot }e ja opusti zemjata." Za taa cel go<br />
smestil Svojot bo`ilak (vino`ito) vo oblakot kako zalog za zavetot.<br />
(Bitie, 6:9, 9:8-15). 425 Me|utoa, gospod ili sta<strong>na</strong>l daltonist za boite <strong>na</strong><br />
bo`ilakot ili sosema zaboravil <strong>na</strong> zavetot, koga, <strong>na</strong> primer, samo vo<br />
letoto 2010 godi<strong>na</strong>, pogubi 1.500 lu|e vo poplavite vo Ki<strong>na</strong> i <strong>na</strong>d 2.000<br />
424<br />
Grejling E. K. [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim <strong>na</strong>~inom `ivljenja, Lagu<strong>na</strong>,<br />
Beograd, 2007.str. 88.<br />
425<br />
Ako sinovi <strong>na</strong> Adam se Kain, Aveq, a koga <strong>na</strong>vr{i sto i trieset<br />
godini i Sit (po Sitovoto ra|awe Adam `ivee{e osumstotini godini i mu se<br />
rodija u{te sinovi i ker}i, Bitie, 5:4) ostanuvaat pra{awata so koja `e<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
Kain mu se rodi sinot Enoh (Kain ja poz<strong>na</strong> svojata `e<strong>na</strong>, pa taa za~<strong>na</strong> i go rodi<br />
Enoha, Bitie, 4:17), a so koja `e<strong>na</strong> <strong>na</strong> Sit mu se rodi Enos (Bitie, 4:26). Od<br />
Sit se rodi Enos, od nego - Ke<strong>na</strong>n, pa Malaleil - Jared - Enoh - Matusal - Lemah<br />
i od nego - Noe. Sinovite <strong>na</strong> Noe bea Sim, Ham i Jafet. Po potopot, Noe<br />
mu ja prinese svojata `rtva palenica <strong>na</strong> Boga: po edno od sekoe ~isto `ivotno<br />
i od sekoja ~ista ptica <strong>na</strong> zemjata. Gospod go pomirisa prijatniot miris i<br />
re~e vo svoeto srce: Nikoga{ poe}e nema da ja prokolnuvam zemjata zardi ~ovekot,<br />
za{to ~ovekovite misli se lo{i od negoviot po~etok, nitu nekoga{ }e<br />
gi uni{tam site `ivi su{testva kako {to <strong>na</strong>praviv. (Bitie, 8:20-22). Ovde e<br />
interesno i toa deka prviot ~ovek koj se zanimaval so ve{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> magijata<br />
i astronomijata bil Ham za koj se veli deka bil Zaratustra. Vo Dr`avata<br />
bo`ja, Avgustin tvrdi deka vo momentot <strong>na</strong> svoeto ra|awe Ham se smeel so {to<br />
poka`al deka e sluga <strong>na</strong> |avolot. I mnozinstvoto alhemi~ari drsko tvrdat<br />
deka Ham ili Hem bil prviot {to i se posvetil <strong>na</strong> magijata i se vevruva deka<br />
poimite hemija i alhemija se izvedeni od negovoto ime. Institoris, H i Sprenger,<br />
J. Malleus Maleficarum, (Malj koji ubija ve{tice), 1486, str. 25-26.<br />
263
lu|e i dobitok vo poplavata koja pokri 1/4 od teritorijata <strong>na</strong> Pakistan.<br />
Poradi grevot <strong>na</strong> gra|anite <strong>na</strong> Sodom i Gomor, i pokraj cenkaweto<br />
so Avram deka toa nema da go <strong>na</strong>pravi, 426 zaradi grevot <strong>na</strong> ne{to<br />
pove}e od deset nepravednici, gospod isturi sulfuren ogan od neboto<br />
i gi uni{ti ovie gradovi i seta taa ramnica, site gradski `iteli i<br />
site rastenija <strong>na</strong> zemjata. (Bitie, 19:24).<br />
A zarem <strong>na</strong> polono} gospod ne gi pogubi site prvorodenci <strong>na</strong><br />
Egipetskata zemja, kako i site prvorodenci <strong>na</strong> nivniot dobitok. Nema-<br />
{e ku}a vo koja ne le`e{e mrtovec, po {to faraonot im dozvoli <strong>na</strong><br />
Izraelcite da zami<strong>na</strong>t od izrael. I zarem od toga{ ne se slavi Pasha.<br />
(Izlez, 12:1-36).<br />
Koga Korej, Daton i Aviron se dig<strong>na</strong>a protiv Mojseja, gospod <strong>na</strong><br />
Mojsej i Aron im re~e da se odelat od niv<strong>na</strong>ta zaednicaza ved<strong>na</strong>{ da ja<br />
sotre. Mojsej i Aron pad<strong>na</strong>a ni~kum i izvikaa: Bo`e! Gospodaru <strong>na</strong> duhovite<br />
<strong>na</strong> sekoe telo. Zar }e se razgnevi{ <strong>na</strong> seta zaednica koga zgre-<br />
{il samo eden! Na toa gospod ladnokrvno im zapoveda: Re~i mu <strong>na</strong> op{-<br />
testvoto da se otstra<strong>na</strong>t od okoli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> `iveali{tata <strong>na</strong> Koraj, Da-<br />
426<br />
Koga gospod se <strong>na</strong>luti zaradi grevot <strong>na</strong> Sodom i Gomor i trg<strong>na</strong> da gi<br />
uni{ti ovie dva grada Avram go pra{a: }e go pogubi{ i neviniot zaradi vinovnikot.<br />
Zar }e go uni{ti{ mestoto i nema da go po{tedi{ zadadi pedeset<br />
ili 45, 40, 30, 20, 10 nevini. Ako <strong>na</strong>jdam pedeset ili 45, 40, 30, 20, 10 pravedni<br />
vo gradot Sodom - odgovori Gospod - zaradi niv }e go po{tedam celoto mesto.<br />
(Bitie, 18:22- 32). Pri tolkuvaweto <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>stan, mo`e da se postavi pra{aweto,<br />
zo{to se otaka`uva kaj odbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deset nevini lu|e, a <strong>na</strong> bara gradot<br />
da bide po{teden i zaradi eden nevin ~ovek. Po moe mislewe, veli From, pri-<br />
~i<strong>na</strong>ta za ova le`i vo sfa}aweto deka deset lu|e pretstavuvaat minimum za<br />
konstituirawe <strong>na</strong> zaseb<strong>na</strong> zaednica. Zatoa Avram prodol`uva so molba kon<br />
boga da ne go razurne gradot se dodeka postoi nerasipano jadro <strong>na</strong> lu|e. Idejata<br />
za jadroto se sre}ava i kaj prorocite vo vrska so Izrael kako i vo talmudskata<br />
ideja za "trieseti{este pravednici, koi se neophodni vo sekoja generacija,<br />
za ~ove{tvoto da mo`e da pre`ivee. Fromm, E. Bit }ete kao Bog, Zagreb,<br />
1989, str. 132. Idejata deka postoeweto <strong>na</strong> celiot svet zavisi od prisustvoto<br />
barem <strong>na</strong> malo jadro od dobri lu|e e izraze<strong>na</strong> vo ovaa talmudska izreaka: "Abaj<br />
(Abaye) rekol: "Svetot ne smee da ima popmalku od trieseti{est pravednici<br />
vo sekoja generacija." Raba tvrdel deka rojot <strong>na</strong> pravednicite treba da bide<br />
18.000. Ibid, str. 215. Prviot predizvik kon boga, veli <strong>na</strong><strong>na</strong>tmu From, koj bara<br />
da ne se <strong>na</strong>ru{at principite <strong>na</strong> pravdata potek<strong>na</strong>l od Avram vo ime <strong>na</strong> nehebrejskite<br />
gradovi Sodoma i Gomora, a ne vo ime <strong>na</strong> Hebrejcite. Biblijata zapoveda<br />
qubov kon stranecot (nehebreec) - ne samo kon bli`niot (sosedot) - i<br />
ovaa zapoved ja objasnuva so zborovite: "... za{to i samite bevte pridojdenici<br />
vo Egipetskata Zemja." (Vtorozakonie, 10:19) Duri i za Edomcite e ka`ano:<br />
"Ne go preziraj Edomecot, za{to toj e tvoj brat." (Vtorozakonie, 23:7). Ibid,<br />
str. 150.<br />
264
tan i Aviron. A koga Mojsie gi izusti tie zborovi po~vata pod niv se<br />
raspuka, zemjata ja otvori svojata utroba i gi progolta so nivnite domovi<br />
so site lu|e <strong>na</strong> Korej i so siot niven imot. @ivi slegoa vo podzemjeto,<br />
tie i se nivno. Potoa zemjata se zatvori <strong>na</strong>d niv i tie is~ez<strong>na</strong>a od<br />
sobranieto. Na nivniot pisok site Izraelevi sinovi koj stoeja okolu<br />
niv izbegaa govorej}i: Da ne ne progolta i <strong>na</strong>s zemjata. No ogan izbuv<strong>na</strong><br />
od gospoda i gi golt<strong>na</strong> i tie dveste i pedeset lu|e koi prinesuvaa temjan<br />
(Broevi, 16:20-31). A koga utredenta zaednicata se pobuni pred Mojsej<br />
poradi toj <strong>na</strong>stan, gospod ispotepa u{te 14.700 lica, i taka razgneven<br />
}e ubie{e, koj z<strong>na</strong>e u{te kolku, ako Aron ne go spre~e{e negovoto<br />
<strong>na</strong>tamo{n zlo so svojata kadilnica so koja zasta<strong>na</strong> me|u mrtvite i `ivite<br />
(Broevi, 16:41-50).<br />
Vo borbata <strong>na</strong> Izraelcite protiv Medijancite, Mojsie se razgnevil<br />
za{to negovite sili gi ubile samo medijanskite ma`i, a `enite<br />
i decata gi ostavile vo `ivot i zatoa (so dozvola <strong>na</strong> Jehova, m.z.) dade<br />
<strong>na</strong>redba da se ubijat i site ma{ki deca, kako i `enite koi imale seksualni<br />
odnosi so ma`i, dodeka osta<strong>na</strong>tite `eni treba da se zemat vo<br />
ropstvo (Broevi 31:17-18).<br />
Gospod sesrdno mu pomaga{e i <strong>na</strong> Isus Navin vo bezobyirnoto<br />
istrebuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>selenieto <strong>na</strong> sekoja od zemjite {to negova pomo{<br />
treba{e da bidat osvoeni od Evreite. 427<br />
I zarem Jehova ne sotre i pedeset iljadi i sedumstotini `iteli<br />
<strong>na</strong> Vet Semes samo zatoa toa {to pogled<strong>na</strong>a vo kov~egot <strong>na</strong> zavetot.<br />
(Prva kniga <strong>na</strong> Samoil, 6:19).<br />
Vo Prvata kniga <strong>na</strong> Samuil, Jehova dava <strong>na</strong>redba: "Zatoa odi i<br />
ubi go Amelik i sotri kako prokleto se {to ima, ne go so`aluvaj, tuku<br />
ubi gi i ma`ite i `enite i decata i se {to cica i volovite i ovcite i<br />
kamilite i magariwata" (Prva kniga <strong>na</strong> samoil, 15:3).<br />
A zarem nekoj mo`e da zaboravi, koga Evreite povtorno po~<strong>na</strong>le<br />
da veruvaat vo tu|i bogovi, kolku mnogu se <strong>na</strong>luti Jehova i vo dogovor<br />
so Hitler - so plin, cijanid i kur{umi im ja zede du{ata <strong>na</strong><br />
6.000.000 Evrei. Taka is~ez<strong>na</strong>a 1/3 od evrejskite bohohuli. A <strong>na</strong> osta<strong>na</strong>tite<br />
Evrei, <strong>na</strong> onie koi ne preki<strong>na</strong> da veruvaat vo nego, Jahova povtorno<br />
im ja dade vete<strong>na</strong>ta zemja Palesti<strong>na</strong> i ja <strong>na</strong>re~e Izrael.<br />
427<br />
Vidi: Kniga <strong>na</strong> Isus Navin, 8:24-29, 10:28-43, 11:10-22. Bidete site<br />
slo`ni vo misleweto, so~uvstvitelni, bratoqubivi, milosrdni, ponizni, ne<br />
vra}ajte zlo za zlo ili <strong>na</strong>vreda za <strong>na</strong>vreda, tuku <strong>na</strong>protiv blagoslovuvajte, za-<br />
{to ste povikani za toa, za da <strong>na</strong>sledite blagoslov. Za{to koj saka da gi qubi<br />
`ivotot za da vidi dobri denovi neka go vozdr`i svoto jazik od zlo i svoite<br />
usni od izmamlivo zboruvawe, neka se otstrani od zloto i neka pravi dobro,<br />
neka bara mir i neka go sledi za{to gospodovite o~i gledaat <strong>na</strong> pravednicite<br />
i negovite u{i |i slu{aat nivnite molitvi, a gospodovoto lice e protiv onie<br />
koi pravat zlo (Prvo Petrovo poslanie, 3:8-12).<br />
265
No toa ne e se, za{to Stariot zavet, a so nego i gospod zapa|aat<br />
vo niza kontradikcii. Taka, iako, vi veli deka treba da se saka dobroto,<br />
a da se mrazi zloto, 428 za takvi postapki istiot gospod mo`e tolku<br />
silno da ve akne {to nema da mo`ete nikoga{ da se osvestite. Pritoa,<br />
nemojte da se izne<strong>na</strong>dite ako vi ka`e: Koj mo`e da vi stori zlo ako<br />
ravnuvate za dobroto? A ako i stradate zaradi pravdata, bidete bla`eni!<br />
Za{to e podobro, ako saka bo`jata volja da stradate pravej}i<br />
dobro, otkolku pravej}i zlo. (Prvo Petrovo poslanie, 3:13-14, 17).<br />
Ili kako za eden ist gospod ed<strong>na</strong>{ se veli: Sekoj koj zgre{il<br />
protiv gospod, toj go bri{e od negovata kniga. (Izlez, 32:33). Od druga<br />
stra<strong>na</strong>, se veli: Bla`eni se onie ~ii bezzakonija se prosteni i ~ii grevovi<br />
se pokrieni. Bla`en e ~ovek komu gospod ne mu zasmetuva grev<br />
(Poslanie do Rimjanite, 4:7-8). Tretpat pak, se veli: Gospod e dolgotrpeliv<br />
i mnogumilostiv: gi pro{teva bezzakonijata i prestapite, no ne<br />
go ostava vinovnikot nekaznet, tuku go kaznuva bezzakonieto <strong>na</strong> tatkovcite<br />
vrz decata do tretoto i ~etvrtoto pokolenie (Broevi, 14:18). No,<br />
ima i ~etvrti pat: Neka ne se osuduvaat <strong>na</strong> smrt tatkovcite zaradi sinovite,<br />
nitu sinovite zaradi tatkovcite. (Vtorozakoni, 24:16).<br />
Na treto mesto se veli: Zaradi vas mu zabranuvam <strong>na</strong> skakulecot<br />
da ne vi gi rasipuva posevite i da ne vi bide neplod<strong>na</strong> lozata vo poleto<br />
- govori gospod <strong>na</strong>d voinstvata (Kniga <strong>na</strong> prorok Malahija, 3:11), a od<br />
druga stra<strong>na</strong> veli: [to pravam ne pravam zaradi vas Izraelev domu,<br />
tuku zaradi Svoeto sveto ime {to vie go obesvetivte me|u <strong>na</strong>rodite kaj<br />
koi dojdovte (Kniga <strong>na</strong> prorok Ezekiel, 36:22).<br />
Ottamu se postavuva pra{aweto dali se raboti za eden ist bog.<br />
Stanuva li zbor za onoj praveden bog za koj vo Stariot zavet se veli:<br />
Blagoslovi go gospoda i ne zaboravaj <strong>na</strong> negovite dobrotvorstva. To gi<br />
pro{teva site tvoi grevovi. Toj gi isceluva site tvoi bolesti. Toj go<br />
spasuva `ivotot od raspadlivost, te oven~uva so dobri<strong>na</strong> i qubov. Ti<br />
go ispolnuva `ivotot so dobrini. Tvojata mladost se obnovuva kako <strong>na</strong><br />
orelot. Gospod pravi pravedni dela i <strong>na</strong> ugnetuvanite im ja vra}a pravdata.<br />
@alostiv i milostiv e gospod, dolgorpeliv i mnogu milosrtiv.<br />
Ne e jarosan <strong>na</strong> ve~i vremiwa, nitu Negoviot gnev plamnuva doveka. Ne<br />
postapuva so <strong>na</strong>s spored <strong>na</strong>{ite grevovi, nitu ni pla}a spored <strong>na</strong>{ite<br />
bezzakonija. Za{to kolku e neboto visoko <strong>na</strong>d zemjata, tolku e golema<br />
negovata milost kon onie {to se bojat od nego (Psalm, 103).<br />
Ili mo`ebi se raboti za nekoi drugi nepravedni bogovi, koi se<br />
drznuvaa da vlezat duri i vo bra~nite sobi <strong>na</strong> obi~nite lu|e, zaradi<br />
{to protiv niv se bune{e duri i Avgustin. Branej}i gi bra~nite dvoj}i<br />
od preteraniot upad <strong>na</strong> mno{tvoto bogovi vo bra~nite odnosi <strong>na</strong><br />
lu|eto, Avgustin me|utoa ne be{e svesen deka iznesuva silni argumenti<br />
i protiv svojot bog. Toj be{e protiv toa {to vo seksualniot akt <strong>na</strong><br />
lu|eto so odredeni ulogi se vme{ani duri 10 bogovi: 1. Jugatium<br />
266<br />
428<br />
Gospod gi qubi onie koi mrazat zlo (Psalm, 97:10).
(iugum- jarem) - se gri`i mladencite da se stavat pod jarem, 2.<br />
Domidukis (domum ducere - vodi doma) - se gri`i mlado`enecot da ja<br />
odnese nevestata doma, 3. Domicius - se gri`i nevestata da ostane vo<br />
domot, 4. Mantur<strong>na</strong> (manere - ostanuva) - se gri`i taa da ostane so ma-<br />
`ot, 5. Virginensis (virgo - devica) - se gri`i bez te{kotija da i se<br />
odzeme nevinosta, 6. Subigus (subigere - podlo`uva) - se gri`i da ja podlo`i<br />
<strong>na</strong> seksualniot akt, 7. Prema (premare - pritiska) - se gri`i da<br />
bide pritis<strong>na</strong>ta pri seksualniot akt , 8 Pertundus (pertundere - probiva)<br />
- se gri`i za penetracijata <strong>na</strong> poloviot organ, 9. Cerera i Venera<br />
- koi se gri`at za izlivot <strong>na</strong> semeto kaj `e<strong>na</strong>ta i, 10. Prijap - bog <strong>na</strong><br />
plodnosta <strong>na</strong> ~ii ogromen polov organ morala da sedne sekoja nevesta<br />
pred brakot. 429 Ako ima nekoj obraz kaj lu|eto, ako ve}e go nema kaj bogovite,<br />
veli <strong>na</strong>tamu Avgustin, zarem mo`e da veruva deka mladencite<br />
koga se odavaat <strong>na</strong> toj akt vo prisustvo <strong>na</strong> tolku bogovi od obata pola<br />
gi obzema sram, pa ma`ot pomalku ima sila da se dvi`i, a nevestata pove}e<br />
dava otpor. Ottamu, spored nego, ako voop{to treba da mu se pomogne<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> bogovite <strong>na</strong> ma`ot koj se <strong>na</strong>prega vo taa rabota, za<br />
Avgustin e dovolen samo eden bog ili bo`ica. Pritoa, za <strong>na</strong>s ostanuva<br />
nesfatlivo za{to sepak se odlu~il toa da bide bog od ma{ki rod, i<br />
dali takviot bog gi prezema site ili samo del od ingerenciite <strong>na</strong><br />
prethodno <strong>na</strong>vedenite bogovi. 430 I ~umu siot ovoj trud koga vo sovreme<strong>na</strong>ta<br />
medici<strong>na</strong> se tvrdi deka po voveduvaweto <strong>na</strong> eden bog lu|eto imaat<br />
se pogolemi problemi so seksot. Ima li podobar dokaz za toa od Nermin,<br />
glav<strong>na</strong>ta glumica koja vo site epizodi od turskata TV-serijata<br />
"Gorka qubov" ne presta<strong>na</strong> da pla~e.<br />
Ili mo`ebi se raboti za istiot bog, koj ne e tolku praveden,<br />
za{to za nego zboruavat nepravednite,za{to taka go zimisluvaat bezbo`nicite.<br />
Zboruvate li visti<strong>na</strong>, pravda vie silnici, pravedno li sudite<br />
~ove~ki sinovi. Ne tuku smisleno bezakonie pravite, va{ite race<br />
delat nepravda po zemjata. Bezbo`nicite se <strong>na</strong> kriv pat u{te od ra-<br />
|aweto, lega~ite se <strong>na</strong> kriv pat od maj~i<strong>na</strong>ta utroba. Vo niv e otrovot<br />
kako vo zmijata, kako vo lutica {to gi zatnuva u{te za da ne go ~ue vol{ebnikoviot<br />
glas, ni glasot <strong>na</strong> baja~ot {to vra`a iskusno. Bo`e<br />
skr{i im gi zabite vo ustata... neka ne vidat sonce kako pomet<strong>na</strong>to novoroden~e...<br />
Pravednikot }e se izraduva koga }e ja vidi odmazdata, nozete<br />
}e gi izmie vo krvta <strong>na</strong> zlostornikot. I }e re~at lu|eto: "Prave-<br />
429<br />
I toa ne e se. Vo vrska so seksot i okolu seksot se i bo`enstvata:<br />
Me<strong>na</strong> - koja bdee <strong>na</strong>d menstruacijata, iako e }erka <strong>na</strong> Jupiter, Saturn - koj go<br />
dava semeto, Liber - koj go dava izlivot <strong>na</strong> toa seme, Vitmun - koj <strong>na</strong> zarodi-<br />
{ot mu dava `ivot, Sentin - koj <strong>na</strong> zarodi{ot mu dava setila, Jan - koj se gri-<br />
`i za porodot, itn. Avgustin, Za bo`jata dr`ava, Kultura, Skopje, 2008, str.<br />
65-66.<br />
430<br />
Ibid, str. 51-52.<br />
267
dnikot go dobi svojot plod! Navisti<strong>na</strong> ima bog, Koj sudi <strong>na</strong> zemjata."<br />
(Psalm, 58:1-30).<br />
Mo`ebi i ima! Me|utoa, dokolku go ima i dokolku gospod e semo}en,<br />
zo{to za sozdavawe <strong>na</strong> neboto, zemjata i se {to <strong>na</strong> niv postoi mu<br />
bile potrebni duri {est de<strong>na</strong> i zo{to mu bilo potrebno sedmiot den<br />
da se odmori. Dokolku gospod e se i dokolku e dobar, zo{to se pokajal<br />
{to gi sozdal lu|eto i go pratil potopot so koj, osven nekolkumi<strong>na</strong>, se<br />
`ivo <strong>na</strong> zemjata ispotepal. Nekoi filozofi smetaat deka toa bo`estvo<br />
o~igledno ne e takvo kakvo {to go pretstavuvaat teolozite, toa<br />
pravi mnogu golemi gre{ki i zapa|a vo takvi sostojbi <strong>na</strong> gnev koi doveduvaat<br />
do genocid. Od ovie pri~ini mo`e da se postavi pra{aweto,<br />
zo{to onie koi bukvalno veruvaat vo se {to e zapi{ano vo Stariot zavet<br />
ne se vxa{eni pred u`as<strong>na</strong>ta slika <strong>na</strong> despotskoto, qubomorno,<br />
gnevno, sitni~avo i kon ubistva sklono bo`estvo koe e prika`ano vo<br />
taa kniga. A {to se odnesuva <strong>na</strong> daleku poblagoto bo`enstvo od Noviot<br />
zavet, kako lu|eto koi dokraj veruvaat vo o<strong>na</strong> {to vo nego stoi, mo-<br />
`at da go toleriraat faktot deka tokmu takvoto bo`enstvo e odgovorno<br />
za bremenosta <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> nema`e<strong>na</strong> tinejxerka, no i za stra{<strong>na</strong>ta smrt<br />
vo maki koja mu ja <strong>na</strong>menil <strong>na</strong> svojot sin. 431<br />
Za kraj ostanuva pra{aweto {to Stariot zavet treba da se<br />
stori za ~ovek da stane praveden. Dali za toa e potreben vistinski <strong>na</strong>por,<br />
ili e dovolno samo da mu poveruva{ <strong>na</strong> boga koga toj }e ti se<br />
obrati i ne{to }e ti veti. Ako se sudi spored <strong>na</strong>stanite {to mu se slu-<br />
~ile <strong>na</strong> Avram, dovolno e o<strong>na</strong> prvoto, samo {to posle toa sekoj ma`<br />
mora da se obre`e. Koga vo ed<strong>na</strong> prilika Avram mu se po`ali deka<br />
nema <strong>na</strong>slednik, gospod go izvede <strong>na</strong>dvor i mu re~e: Pogledaj sega <strong>na</strong> neboto<br />
i izbroj gi yvezdite ako mo`e{ da gi prebroi{. Tolkavo }e bide<br />
tvoeto potomstvo. Aram mu poveruva <strong>na</strong> gospoda i toa mu se zasmeta za<br />
pravednost (Bitie, 15:5-6). 432 Na Avrama verata mu se zasmeta za pravednost!<br />
Pra{awe e koga mu se zasmeta: koga be{e obre`an ili neobre`an?<br />
433 Ne koga be{e obre`an, tuku pred toa! I go primi z<strong>na</strong>kot <strong>na</strong><br />
obre`anieto kako pe~at <strong>na</strong> pravednosta, {to ja dobi preku verata kako<br />
neobre`an za da im bide tatko <strong>na</strong> site koi veruvaat kako neobre`ani:<br />
za da im se zasmeta i nim toa vo pravednost i da im bide tatko i <strong>na</strong><br />
obre`anite, no ne <strong>na</strong> onie koi se samo obre`ani, tuku koi i odat po<br />
stapkite <strong>na</strong> verata <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot tatko Avram, koja ja ima{e u{te dodeka<br />
be{e neobre`an (Poslanie do Rimjanite, 4:9-12). Za{to vetuvaweto <strong>na</strong><br />
Avrama ili <strong>na</strong> negovoto potomstvo deka }e bide <strong>na</strong>slednik <strong>na</strong> svetot ne<br />
431<br />
Grejling E. K. [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim <strong>na</strong>~inom `ivljenja, Lagu<strong>na</strong>,<br />
Beograd, 2007.str. 112.<br />
432<br />
Avram ne se posomneva vo bo`joto vetuvawe, tuku zajak<strong>na</strong> vo verata<br />
i mu dade slava <strong>na</strong> boga, <strong>na</strong>polno uveren deka e silen da go ispolni o<strong>na</strong> {to go<br />
vetil (Poslanie do Rimjanite, 4:20-21).<br />
433<br />
Avram ima{e 99 godini koga se obreza (Bitie, 17:24).<br />
268
dojde preku Zakonot, tuku preku pravednosta od verata. Imeno, ako se<br />
<strong>na</strong>slednici samo onie od Zakonot, toga{ verata e bez z<strong>na</strong>~ewe i vetuvaweto<br />
e poni{teno (Poslanie do Rimjanite, 4:13-14). Po seto ova ostanuvaat<br />
nekolku problemi. Prviot e sekako toj {to "pe~atot <strong>na</strong> pravednosta"kaj<br />
hristijanite odam<strong>na</strong> e <strong>na</strong>pu{ten, a kaj maliot broj onie {to<br />
toa go praktikuvaat toa ve}e ne se pravi od pri~ini <strong>na</strong> verata, tuku od<br />
medicinski pri~ini. Vtoriot problem {to pe~atot <strong>na</strong> pravednosta nikoga{<br />
ne va`el i ne mo`e da va`i za site lu|e od `enski pol. Otttamu<br />
ispa|a deka vo sovremeni uslovi ne mo`e da ima pove}e od trieset i<br />
{est pravednici. 434<br />
1.3. INDIVIDUALNA ODGOVORNOST ZA NANESENO ZLO<br />
Iako gospod gi kaznuva grevovite do ~etvrto koleno, prede sudot:<br />
"Neka nikoj ne se osuduva so smrt tatkovcite zaradi sinovite,<br />
nitu sinovite zaradi tatkovcite: neka sekoj gine zaradi svojot grev."<br />
(Vtorozakonie, 24:16). Vo onie denovi ve}e ne }e se zboruva: tatkovcite<br />
jadea kiselo grozje, a <strong>na</strong> sinovite im otrpnuvaat zabite. Tuku, sekoj<br />
}e umre zaradi sopstve<strong>na</strong>ta vi<strong>na</strong>. I <strong>na</strong> onoj {to }e jade kiselo grozje<br />
zabite }e mu otrpnuvaat. (Ermija, 31:29-30). Vo ovaa smisla i Ezekijel.<br />
Koj e praveden i koj go po~ituva zakonot i pravdata i ne jade po<br />
planinite i ne gi podiga o~ite kon idolite <strong>na</strong> Izraeleviot dom, ne ja<br />
obes~estuva `e<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svojot bli`en (<strong>na</strong> sekoj podale~en i stranec -<br />
mo`e, m.z) i ne i prio|a <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta dodeka e ne~ista: nikomu ne mu<br />
<strong>na</strong>nesuva <strong>na</strong>silstvo, go vra}a zemenoto vo zalog i ni{to ne ograbuva, go<br />
deli svojot leb so gladnite, go oblekuva goliot, ne dava <strong>na</strong> zaem so dobivka,<br />
ja vozdr`uva rakata od nepravda, presuduva spored visti<strong>na</strong>ta, odi<br />
po moite <strong>na</strong>redbi i gi ~uva moite zakoni, postapuvaj}i spored visti<strong>na</strong>ta<br />
- toj e <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> praveden i toj }e `ivee, zboruva gospod bog.<br />
(Ezekijel, 18:5-9)... No vie velite: Zo{to sinot da ne go nosi tatkoviot<br />
grev. Zatoa {to sinot izvr{uva zakon i pravda, gi ~uva i gi vr{i site<br />
moi <strong>na</strong>redbi }e `ivee. Onoj koj }e zgre{i toj i }e umre. Sinot nema da<br />
go nosi tatkoviot grev, ni tatkoto grevot <strong>na</strong> sinot. Vrz pravednikot }e<br />
434<br />
Evrejska legenda spored koja vo svetot ima 36 pravedni lu|e poradi<br />
koi gospod ne go uni{tuva svetot iako toj svet pad<strong>na</strong>l vo golem grev. Tie lu|e<br />
se bez ime: nikoj ne z<strong>na</strong>e koj se, dali se bogati ili siroma{ni, od kade se, dali<br />
imaat za<strong>na</strong>et, dali se slugi vojnici, konduraxii, trgovci itn. osven deka bez<br />
nivnite nesebi~ni dela svetot odavno }e be{e uni{ten. Ovie 36 pravedni<br />
mnogu retko se pojavuvaa i toa samo koga Evreite bil vo golema nevolja: toga{<br />
eden cadik (pravednik) pravel ~uda so koi gi spasuval evreite i ved<strong>na</strong>{<br />
is~eznuval za da ne bide otkrien. Za niv se zboruva i vo romanot Le Dernier<br />
Des Justes (Posledniot od pravednicite) od Andre Shwarz Bart (Anre [varc-<br />
Bart), RAD, Beograd, 1961.<br />
269
ide negovata pravda, a vrz bezbo`nosta negovata bezbo`nost. (Ezekijel,<br />
19:29-20).<br />
1.4. @RTVUVAWE<br />
@rtvuvaweto ima dolga tradicija vo i <strong>na</strong>dvor od hristijanstvoto.<br />
Taka, Indijancite vo Gvajakila vo Ekvador `rtvuvale ~ove~ka krv<br />
i ~ove~ki srca koga gi seele svoite `itni poliwa. Narodot vo<br />
Ka<strong>na</strong>ravo Ekvador za vreme <strong>na</strong> `etvata sekoja godi<strong>na</strong> `rtvuval stoti<strong>na</strong><br />
deca. Kralevite <strong>na</strong> Kvitite, Inki vo Peru kako i samite [panci<br />
dolgo go praktikuvale ovoj obred. Pri meksikanskite `etvi koga prvite<br />
plodovi mu bea daruvani <strong>na</strong> Soceto, se pro<strong>na</strong>o|al nekakov krimi<strong>na</strong>lec<br />
koj bil stavan me|u dva ogromni kamewa so ~ie spojuvawe se sma~kuvalo<br />
negovoto telo, a potoa sleduvala gozba i igraka. Starite Meksikanci,<br />
isto taka, `rtvuvale lu|e za vreme <strong>na</strong> site stepeni <strong>na</strong> rastewe<br />
<strong>na</strong> p~enkata pri {to starosta <strong>na</strong> `rtvite sodvetstvuvala <strong>na</strong> starosta<br />
<strong>na</strong> posevot: novoroden~iwata bile `rtvuvani pred seidbata, postarite<br />
deca koga semeto }e izniknelo, i se taka dodeka poseanoto ne sozree<br />
koga se `rtvuvale starci. Postoi zapis kako Poite `rtvuvale ed<strong>na</strong><br />
devojka od pet<strong>na</strong>eseti<strong>na</strong> godini vo april 1837 ili 1938 godi<strong>na</strong>. Vo toj<br />
opis, me|u drugoto, stoi deka otkako i go oboile teloto polovi<strong>na</strong> vo<br />
crno, polovi<strong>na</strong> vo crveno, ja podig<strong>na</strong>le<strong>na</strong> nekoj vid besilka i <strong>na</strong> tivok<br />
ogan ja pe~ele, a potem ja ubile so streli. Po toa glava{i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> `rtvuvaweto<br />
i go iskor<strong>na</strong>l srceto i go izel. Ed<strong>na</strong> zapadnoafri~ka<br />
kralica `rtvuvala ma`i i `eni sekoj mart. Tie bile ubivani so<br />
lopati i motiki pa nivite tela se pogrebuvale <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>ta vo {totuku<br />
izorano pole. Vo Lagos postoel obi~aj mlada devojka da se <strong>na</strong>bie<br />
`iva <strong>na</strong> kolec zaradi dobar rod<strong>na</strong> posevite. Zaedno so nea bile `rtvuavni<br />
i ovci i kozi koi se besele <strong>na</strong> stolbovi levo i desno od nea.<br />
Marimosi, edno be~uansko pleme za postignuvawe dobar rod kako<br />
`rtva odbirale mal no podebel ~ovek. Go odveduvale opien <strong>na</strong> pole<br />
kade go ubivale, go gorele i del od pepelta rasturale za da slu`i kako<br />
seme, a ostatokot od negovoto telo go jadele. Od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> indiskoto<br />
pleme Gondi bile kradeni bramanski deca i gi ~uvale zaradi `rtvuvawe.<br />
Gi ubivale so otrovni streli, a potem so niv<strong>na</strong>ta krv go prskale<br />
izoranoto pole ili sozreanite posevi. Na~inot <strong>na</strong> ubivaweto <strong>na</strong> `rtvite<br />
se razlikuval od mesto do mesto. Eden od <strong>na</strong>jvoobi~aenite metodi<br />
bil davewe ili sma~kuvawe. Ponekoga{ `rtvite gi se~ele `ivi. Vo<br />
Ki<strong>na</strong> `rtvata bila vle~e<strong>na</strong> preku poleto opkole<strong>na</strong> so tolpa od koja<br />
sekoj so no` ili drugo sredstvo i odsekuval del od teloto bez da i ja<br />
dopre glavata. Nekade gi pe~ele <strong>na</strong> tivok ogan dodeka ne umrat. 435<br />
435<br />
Frejzer, D`. D`. Zlata<strong>na</strong> gra<strong>na</strong>, prou~avanje magije i religije, Ivani{evi~,<br />
Beograd, 2003, str. 430-4335<br />
270
Vo moder<strong>na</strong> Grcija obi~aj e pri postavuvawe <strong>na</strong> temel <strong>na</strong> nova<br />
zgrada da se zakole petel, oven ili jagne i da se pu{ti krvta da im te~e<br />
vrz kamenot temelnik, pod koj potoa se zakopuva i samoto `ivotno.<br />
Celta <strong>na</strong> ovaa `rtva e zgradata da bide cvrsta i postoja<strong>na</strong>.<br />
Ponekoga{ zaradi istata cel yidarot <strong>na</strong>veduva nekogo da dojde<br />
blizu do kamenot temelnik. Pritoa, skri{no }e mu go izmeri teloto,<br />
del od teloto ili senkata i merkata ja zakopuva pod kamenot. Se veruvalo<br />
deka toj ~ovek }e umre u{te istata godi<strong>na</strong>, za{to zakopuvaweto <strong>na</strong><br />
merata <strong>na</strong> negovata senka go ima istiot efekt kako i negovoto zakopuvawe.<br />
Ovoj obi~aj ja zamenil starata praktika <strong>na</strong> zayiduvawe <strong>na</strong> `iv<br />
~ovek vo yid ili negovo zakopuvawe pod kamenot temelnik. 436<br />
Vo istorijata e poz<strong>na</strong>to veruvaweto deka <strong>na</strong>plastenite nesre}i<br />
i grevovi <strong>na</strong> celiot <strong>na</strong>rod mo`at da se se prenesat vrz bog koj umira i<br />
se pretpostavuva deka toj zasekoga{ }e gi odnese so sebe po {to <strong>na</strong>rodot<br />
ostanuva bezgre{en i sre}en. Idejata deka <strong>na</strong>{ata vi<strong>na</strong> i stradawa<br />
mo`at da se prenesat <strong>na</strong> nekoe drugo su{testvo koe }e gi nosi <strong>na</strong>mesto<br />
<strong>na</strong>s e rasprostraneto vo primitivnite sredini. Taa poteknuva od<br />
o~igled<strong>na</strong>ta zbrka me|u fizi~koto i duhovnoto, me|u materijalnoto i<br />
nematerijalnoto. Zatoa {to e mo`no da se prenese tovar <strong>na</strong> drva, kamewe<br />
ili {to i da e drugo od <strong>na</strong>{iot grb vrz grbot <strong>na</strong> nekoj drug, primitivniot<br />
~ovek voobrazuva deka <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in e mo`no da se ponese bremeto<br />
<strong>na</strong> svoite stradawa i nesre}i vrz drug koj }e gi trpi <strong>na</strong>mesto nego.<br />
Negovoto postapuvawe vo soglasnost so ovaa ideja proizvede bezbroj<br />
ujdurmi ~ija cel e ~ovekot da gi prenese vrz drug nezgodite koi ne saka<br />
samiot da gi snosi. So eden zbor vo principot <strong>na</strong> prenesuvawe <strong>na</strong> stradawata<br />
vrz drug veruvaat i go praktikuvaat <strong>na</strong>rodite koi stojat <strong>na</strong> nizok<br />
stepen <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong> i intelektual<strong>na</strong> kultura. 437 Pritoa, treba<br />
da se z<strong>na</strong>e deka zloto od koe ~ovekot saka da se oslobodi ne mora da se<br />
prenese i ne sekoga{ se prenesuvalo vrz nekakov bog. Osloboduvaweto<br />
od svoite grevovi i sradawa ed<strong>na</strong>kvo se prenesuvalo vrz lu|e, 438 {to<br />
436<br />
Frejzer, D`. D`. Zlata<strong>na</strong> gra<strong>na</strong>, prou~avanje magije i religije, Ivani{evi~,<br />
Beograd, 2003, str. 199.<br />
437<br />
Ibid, str. 522.<br />
438<br />
Kaj Rimjanite lekot protiv treska se sostoel vo toa {to <strong>na</strong> bolniot<br />
}e mu se ise~ele noktite koi potoa, pred izlez <strong>na</strong> sonceto, so vosok se zalepuvale<br />
<strong>na</strong> vratata <strong>na</strong> sosedot. Na toj <strong>na</strong>~in treskata preo|a vrz sosedot. Eden<br />
bavarski lek pak protiv istata bolest <strong>na</strong>lagal <strong>na</strong> par~e hartija da se <strong>na</strong>pi{e:<br />
"Tresko, ostani kade {to si, jas ne sum doma." i da mu se stavi nekomu vo xeb.<br />
Toga{ treskata preminiva vrz toa lice. Vo ~etvrtiot vek. od n.e. Marsel od<br />
Bordo prepi{al lek protiv bradavici koj se u{te se upotrebuva od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
sueverni lica. Zaradi nivno is~eznuvawe, bradavicite <strong>na</strong>jprvin treba da se<br />
doprat so tolku kam~iwa kolku {to ima bradavici, a potoa da se zavitkaat vo<br />
list od br{len i da se frlat <strong>na</strong> nekoj pat. Bradavicite avtomatski preminuvaat<br />
vrz ~ovekot {to }e gi <strong>na</strong>jde i podigne tie kam~iwa. Ibid, str. 526-527.<br />
271
z<strong>na</strong>~i vrz svoite bli`ni kako i vrz `ivotni 439 ili vrz predmeti, iako<br />
vo posledniot slu~aj predmetot samo slu`el kako sredstvo za prenesuvawe<br />
<strong>na</strong> nesre}ata vrz liceto {to }e go dopre toj predmet. 440<br />
Dokolku se a<strong>na</strong>liziraat site vidovi `rtvuvawa lesno e da se zabele`i<br />
deka vo site niv e sumpsumira<strong>na</strong> idejata za `rtvenoto jagne, vrz<br />
kogo i da e: bog, ~ovek ili`ivotno, se <strong>na</strong>tovaruvaat site grevovi ili<br />
zla koi vo odreden period go izma~uvale odreden <strong>na</strong>rod ili grupa <strong>na</strong><br />
lu|e. Eve u{te eden karakteristi~en primer <strong>na</strong> takvo `rtvuvawe kade<br />
kako `rtveno jagne se pojavuva ~ove~ko su{testvo. Vo Oni~a <strong>na</strong> rekata<br />
Niger, sekoja godi<strong>na</strong> bile `rtvuvani dvajca lu|e za od zemjata da se sim<strong>na</strong>t<br />
grevovite. @rtvite bile kupuvani so pari sobrani od <strong>na</strong>rodot.<br />
Site lica koi prethod<strong>na</strong>ta godi<strong>na</strong> bile izvalkani so golemi grevoi<br />
kako {to se pale`i, kra`bi, prequbi, vra`bini i dr., morale da platat<br />
28 wui. So tie pari od v<strong>na</strong>tre{nosta <strong>na</strong> zemjatase kupuvale dve bolnikavi<br />
lica za da se prinesat kako `rtva za site tie g<strong>na</strong>sni zlostorstva<br />
- ednoto za zemjata i ednoto za rekata. ^ovek od sosednoto mesto<br />
bil <strong>na</strong>menet da gi ubie. Postoi zapis od edno takvo `rtvuvawe {to<br />
bilo izavr{eno <strong>na</strong> 27. 02. 1858 godi<strong>na</strong>. Nesre}ata `rtva bila devojka od<br />
okolku 20 godini. Taa bila vle~e<strong>na</strong> po zemjata so glavata svrte<strong>na</strong> <strong>na</strong>dolu<br />
od kralskata ku}a do rekata <strong>na</strong> rastojanie od okolu 3km. Za toa vreme<br />
ja sledela tolpa koja vikala: "Gre{nost, Gre{nost." Toa bil ritualot<br />
za simnuvawe <strong>na</strong> gre{nosta od zemjata. 441<br />
I anti~kite Grci imale obi~aj da upotrebuvaat lu|e kako `rtveni<br />
jagniwa. Se smeta deka Atiwaite redovno <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> gradot izdr`uvale<br />
izvesen broj <strong>na</strong> propad<strong>na</strong>ti i beskorisni lica i sekoga{ koga<br />
}e gi presretnela nekakva nesre}a kako, <strong>na</strong> primer, ~uma, su{a ili<br />
glad tie `rtvuvale dvaca od niv: edno za ma`ite, a drugo za `enite.<br />
Prvoto lice noselo <strong>na</strong> vratot niza od crni, a vtoroto od beli smokvi.<br />
@rvtite gi vodele niz gradot, a potem gi `rtvuvale <strong>na</strong>jverojatno taka<br />
{to gi kamenuvale <strong>na</strong>dvor od gradot. Kaj Grcite vo Mala Azija vo VI<br />
439<br />
Marsel od Bordo za otstranuvawe <strong>na</strong> zabobolka go propi{uva sledniov<br />
lek: "Zastanete <strong>na</strong> otvoreno pole, fatete `aba za glava, pluknete i vo<br />
usta i ka`ete i da ja odnese va{ata bolka, a potoa pu{tete ja da si odi. Za celos<strong>na</strong><br />
efikasnot <strong>na</strong> lekot (sekoj koj }e bil faten pri nivno zakopuvawe <strong>na</strong> javen<br />
pat) toa mora da se stori vo sre}en den i ~as. Lekot pak, protiv ka{lica<br />
vo Vels e u{te poednostaven. Dovolno e da se stavi edno vlako od kosata <strong>na</strong> toj<br />
{to ka{la vo sendvi~ <strong>na</strong>ma~kan so maslac i toa da mu se dade <strong>na</strong> nekoe ku~e.<br />
Vo toj slu~aj ka{licata preminuva vrz ku~eto. Ibid. str. 527.<br />
440<br />
^esta praktika bila vo slu~aj <strong>na</strong> zaboluvawe svojata bolest prvo da<br />
se prenese vrz nekakva figura, za ottamu preku dopir da prejde <strong>na</strong> nekoj ~ovek.<br />
Od tie pri~ini upotrebata <strong>na</strong> kipovi i figuri za ovaa <strong>na</strong>me<strong>na</strong> povlekuvala<br />
izrekuvawe <strong>na</strong> smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>: sekoj koj }e bil faten pri nivno zakopuvawe <strong>na</strong><br />
javen pat bil osuduvan <strong>na</strong> smrt. Ibid, str. 522<br />
441<br />
Ibid, str. 549.<br />
272
vek p.n.e. koga gradot stradal od ~uma, glad ili nekoja druga op{ta nesre}a<br />
bilo izbirano nekoe grdo ili <strong>na</strong>ka`ano lice koe }e gi zeme site<br />
zla {to ja ma~ele zaednicata vrz sebe. Go doveduvale <strong>na</strong> opredeleno mesto<br />
i vo raka mu stavale smokvi, ja~men, leb i sirewe koi toa lice<br />
moralo da gi izede. Potoa, pri zvuci <strong>na</strong> muzika, so morski luk i so<br />
granki od diva smokva go udirale sedum pati po genitaliite. Najposle<br />
go spaluvale i negovata pepel ja frlale vo moreto. 442<br />
Starite Kelti ~uvale osudeni zlostornici za da gi `rtvuvaat<br />
<strong>na</strong> golemi sve~enosti koi se odr`uvale ed<strong>na</strong>{ <strong>na</strong> sekoja petta godi<strong>na</strong>.<br />
Se veruvalo deka kolku {to ima pove}e takvi `rtvi, tolku }e bide pogolema<br />
plodnosta <strong>na</strong> zemjata. Toga{ koga nemalo dovolno zostornici,<br />
za `rtvi bile zemani i voeni zarobenici. @rtvuvaweto se vr{elo od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> druidite ili sve{tenicite. Nekoi od `rtvite bile ubivani<br />
so streli, nekoi gi <strong>na</strong>bivale <strong>na</strong> kolec, a nekoi gi spaluvale. Spalvaweto<br />
se vr{elo <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to se pravele ogromni figuri i pleteni<br />
od granki i treva vo koi `rtvite se stavale zaedno so razni `ivotni. 443<br />
Mo{ne karakrteristi~no bilo `rtvuvaweto <strong>na</strong> lu|e vr{eno od<br />
Astekite vo staro Meksiko, osobeno o<strong>na</strong> <strong>na</strong> lu|e koi se smetale za ~ove~ki<br />
pretstavnici <strong>na</strong> bogot <strong>na</strong> bogovite. Za taa cel se odbiral ubav zarobenik<br />
za kogo smetale deka e i dobar ~ovek i mu go davale imeto <strong>na</strong><br />
bogot komu go `rtvuvaat. Pritoa, go ukrasuvale so istite ukrasi kako<br />
i svojot idol i pred site objavuvale deka zarobenikot go pretstavuva<br />
toj idol,a toa traelo ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong>. Za toa vreme <strong>na</strong>rodot go po~ituval i<br />
obo`aval kako vistinski bog: toj jadel i piel, se veselel i bukvalno<br />
pravel se {to saka, no postojano bil pod budnoto oko <strong>na</strong> 12 ~uvari ~ija<br />
edinstve<strong>na</strong> zada~a bila da vnimavaat da ne izbega. Site odele kaj nego<br />
da mu se poklo<strong>na</strong>t, a gi doveduvale i svoite deca i bolni za da gi blagoslovi<br />
i izlekuva. Koga }e dojdel denot <strong>na</strong> `rtvuvaweto (23 ili 27<br />
april) go ka~uvale <strong>na</strong> vrvot <strong>na</strong> eden hram izgraden vo oblik <strong>na</strong> piramida,<br />
go polo`uvale vrz kamen stolb i dodeka nekolku sve{tenicigo<br />
dr`ele pritis<strong>na</strong>t so grb vrz stolbot, eden od niv so no` mu gi<br />
rasporuval gradite i mu go vadel srceto po {to go digal vo visi<strong>na</strong><br />
kako `rtva za soceto. Teloto <strong>na</strong> `rtvata ne se frlalo za da se istrkala<br />
po skalite <strong>na</strong> hramot kako {to toa se prvelo so ise~enite glavi i<br />
telata <strong>na</strong> obi~nite `rtvi, tuku bilo noseno do dolu kade mu bila otse-<br />
~uva<strong>na</strong> glavata i bila <strong>na</strong>bie<strong>na</strong> <strong>na</strong> kolec. Taka umiral bogo~ovekot vo<br />
Meksiko se do XVI vek. Golemiot bog umiral vo lik <strong>na</strong> eden i ved<strong>na</strong>{<br />
se vra}al vo `ivot vo liceto <strong>na</strong>drug bogo~ovek {to bil opredeluvan<br />
da gi u`iva fatalnite po~esti <strong>na</strong> bo`enstvo vo <strong>na</strong>rednita godi<strong>na</strong>, a po<br />
nejziniot istek da zagine kako i site negovi prethodnici. 444<br />
442<br />
Ibid, str. 558-559.<br />
443<br />
Ibid, str. 625.<br />
444<br />
Ibid, str. 566-568.<br />
273
Poz<strong>na</strong>to e deka eden od tie bogovi bil i Isus Hristos koj se<br />
`rtvuval, odnosno svojata krv ja proleal za da gi iskupi grevovite <strong>na</strong><br />
~ovekot. Toj do{ol <strong>na</strong> svetot za da gi spasi lu|eto od samiot bog, stradal<br />
i <strong>na</strong> krajot umrel, a negovoto voskrsnuvawe z<strong>na</strong>~i deka site bo`ji<br />
deca se sigurni vo taa idni<strong>na</strong>. Vo ovaa smisla Jung ja istaknuva nepravednosta<br />
<strong>na</strong> gospod koj za da go stivne svojot gnev smeta deka e neophodno<br />
negoviot sin da se ma~i <strong>na</strong> krstot i ottamu se pra{uva: "Kakov tatko<br />
e toj koj poprvo }e go zakole svojot sin <strong>na</strong>mesto velikodu{no da im<br />
prosti <strong>na</strong> svite lo{o sovetuvani i od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Sata<strong>na</strong>ta zavedeni tvorbi?"<br />
Kolku ~udno dejstvuva bo`jata akcija za spasuvawe <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
veli <strong>na</strong>tamu ovoj avtor. Gospod, ne pravi ni{to drugo, tuku vo likot <strong>na</strong><br />
svojot sin go spasuva ~ove{tvoto od samiot sebe. 445<br />
Poseben vid `rtvuvawe pretstavuvaat oddevawata koi se sostojat<br />
vo samo`rtvuvawe, samoizma~uvawe, poreknuvawe <strong>na</strong> sebesi. Nekoi<br />
Indusi gi raskinuvaat svoite tela so neprestano kam{ikuvawe, a<br />
drugi se zavetuvaat postojano da gi dr`at stis<strong>na</strong>ti tupanicite, taka<br />
{to noktite koi nikoga{ ne gi se~at im izrastuvaat niz dlankite...<br />
Indusot ja pie duri i uri<strong>na</strong>ta od krava kako sredstvo za ~istewe od<br />
grevovi i smeta deka vr{i samoubistvo koe e dostojno za sekoe priz<strong>na</strong>nie<br />
ako se zatrupa vo kravja balega i pod nea izgori. Samopreknuvaweto<br />
se pravi za da se stekne <strong>na</strong>klonetost <strong>na</strong> volovite, t.e. bogovite 446 da<br />
ispolnuvaat sekoja `elba. 447 So strogo oddevawe mo`e bogovite da se<br />
<strong>na</strong>vedat da mu udovolat <strong>na</strong> sekoja molba <strong>na</strong> ~ovekot, pa duri i negovite<br />
razni pomisli ved<strong>na</strong>{ da gi ispol<strong>na</strong>t. Hristijaninot se `rtvuva, se negira<br />
sebesi samo zatoa da postigne bla`enstvo. Koga toj mu se `rtvuva<br />
<strong>na</strong> boga, toa z<strong>na</strong>~i deka toj mu gi `rtvuva site ovozemski, minlivi radosti<br />
<strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> nebesnoto carstvo. Isto e so Indusite. Vo Manuo-<br />
445<br />
Jung, K. G, Odgovor <strong>na</strong> Jov, \ur|a, Skopje, 2007, str. 82 i 83.<br />
446<br />
Da potsetime: Ksenofon veli: Lu|eto ne se tvorbi <strong>na</strong> bogovite tuku<br />
bogovite se tvorbi <strong>na</strong> lu|eto. Lu|eto spored svojata slika i prilika gi sozdale<br />
bogovite kako <strong>na</strong>jvisoki su{testva. ^ovekot smeta deka bogovite se rodeni<br />
kako i toj samiot, pa ottamu vo niv gi vnesuva svoite ~uvstva, svojot sopstven<br />
oblik i glas. Zatoa, Ksenofont veli: "Me|utoa koga volovite, kowite i lavovite<br />
bi imale race pa so rakata bi <strong>na</strong>slikale tvorba, kowot bi go <strong>na</strong>slikal<br />
bog kako kow, a volot kako vol, bi mu dale telesen lik kakov {to samite go<br />
imaat, prviot <strong>na</strong>lik <strong>na</strong> kow, a vtoriot <strong>na</strong>lik <strong>na</strong> vol. Za Etiopqanite bogovite<br />
se taponosni i crni, a za Tra~anite so crve<strong>na</strong> kosa i so plavi o~i. \uri},<br />
M. Istorija helenske etike, Zavod za u|beni}e i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva, Beograd, 1987, str.<br />
122. Lu|eto sakaat da go vidat gospod so svoi o~i, kako {to gledaat krava i da<br />
go sakaat kako {to ja sakaat svojata krava - zaradi mlekoto i sireweto i profitot<br />
{to im go donesuva. Taka e so lu|eto koi go sakaat gospod zaradi <strong>na</strong>dvore{noto<br />
bogatstvo ili v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta prijatnost. (Ekhart, 1280-1328).<br />
447<br />
Religija e verba vo <strong>na</strong>d~ove~ki bitija koi upravuvaat so svetot, i<br />
obid da se pridobie niv<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>klonost.<br />
274
viot zakonik, <strong>na</strong> primer, se veli: Koga bramanot po~nuva da se vardi od<br />
site ~uvstvitelni zadovolstva, toj postignuva bla`estvo <strong>na</strong> ovoj svet,<br />
koe }e trae i po smrta. 448<br />
a) @rtvuvawe <strong>na</strong> lu|e vo Biblijata<br />
Napred vidovme deka `rtvuvawata <strong>na</strong> gospod postojat kaj lu|eto<br />
od <strong>na</strong>jstarite vremiwa. Za niv se zboruva i vo Biblijata. Taka ve}e<br />
Kain mu dava{e<strong>na</strong> gospod "`rtvi od plodovite <strong>na</strong> zamjata," a Aveq "od<br />
prvorodencite <strong>na</strong> svojot dobitok, i od mrsnoto." Pritoa, ottamu {to<br />
<strong>na</strong> po~etokot gospod be{e vegetarijanec, se slu~i i prvoto ubistvo <strong>na</strong><br />
zemjata. 449 Me|u prvite ~ove~ki `rtvi be{e o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> Avram koj se obide<br />
da go `rtvuva Isak. 450 Sled<strong>na</strong>ta `rtva {to se spomenuva vo Stariot zavet<br />
e o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> Jakov. Toj "prinese `rtva <strong>na</strong> gorata i gi povika svoite<br />
lu|e da jadat" (Bitie, 31:54). 451<br />
448<br />
Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 103-<br />
111.<br />
449<br />
Gospod pogled<strong>na</strong> milostivo <strong>na</strong> Aveqa i <strong>na</strong> negovata `rtva, a ni pogled<br />
ne svrti kon Kai<strong>na</strong> i negovata `rtva. Zatoa Kain se <strong>na</strong>luti mnogu i liceto<br />
mu se smeni. I gospod mu re~e <strong>na</strong> Kai<strong>na</strong>: Zo{to si lut? Zo{to ti e smeneto<br />
liceto? Za{to ako raboti{ pravo, sveti{ od <strong>na</strong>smeanost. A ako ne raboti{<br />
pravo, grevot ti le`i pred vrata, {to debne vrz tebe, no ti u{te mo`e{ da mu<br />
se sprotivstavi{. Kain pak mu re~e <strong>na</strong> svojot brat Aveq: Ajde da izlezeme. I<br />
otkako se <strong>na</strong>jdoa vo poleto Kain skok<strong>na</strong> <strong>na</strong> bratasi i go ubi. (Bitie, 4:3-8).<br />
450<br />
Bog go stavi <strong>na</strong> proverka Arama i mu re~e: Zemi go svojot sin, svojot<br />
edinec Isak, kogo go qubi{ i otidi vo mesnosta Morija i prinesi go tamu<br />
kako `rtva palenica <strong>na</strong> ridot {to }e ti go poka`am... Avram podig<strong>na</strong> `rtvenik,<br />
gi <strong>na</strong>redi drvata go vrza svojot sin Isak i go polo`i <strong>na</strong>d pepelnicite <strong>na</strong><br />
`rtvenikot. Sega Aram ja ispru`i rakata i go zede no`ot, za da go zakole<br />
si<strong>na</strong> si. No gospodov angel od neboto go povika i re~e: Avrame... ne ja spu{taj<br />
rakata vrz deteto, nitu mu pravi ne{to. Eve sega z<strong>na</strong>m deka se boji{ od boga<br />
za{to ne go zadr`a od mene ni svojot sin, svojot edinec. I podig<strong>na</strong> Avram o~i<br />
i vide i ete zad nego oven spletkan so rogovite vo grmu{ka. Aram otude go<br />
zede ovenot i go prinese vo `rtva sepalenica <strong>na</strong>mesto si<strong>na</strong>si. (Bitie, 22:1-24).<br />
451 @rtvata e otka`uvawe od nekoe dobro koe za ~ovekot e skapoceno...<br />
^ovekot `rtvuva ~ovek, samo zatoa da se zablagodari za o<strong>na</strong> {to toj go smeta<br />
za <strong>na</strong>jvisoka sre}a ili za od sebe da otstrani <strong>na</strong>jgolema nesre}a, seedno dali<br />
taa e vistinita ili samo pretpostave<strong>na</strong>. @rtvata (kurban) slu`i za voljata <strong>na</strong><br />
bogovite da mu se podlo`i <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> ~ovekot: Neka mojata volja bide bo`ja<br />
volja vo moja korist. Nejzi<strong>na</strong> cel e da se stekne milost i <strong>na</strong>klonetost <strong>na</strong> bogovite<br />
za da se dojde do ne{to dobro i po`elno. Rimjanite i Grcite imale holokausti,<br />
t.e. `rtvi kaj koi po derewe <strong>na</strong> ko`ata celoto `rtveno `ivotno go<br />
frlalo vo ogan vo ~est <strong>na</strong> bogovite. Me|utoa, obi~no <strong>na</strong> bogovite mu bil davan<br />
samo eden del a <strong>na</strong>jdobrite pe~eni delovi gi jaedle samite tie koi gi prines-<br />
275
Vo Biblijata se zboruva za pove}e vidovi `rtvi. Taka <strong>na</strong> primer<br />
ed<strong>na</strong> od tie e kolektiv<strong>na</strong>ta `rtva - `rtva za grev od nez<strong>na</strong>ewe, nevnimanie<br />
nebre`nost. Ako nevolno zgre{ila zaednicata so toa {to ne<br />
ispolnila nekoja od zapovedite {to gospod im gi soop{ti preku Mojseja,<br />
celoto op{testvo bilo dol`no da prinese junec kako palenica za<br />
prijaten miris <strong>na</strong> gospoda so leben prinos i so <strong>na</strong>levnica spored pravilnikot<br />
i eden jarec vo `rtva za grev (Broevi, 15:22,24). Ako pak, zgre-<br />
{i poedinec od nez<strong>na</strong>ewe, treba da prinese edno `ensko jare godi<strong>na</strong>~e<br />
kako `rtva za grev i sve{tenikot }e <strong>na</strong>pravi pokrivawe <strong>na</strong> grevot za<br />
~ovekot koj zgre{il nevolno od nez<strong>na</strong>ewe i }e bide ~ist i }e mu bide<br />
prosteno. No, onoj {to }e <strong>na</strong>pravi ne{to volevo, bilo da e roden vo<br />
tatkovi<strong>na</strong>ta bilo da e stranec, toj huli <strong>na</strong> gospoda. Takviot neka bide<br />
istreben od svojot <strong>na</strong>rod (Broevoi, 15:27-28, 32). Drug vid e `rtvata<br />
<strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> sekojdnev<strong>na</strong> palenica za blagougoden miris <strong>na</strong> boga. Po izborot<br />
za Isus Navin za Mojsiev zamenik, gospod mu re~e <strong>na</strong> Mojseja deka<br />
saka sekojdnevni `rtvi palenici. Ova se palenite `rtvi: sekoj den dve<br />
ednogodi{ni jagniwa kako traj<strong>na</strong> palenica. Vo po~etokot <strong>na</strong> mesecot<br />
`rtvite palenici treba da se sostojat dve junici i sedum jagniwa godi<strong>na</strong>n~iwa.<br />
Za Denot <strong>na</strong> trubniot zvuk i Denot <strong>na</strong> o~istuvaweto `rtvata<br />
se sostoi vo eden junec, eden oven i sedum jagniwa godi<strong>na</strong>n~iwa, a za<br />
Pasha i Denot <strong>na</strong> prvite plodovi: dva junci, eden oven i sedum jagniwa<br />
godi<strong>na</strong>n~iwa. Posebni palenici od tri<strong>na</strong>eset do sedum junci, dva ov<strong>na</strong><br />
i ~etiri<strong>na</strong>eset jagniwa godi<strong>na</strong>n~iwa se prinesuvaat za praznikot <strong>na</strong><br />
Senici. Pritoa, kako i vo site drugi slu~ai, palenicite mora da ne<br />
uvale `rtvite. Me|utoa, imalo i rasipni `rtvi (golemiot strav i golemata<br />
radost <strong>na</strong>lagaat i golemi `rtvi): za Aleksandar Veliki se veli deka po pobedata<br />
<strong>na</strong>d Lakedemoncite (Spartancite) <strong>na</strong> bogovite im `rtvuval stoti<strong>na</strong>, a<br />
negovata majka Olimpija, iljada volovi. Koga }e se <strong>na</strong>jdele vo golema nevolja<br />
ili opasnost, Kartagincite<strong>na</strong> svojot bog Moloh mu go `rtvuvale o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong><br />
~ovek mu e <strong>na</strong>jmilo, sopstvenite deca. @rtvite kaj Germanite se javuvale edinstveno<br />
kako pogubuvawe <strong>na</strong> zlostornici, z<strong>na</strong>~i kako kaznuvawe i istovremeno<br />
kako `rtva <strong>na</strong> izmiruvawe (kompenzacija) <strong>na</strong> bogovite koi storeniot zlostor<br />
gi <strong>na</strong>vredil. Spored Cezar, Galite `rtvuvale lu|e sekoga{ koga stradale od<br />
nekoja te{ka bolest ili se <strong>na</strong>o|ale vo voe<strong>na</strong> opasnost, za{to veruvale deka }e<br />
gi umilostivat bogovite samo taka ako za spasen `ivot <strong>na</strong> eden ~ovek im<br />
prinesat <strong>na</strong> `rtva drug ~ovek. Starite Meksikanci za eden den prinesuvale<br />
<strong>na</strong> `rtva po pet, pa i po deset iljadi lu|e. Vo Laos ne mu se podiga nitu eden<br />
hram <strong>na</strong> boga, ako prethodno vo negovite temeli ne se zakopal prviot minuva~,<br />
so {to hramovite stanuvaat osveteni. Kaj nekoi crne~ki <strong>na</strong>rodi se prinesuvaat<br />
<strong>na</strong> `rtva stoti<strong>na</strong> i iljadnici zarobenici vo zaslepeno uveruvawe deka <strong>na</strong><br />
toj <strong>na</strong>~in mo`e da se zaslu`i milosta bo`ja i da se obezbedi pobeda <strong>na</strong>d neprijatelot.<br />
V. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str.<br />
102- 112.<br />
276
idat so nedostatok, 452 a pokraj niv sekoga{ da ima i soodveten leben<br />
prinos od bra{no i <strong>na</strong>levnici so vino. I toa ne e se. Osven palenicite<br />
za prijaten (blagougoden) miris, gospod pobara da mu bide prinesuvan<br />
i po eden jarec kako prinos za grev. (Broevi, 28:1-30, 29:140).<br />
Prinosite i `rtvite bea z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> ~ovekovoto kaewe za grevovite<br />
(umilostuvawe <strong>na</strong> gospod i pat za o~istuvawe od teles<strong>na</strong>ta i du{ev<strong>na</strong>ta<br />
ne~istotija) i negova blagodarnost za bo`jite dobri dela storeni<br />
kon lu|eto. @rtvite bea prinesuvani za o~istuvawe i grev, za prestap,<br />
`rtvi palenici i `rtvi blagodarnici (leb, bra{no i dr.). Najz<strong>na</strong>~a<strong>na</strong><br />
`rtva za izbraniot <strong>na</strong>rod bo`ji be{e pashalnoto jagne. Toa bilo koleno<br />
i prinesuvano vo spomen <strong>na</strong> izbavuvaweto <strong>na</strong> Evrejskiot <strong>na</strong>rod od<br />
ropstvoto vo Egipet. 453 Sve{tenicite prinesuvale podaroci i `rtvi<br />
<strong>na</strong>jprvin za svoite grevovi, a potem i za grevovite <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot (Broevi,<br />
7:24-28). Jafta go `rtvuva{e svoetoedinstveno dete - }erkata po pobedata<br />
protiv Amoncite. 454 Toj pred bitkata so neprijatelot se zvetuval<br />
452<br />
Ne `rtvuvaj mu <strong>na</strong> gospod, svojot bog, ni vol ni oven {to bi imal <strong>na</strong><br />
sebe nedostatok ili nekakvo zlo, za{to toa e gadno pred gospoda, tvojot bog.<br />
(Vtorozakonie, 17:1). Sinot go po~ituva tatkoto, a slugata gospodarot. No ako<br />
sum jas tatko, kade e po~ituvaweto kon mene? ...A koga za `rtva prinesuvate<br />
slep dobitok, zar toa ne e zlo? I koga prinesuvata hromo i bolno, zar toa ne e<br />
zlo? Donesete mu takvo ne{to <strong>na</strong> svojot <strong>na</strong>mesnik, dali }e bide zadovolen i<br />
dali }e te primi dobro? (Malahija, 1:6, 9).<br />
453<br />
Zborot grev obi~no se koristi vo religijata i z<strong>na</strong>~i neposlu{nost<br />
vo odnos <strong>na</strong> nekoja bo`ja zapoved. Bennett J. Rizik i sloboda, Zlatni zmaj, Beograd,<br />
2005, st. 128. Z<strong>na</strong>~i grevot (zloto) e neposlu{nost kon bog koj e pomo}en od tatkoto<br />
i vladetelot i ottamu vo sostojba da ni <strong>na</strong>reduva. A za neposlu{nost<br />
(grev) sleduva kaz<strong>na</strong>. Ottamu spored Benet, ako ka`eme deka pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zloto<br />
i stradawata <strong>na</strong> ~ovekot e neposlu{nosta, toga{ taa neposlu{nost se u{te<br />
e neposlu{nost <strong>na</strong> su{testvata koi vo celost se <strong>na</strong>o|aat podredeni <strong>na</strong> mo}ta<br />
<strong>na</strong> boga. Duri i ako se obideme da ja zaobikolime taa te{kotija taka {to }e<br />
ka`eme deka bog mu dal <strong>na</strong> ~ovekot slobod<strong>na</strong> volja postavuvaj}i go <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
<strong>na</strong>dvor od nepostrednosto vodstvo i prepu{taj}i mu samiot da izbere zlo dokolku<br />
toa go preferira - podig<strong>na</strong>vme gorko obvinuvawe protiv bog za{to go<br />
postavil ~ovekot vo nevozmo`<strong>na</strong> situacija. Hristijanskata vera smeta deka<br />
bog otkako ~ovekot go dovel vo taa nesre}<strong>na</strong> situacija so aktot <strong>na</strong> izbavuvaweto<br />
povtorno delumno go oslobodil, no deka ~ovekot se u{te ja ima slobodata<br />
da go izbere zloto. Ovoj fakt vo tekot <strong>na</strong> celata hristijanska era predizvika<br />
nezamislivo stradawe vo svetot koe, duri i denes prodol`uva. Hristijanite<br />
mora da se pomirat so prigovorot deka nebroeni grozni ne{ta se <strong>na</strong>praveni<br />
vo ime <strong>na</strong> bogot <strong>na</strong> qubovta. Ibid, st. 130-131.<br />
454<br />
Avram ne be{e kaznet za svojata zlostorni~ka svirepost, tuku e pofalen<br />
vo imeto <strong>na</strong> pobo`nosta za{to posakal da go ubie si<strong>na</strong> si, no nikako<br />
zlostorni~ki, tuku so pokornost. So pravo se istra`uva dali treba da se smeta<br />
deka e <strong>na</strong>praveno spored bo`ja volja toa {to Jafta ja ubil }erka si dodeka<br />
277
<strong>na</strong> gospod: "Ako mi gi predade{ Amoncite vo race koj }e izleze niz<br />
vratata <strong>na</strong> mojata ku}a za da me presretne koga }e se vra}am kako pobednik<br />
od bojot so Amoncite }e bide gospodov, i nego }e go prinesam<br />
kako paleniaca. Jefta trg<strong>na</strong> protiv Amoncite za da gi <strong>na</strong>padne i<br />
gospod mu gi predade vo negovite race. Koga Jefta se vrati doma vo<br />
Mespa vo presret mu izleze }erkata igraj}i pri zvuci <strong>na</strong> tapani Jefta<br />
mora{e da go izvr{i svojot zavet (Kniga za sudiite, 11:30-40). Moavskiot<br />
kral go `rtvuva{e sinot za da go odbie <strong>na</strong>padot <strong>na</strong> Evreite. 455<br />
Sefarvaimcite, isto taka, gi `rtvuvaa svoite sinovi. 456 Svedo{tva za<br />
razni `rtvuvawa se sre}avaat i vo Eremija, 457 Ezekiel, 458 Mihej, 459 i sl.<br />
mu pritr~uvala vo presret, za{to ve}e dal zavet deka }e go `rtvuva <strong>na</strong> boga<br />
onoj {to prv }e mu izleze vo presret ako kako pobednik se vrati od boj...<br />
Z<strong>na</strong>~i ako se izzemat onie koi se ubieni spored praveden zakon ili za koi{to<br />
samiot izvor <strong>na</strong> pravdata - bog zapovedal da bidat ubieni, sekoj {to }e ubie<br />
~ovek ili }e se ubie samiot sebe, se vpu{ta vo zlostor za ubistvo. Avgustin,<br />
Za dr`avata bo`ja, Kultura, Skopje, 1997, str. 48.<br />
455<br />
Koga moavskiot car vide deka ne }e ja izdr`i bitkata zede so sebe<br />
sedumstotini lu|e vooru`eni so me~evi, se obide da se probie i da dojde do<br />
edomskiot car, ama ne uspea. Toga{ go zede svojot sin prvenec koj treba{e da<br />
go <strong>na</strong>sledi i go prinese kako palenica <strong>na</strong> yidot. Toa im se zgadi tolku <strong>na</strong> Izraelcite<br />
ta otidoa od niv i se vratija vo svojata zemja. (Vtora kniga carevi, 3,<br />
26:27).<br />
456<br />
Sefarvaimcite gi spaluvaa svoite deca vo ogan vo ~est <strong>na</strong> Adramalah<br />
i A<strong>na</strong>meleh sefarvaimskite bogovi. Tie go po~ituvaa i gospoda i postavija<br />
nekoi lu|e me|u sebe za sve{tenici <strong>na</strong> visokite mesta koi im gi prinesuvaa<br />
`rtvite vo domovite <strong>na</strong> visokite mesta (Vtora kniga carevi, 17:31-32).<br />
457<br />
Judinite sinovi pravat {to e zlo vo moite o~i - zboruva gospod.<br />
Postavija grozotii vo domot {to se vika so moeto ime za da go oskver<strong>na</strong>t<br />
izdeig<strong>na</strong>a tofetski visoki mesta vo doli<strong>na</strong>ta Ben Enom (Enomovi Sinovi) i<br />
gi gorat vo ogan svoite sinovi i }erki - {to jas nikoga{ ne im zapovedav nitu<br />
pak toa nekoga{ mi pad<strong>na</strong> <strong>na</strong> um. (7:30-31).<br />
458<br />
...Gi zede i {arenite vezani obleki za da gi oble~e{ so niv svoite<br />
idoli i nim im gi prinesuva{e moeto maslo i mojot temjan. A lebot {to ti go<br />
dadov - p~eni~oto bra{no, medot i masloto so koe te hranev - gi stava{e pred<br />
niv za prijaten miris. Da, toa be{e taka - govori gospod bog. Gi zema{e<br />
svoite sinovi i }erki {to mene mi gi rodi i im gi kole{e niv za hra<strong>na</strong>.<br />
Malku ti be{e tvoeto bludstvuvawe pa i moite deca gi dava{e za da gi pominuvaat<br />
niz ogan vo niv<strong>na</strong> ~est. Vo site tie g<strong>na</strong>sotii i vo svoeto bludstvo ne si<br />
spom<strong>na</strong> za denovite <strong>na</strong> tvojata mladost koga gola i razgole<strong>na</strong> se prpelka{e vo<br />
tvojata krv. (16:18-22). ...i zaradi krvta <strong>na</strong> svoite sinovi {to im gi prinesuva{e<br />
niv (16:36-43). ...racete im se okrvaveni, <strong>na</strong>pravija prequba so svoite<br />
idoli, decata {to mi gi <strong>na</strong>rodija gi pomi<strong>na</strong>a niz ogan za da gi progolta<br />
(23:37). ...vo istiot den koga svoite deca im gi zaklaa <strong>na</strong> idolite dojdoa vo moeto<br />
svetili{te za da go one~estat (23:39).<br />
278
Prinesuvaweto `rtvi <strong>na</strong> gospod be{e potreba <strong>na</strong> ~ovekot i bo`ja<br />
zapoved. Me|utoa, o<strong>na</strong> {to go priz<strong>na</strong>va duri i samata teologija e deka<br />
se poka`a oti site ovie `rtvi bile nemo}ni vistinski da go spasat i<br />
is~istat ~ovekot od grevot. Kako i celiot Star zavet i tie mu slu`ele<br />
<strong>na</strong> "slikata i senkata <strong>na</strong> nebesnite stvarnosti." Site tie `rtvi, vsu-<br />
{nost, bile samo podgotovka za Hristosovata `rtva <strong>na</strong> krstot. Toj<br />
sebesi se prinel kako `rtva ed<strong>na</strong>{ zasekoga{ za so svojata `rtva da go<br />
uni{ti grevot. Taka, spored tvrdeweto <strong>na</strong> teologijata, duri so negovata<br />
`rtva site `rtvi dobile polnost i bile iskoreneti ili uki<strong>na</strong>ti,<br />
dobivaj}i ja svojata kone~<strong>na</strong> smisla vo Isus koj sebesi se prinel za<br />
`ivotot <strong>na</strong> setot.<br />
Vo me|uvreme gospod go menuva stavot kon `rtvuvaweto vo <strong>na</strong>soka<br />
kon pravdata. Vo eden moment toj veli: Gi mrazam i gi preziram<br />
va{ite praznici i ve}e ne mi se mili va{ite sve~enosti. Koga mu prinesuvate<br />
palenici, va{ite lebni prinosi ne mi se mili, <strong>na</strong> `rtvata<br />
blagodarnica od va{ite zgoeni teliwa i ne poglednuvam. Otstranete<br />
go od mene {umot <strong>na</strong> svoite pesni, ne sakam da gi slu{am zvucite <strong>na</strong> va-<br />
{ite psaltiri. Pravdata neka pote~e kako voda i spravedlivosta kako<br />
sil<strong>na</strong> buica. (Amos, 5:21-24). I Mihej, kako Amos, go istaknuva baraweto<br />
odadenosta <strong>na</strong> boga da ne seiska`uva so formalni obredi i `rtvi,<br />
tuku so ~esen v<strong>na</strong>tre{en stav, ~esnost i pravedni postapki. So {to<br />
}e dojdam pred gospod, }e pad<strong>na</strong>m li ni~kum pred sevi{niot bog? - se<br />
pra{uva Mihej. ]e dojdam li pred nego so `rtva palenica so teli<strong>na</strong><br />
godi<strong>na</strong>~iwa. Dali }e mu bidat mili iljada ovci, iljada iljadi potoci<br />
maslo?Treba li da se prinese prvorodeniot sin zaradi svojot prestap,<br />
plodot <strong>na</strong> svojata utroba zaradi grevot <strong>na</strong> mojata du{a? ^oveku, objaveno<br />
e {to e dobro, {to bara gospod od tebe: da se pravi samo pravda, da<br />
se qubi milosrdieto i da se odi smireno po svojot bog. Gospodoviot<br />
glas mu vika <strong>na</strong> gradot i mudrosta }e go vidi tvoeto ime: "Slu{ajte go<br />
`ezloto i onoj koj go opredelil." Zar mo`am da go podnesuvam bogatstvoto<br />
vo domot <strong>na</strong> bezbo`nicite so prokleta <strong>na</strong>polneta efa. Mo`am<br />
li da go opravdam onoj koj se slu`i so kriva merka, so vre}a so izmamlivi<br />
merilki. (Mihej, 6:6-11). Prorokot Isaija, pak, im upatuva prekor<br />
<strong>na</strong> bogatite koi svoeto bogatstvo go sobiraat <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> siroma{nite<br />
i koi ja izvrtuvaat pravdata vo koja siroma{nite se <strong>na</strong>devaat. Kako<br />
sta<strong>na</strong> ti bludnica ver<strong>na</strong> tvrdino? Be{e pol<strong>na</strong> so pravda, pravdata prestojuva{e<br />
vo nea, a sega - ubijcite... Tvoite knezovi se odmet<strong>na</strong>a se<br />
sprijatelija so kradci. Site kopneat za potkup, letaat po darovi. Mu ja<br />
skratuvaat pravdata <strong>na</strong> sira~eto, parnicata <strong>na</strong> vdovicata ne stiga do<br />
459<br />
So {to }e dojdam pred gospoda, }e pad<strong>na</strong>m li ni~kum pred sevi{-<br />
niot bog? ]e dojdam li pred nego so `rtva palenica so teliwa godi<strong>na</strong>~iwa.<br />
Dali }e mu bidat mili iljada ovni i iljada iljadi potoci maslo? Treba li da<br />
se prinese prvorodeniot sin zaradi svojot prestap, plodot <strong>na</strong> svojata utroba<br />
zaardi grevot <strong>na</strong> mojata du{a (6:6-7).<br />
279
niv (Isaija, 1:21-23). ...Te{ko vi vam {to pribli`uvate ku}a do ku}a i<br />
{to sostavuvate niva do niva dodeka ne go zazemete seto mesto pa da<br />
stanete edinstveni vo zemjata (Isaija, 5:8). Isaija, u{te pove}e od<br />
Amos i Mihej <strong>na</strong>glasuva deka gospod ja saka pravdata i go po~ituva<br />
ispravnoto povedenie pove}e otkolku formalnite obredi i `rtvi.<br />
^ujte go gospodovoto slovo sodomski glavatari, poslu{ajte go zakonot<br />
<strong>na</strong> va{iot bog gomorski <strong>na</strong>rode. Zo{to mi e mno{tvoto va{i `ivoti -<br />
govori gospod. Sit sum od ovenski palenici i od mrsnoto <strong>na</strong> zgoenite<br />
teliwa. I krvta mi se zgadi od bikovi, jagniwa i jariwa... temjanot go<br />
zamraziv... Koga gi {irite racete za molitva jas gi odvra}am o~ite od<br />
vas. Samo gi mno`ite molitvite, jas ne vi veruvam. Racete vi se <strong>na</strong>topeni<br />
so krv, izmijte se, o~istete se. Otsranete gi od pred moite o~i<br />
ne~esnite dela, prestanete da pravite zlo. U~ete se <strong>na</strong> dobri dela,<br />
stremete se kon pravdata, priteknete mu <strong>na</strong> pomo{ <strong>na</strong> ugneteniot, pomognete<br />
mu <strong>na</strong> sira~eto do pravdata, zazemete se za vdovicite(Isaija<br />
1:10-17).<br />
Isaija zaboruva i za toa daka gospod }e prati izbavitel. Mesijata<br />
460 }e izgleda taka {to so pravda }e mu bidat prepa{ani bedrata, a<br />
so vernost stranite. Na nego }e po~iva gopodoviot duh, duh <strong>na</strong> mudrosta<br />
i <strong>na</strong> razumot, duh <strong>na</strong> sovest i sila, duh <strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewe i <strong>na</strong> strav gospoden.<br />
Gospodoviot srav }e go vdahne, ne }e sudi spored videnoto ni }e presuduva<br />
spored ~uenoto, tuku }e im sudi po pravda <strong>na</strong> bednite i prav sud }e<br />
im izre~uva <strong>na</strong> bednite <strong>na</strong> zemjata. So bi~ot <strong>na</strong> svoeto slovo }e go {ibne<br />
silnikot, a so zdivot od ustata }e go ubie bezbo`nikot (Isaija, 11,<br />
2-5). 461 ]e go kazni svetot za zloto, bezbo`nicite za bezzakonito, }e ja<br />
dokraj~i gordelivosta <strong>na</strong> gordelivite, }e ja poni`i <strong>na</strong>duenosta <strong>na</strong> silnicite.<br />
^ovekot }e bide povreden otkolku pre~istenoto zlato, smrtnikot<br />
od ofirskoto zlato (Isaija, 13:11-13). Mesijata }e gi uni{te neprijatelite<br />
<strong>na</strong> Izrael (Isaija, 11:11-16) i }e sozdade sostojba <strong>na</strong> bo`jo<br />
carstvo <strong>na</strong> zamjata vo koe: "I volkot }e `ivee so jagneto, risot }e le-<br />
`i so jareto, teleto i lav~eto }e pasat zaedno, a malo detence }e gi<br />
460<br />
Spored Talmudot mesija e ~ovek <strong>na</strong> pravdata koj mo`e da <strong>na</strong>mirisa<br />
{to e dobro, a {to zlo. Vo drug talmudski izvor se veli deka Bar Koziba (Bar<br />
Kohba) vladeel dveipol godini i toga{ im rekol <strong>na</strong> rabinite: "Jas sum Mesija."<br />
Tie mu odgovorile: "Za mesijata e zapi{ano deka mirisa i sudi. Da vidime<br />
dali mo`e Bar Koziba toa da go stori." Koga videle deka ne mo`e da<br />
sudi spored mirisot, go ubile. Vo Talmudot mo`e da se <strong>na</strong>jde i mnogu zanimlivoto<br />
tvrdewe deka "vo mesijanskata era (vtoroto doa|awe <strong>na</strong> Isus, m.z.) ne postoi<br />
ni zasluga nitu vi<strong>na</strong>." Spored ovaa izreka vo mesijanskata era izgleda<br />
deka za ~ovekot }e is~ezne problemot <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta, a so toa i problemot <strong>na</strong> dobrite<br />
dela. Na ~ovekot pove}e nema da mu bidat potrebni dobri dela, za{to }e<br />
stane celosno svoj. Fromm, E. Bit }ete kao Bog, Zagreb, 1989, str. 192.<br />
461<br />
So ogled deka toga{nite Evrei ne si gi miele zabite, pretpostavuvale<br />
deka toa ne go pravi nitu Jehova.<br />
280
vodi. Kravata i me~kata }e pasat zaedno, a nivnite mladi }e le`at zaedno,<br />
lavot }e jade slama kako govedo. Doil~e }e si igra <strong>na</strong>d dupkata <strong>na</strong><br />
zmijata, cical~eto }e ja vovlekuva rakata vo zmiinoto leglo. Ne }e se<br />
pravi pove}e zlo, ne }e se opustuva <strong>na</strong> seta moja sveta gora: zemjata }e<br />
se ispolni so z<strong>na</strong>ewe za gospoda, kako {to moriwata se pol<strong>na</strong>t so voda<br />
(Isaija, 11:5-9). Me|utoa, toj raj <strong>na</strong> zemjata (bez iracio<strong>na</strong>lni elementi<br />
povrzani so neboto) nema da va`i samo za Evreite, tuku za site <strong>na</strong>rodi<br />
<strong>na</strong> realniot svet. 462<br />
Zo{to mi e mno{tvoto va{i `rtvi? - govori gospod. Sit sum od<br />
ovenski palenici. 463 I krvta mi se zgadi od bikovi, jagniwa i jariwa. 464<br />
(Isaija, 1:11)... Koga gi {irite racete za molitva, jas gi odvra}am<br />
o~ite od vas. Samo gi mno`ite molitvite, jas ne ve slu{am. Racete vi<br />
se <strong>na</strong>topeni so krv, izmijte se, o~istete se. Otstranete gi od pred moite<br />
o~i ne~esnite dela, prestanete da pravite zlo. U~ete se <strong>na</strong> dobro<br />
dela: stremete se kon pravda, priteknuvajte mu <strong>na</strong> pomo{ <strong>na</strong> ugneteniot,<br />
pomgnete mu <strong>na</strong> sira~eto do pravdata, zazemete se za vdovicata.<br />
(Isaija, 1:15-17).<br />
Ezekiel, kako i porane{nite proroci, ja istaknuva za{titata<br />
<strong>na</strong> siroma{nite i <strong>na</strong> bogata{ite koi zemaat od niv im se zakanuva so<br />
bo`ji kazni. I toj go istaknuva idealot <strong>na</strong> pravdata, pa veli: "Koj e<br />
praveden i koj gi po~ituva zakonot i pravdata i ne jade po planinite i<br />
ne gi podiga o~ite kon idolite <strong>na</strong> Izraeleviot dom, ne ja obes~esuva<br />
`e<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svojot bli`en i ne i prio|a <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta dodeka e ne~ista, nikomu<br />
ne mu <strong>na</strong>nesuva <strong>na</strong>silstvo, go vra}a zemenoto vo zalog i ni{to ne<br />
ograbuva, go deli svojot leb so gladnite, go oblekuva goliot, ne dava <strong>na</strong><br />
zaem so dobivka, ja vozdr`uva rakata od nepravda, presuduva spored visti<strong>na</strong>ta,<br />
odi po moite <strong>na</strong>redbi i gi ~uva moite zakoni postapuvj}i spored<br />
visti<strong>na</strong>ta - toj e <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> praveden i toj }e `ivee, zboruva gospod<br />
bog. No, ako toj rodi razbojnik koj proleva krv ili }e mu <strong>na</strong>pravi ne-<br />
{to sli~no <strong>na</strong> bratot, a ne raboti kako negoviot roditel... takviot sin<br />
nema da `ivee... A ako toj rodi sin koj }e gi sogleda site grevovi {to<br />
gi <strong>na</strong>pravil negoviot tatko, ako gi sogleda i ako taka ve}e ne <strong>na</strong>pravi...<br />
ne, toj nema da umre zaradi tatkoviot grev, toj }e `ivee. A negoviot tatko...<br />
}e umre zaradi svojot grev. No, vie velite za{tosinot da ne go<br />
nosi tatkoviot grev. Zatoa {to sinot izvr{uva zakon i pravda, gi ~uva<br />
i gi izvr{uva site moi <strong>na</strong>redbi }e `ivee Onoj koj zgre{il, toj }e umre.<br />
462<br />
Spored nekoi avtori <strong>na</strong>jgolemiot dostrel {to gospod go pravi vo<br />
vrska so `rtvuvaweto e istaknuvaweto <strong>na</strong> zabra<strong>na</strong>ta da se `rtvuvaat deca. Ne<br />
dozvoluvaj nekoe tvoe dete da mu bide `rtvuvano <strong>na</strong> Moloha (Levit, 18:21 i<br />
20:1-6). Fakt e me|utoa deka bog se buni {to lu|eto toa `rtvuvawe ne mu go<br />
pravat nemu tuku <strong>na</strong> drug bog - <strong>na</strong> Moloh.<br />
463<br />
Fakt e me|utoa deka gospod porano ne mo`e{e da se <strong>na</strong>siti.<br />
464<br />
Ovde e verojatno da se pretpostavi deka toa bilo vreme koga gospod<br />
ve}e gi imal dobieno prvite <strong>na</strong>u~ni soz<strong>na</strong>nija za {tetnosta od holesterolot.<br />
281
Sinot nema da go nosi tatkoviot grev, ni tatkoto sinoviot grev. Vrz<br />
pravednikot }e bide negovata pravda, a vrz bezbo`nikot negovata bezbo`nost<br />
(Ezekiel, 18:5-20).<br />
Vo Petokni`ietoi kaj porane{nite proroci osobeno se istaknuva<br />
pravednosta <strong>na</strong> Jehova koj go <strong>na</strong>graduva dobroto i go kaznuva zloto<br />
<strong>na</strong> eden strog, noumoliv i avtomatski <strong>na</strong>~in. Pokraj svetosta i strogosta<br />
<strong>na</strong> gospod, Ezekiel ja istaknuva i negovata vozvi{enost <strong>na</strong>d ~ovekot<br />
i negovata dobri<strong>na</strong>. Dodu{a, ni spored Ezekiel,pravda ne mo`e da<br />
se prebie za nepravda: pravedniot nema da go izbavi pravdata negova<br />
koga }e zgre{i, no zatoa, ako se odvrati, bezbo`nikot nema da propadne<br />
za bezbo`nosta svoja. 465<br />
Pokraj istaknuvaweto <strong>na</strong> li~<strong>na</strong>ta odgovornost i li~noto bogatstvo,<br />
"Poslovici" (Solomonovi izreki) gi prepora~uvaat skromnosta,<br />
razumnosta, trezvenosta i stravot od gospod kako <strong>na</strong>jgolemi doblesti:<br />
Podobro e malku so strav od gospod, otkolku golemo bogatsvo i nemir<br />
so nego (15:16), Pravdata go vozvi{uva <strong>na</strong>rodot, a grevot e sram <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot.<br />
(14:35), Podobro e malku so pravda, otkolku golemi prihodi so<br />
nepravda (16:8), Koj see nepravda - `nee `alost i grabe`ot <strong>na</strong> negoviot<br />
gnev }e go udri nego samiot (22:8). Podoc<strong>na</strong>, site tie idei osobeno }e gi<br />
istaknuva kalvinizmot.<br />
2. PRAVDATA VO NOVIOT ZAVET<br />
2.1. FILOZOFIJATA NA ISUS<br />
Mesijanstvoto (mesija - bo`ji pratenik, izbavitel <strong>na</strong> Evreite<br />
od nevolji) iznik<strong>na</strong> od idejata deka Evreite iako porazuvani vo vojni<br />
se izbraniot <strong>na</strong>rod (tie se osvojuvani poradi nedovol<strong>na</strong>ta verba vo gospod,<br />
staradaat od drugi <strong>na</strong>rodi koi postapuvaat po bo`ja volja, neprijatelite<br />
<strong>na</strong> Evreite se samo "kam{ik bo`ji," prateni po bo`ji <strong>na</strong>log<br />
za da gi kaz<strong>na</strong>t Evreite zaradi nedovolnoto po~ituvawe <strong>na</strong> boga).<br />
Mesija e prorok koj treba da go sozdade carstvoto <strong>na</strong> mirot i sre}ata i<br />
465<br />
Mene ne mi e do smrtta <strong>na</strong> bezbo`nikot, tuku da se odvati od svojot<br />
lo{ pat i da `ivee! ...Pravednikot nema da go izbavi negovata pravednost vo<br />
denot koga }e sogre{i, nitu bezbo`nikot }e strada zaradi svojata bezbo`nost<br />
vo denot koga }e se odvrati od nea, kako {to ni pravednikot ne }e mo`e da<br />
ostane vo `ivot vo denot koga }e sogre{i. Ako mu re~am <strong>na</strong> pravednikot: "]e<br />
`ivee{," a toj po~ne da se <strong>na</strong>deva vo svojata pravednost, }e ja zaboravam seta<br />
negova pravednost i toj }e umre zaradi nepravednosta {to ja <strong>na</strong>pravi! Ako mu<br />
re~am <strong>na</strong> bezbo`nikot: "]e umre{," a toj se odvrati od svojot grev i po~ne da<br />
pravi po zakonot i pravdata, go vra}a zalogot, go pla}a ograbenoto ne pravej}i<br />
bezzakonie - }e `ivee, nema da umre. I site grevovi {to gi ima{e <strong>na</strong>praveno<br />
}e mu bidat zaboraveni. Raboti spored zakonot i pravdata: }e `ivee!<br />
(Ezekiel, 33:12-17).<br />
282
lagosostojba, bo`joto carstvo <strong>na</strong> zemjata (o<strong>na</strong> {to denes se <strong>na</strong>rekuva<br />
vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> 466 ) za izbraniot <strong>na</strong>rod - Evreite. Taa ideja ja ponese<br />
Hristos (a denes liberalnodemokratskata dr`ava). O<strong>na</strong> {to nekoga{<br />
be{e Hristos, denes e vlasta <strong>na</strong> demokratskite dr`avi. Taa e onoj<br />
faktor koj seka <strong>na</strong>mesto Hristos, se `rtvuva za dobroto <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot, gi<br />
prezema grevovite <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot vrz svojot grb i seto toa go pravi ne zaradi<br />
li~no, tuku zaradi dobroto <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot. O<strong>na</strong> {to nekoga{ se pi{uva{e<br />
"Za bo`jata dr`ava," denes se pi{uva za "Vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>."<br />
Idejata i <strong>na</strong> dvete ideologii (<strong>na</strong> hristijanstvoto i <strong>na</strong> liberal<strong>na</strong>ta<br />
deokratija e ed<strong>na</strong>kva: "za nesre}ite i stradawata <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot ne treba<br />
da se baraat pri~inite samo vo <strong>na</strong>dvore{nite sili - vo gospod i<br />
vlasta - tuku vo prv red vo <strong>na</strong>s samite. Od taa misli izvira "golemata<br />
moral<strong>na</strong> i socijal<strong>na</strong> vrednost" <strong>na</strong> hristijanstvoto i <strong>na</strong> sovremenite<br />
politi~ki teorii <strong>na</strong> vlasta. I zarem nekoj treba da se somneva vo <strong>na</strong>o|aweto<br />
<strong>na</strong> Kami deka za taa propagiraweto <strong>na</strong> tie celi nekoga{nite<br />
sve{tenici ed<strong>na</strong>kvo uspe{no gi zamenija dene{nite politi~ari. Mir<br />
i blagosostojba. Seto toa }e vi go dade vlasta, ako samite go postignete.<br />
Ne z<strong>na</strong>m zo{to, no toa nekako mi li~i <strong>na</strong> ispolnuvaweto <strong>na</strong> nekakvi<br />
odrednici ("ben~markovi") koi treba da gi ispolni poedinecot za da<br />
bide primen za polnopraven ~len <strong>na</strong> dr`avata, isto kako onie {to EU<br />
gi bara za polnopraven priem <strong>na</strong> dr`avite.<br />
Osnov<strong>na</strong>ta poenta vo prvite tri evangelija od Noviot zavet e<br />
povrza<strong>na</strong> so vozdigawe <strong>na</strong> siroma{tvoto i <strong>na</strong>pad <strong>na</strong> bogatstvoto 467 i rasko{ot:<br />
Ne sobirajte si bogatstva <strong>na</strong> zemjata, kade {to molecot i r|ata<br />
gi uni{tuvaat i kade {to kradci potkopuvaat i kradat. Tuku<br />
sobirajte si bogatstva <strong>na</strong> neboto, kade {to ni molec nitu r|a gi uni{-<br />
tuvaat i kade {to kradci ne potkopuvaat i kradat, za{to kade e tvoeto<br />
466<br />
Vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e prav<strong>na</strong> politika za toa kakvo treba da bide<br />
<strong>pravoto</strong> (jus<strong>na</strong>turalizam). Kako politi~ki ideal vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> z<strong>na</strong>~i<br />
vnesuvawe <strong>na</strong> maksimum <strong>na</strong> moral vo pravnite (op{testvenite) odnosi.<br />
467<br />
Poi<strong>na</strong>ku Seneka: Mudriot nikako sebesi ne se smeta za nedostoen za<br />
podarocite <strong>na</strong> sre}ata: toj ne go saka bogatstvoto, no vo daden moment pove}e<br />
go ceni odo{to siroma{tvoto. Toj ne go zema vo svojata du{a, no go zema vo<br />
svojata ku}a i ne go prezira koga go ima, tuku go dr`i <strong>na</strong> kup~e i milo mu e<br />
{to <strong>na</strong> negovata doblest i stojat <strong>na</strong> raspolagawe pogolemi sredstva. Seneka, L.<br />
A, Rasprava o bla`enom `ivotu, Grafos, Beograd, 1978, str. 54. Bogatstvoto kaj<br />
mudriot predizvikuva raspolo`enie i go razveseluva kako povolniot veter<br />
brodarot... Kakva e razlikata, me|u budaliot i mudriot, koga i dvajcata sakaat<br />
da imaat imot? Golema: kaj mudriot bogatstvoto mu e samo vo slu`ba, a kaj<br />
budaliot toa ja ima vlasta. Vo prviot slu~aj mudriot vladee so bogatstvoto, a<br />
vo vtoriot bogatstvoto vladee so budaliot. Ibid, str. 54 i 61. Ovde me|utoa e<br />
z<strong>na</strong>~ajno da se konstatira ako pravdata nekoga{ be{e zgodno sredstvo so<br />
nejzi<strong>na</strong> pomo{ da se osporuva bogatstvoto (Isus), denes sta<strong>na</strong> zgodno sredstvo<br />
so nejzi<strong>na</strong> pomo{ da se opravduva bogatstvoto (Rols, Nozik).<br />
283
ogatstvo, tamu }e bide i tvoeto srce. (Matej, 6:19-21). Ova u~ewe e<br />
povrzano so dualizmot (dvojstvenosta, nerazdelnosta) <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto, <strong>na</strong> gospod i |avolot. Od toj postulat proizleguva deka se {to e<br />
telesno <strong>na</strong>veduva kon <strong>na</strong>slada, rasko{, <strong>na</strong>silstvo, grev, a duhovnoto e<br />
bo`ensko vo ~ovekot e nositel <strong>na</strong> doblesta i spasenieto, toa e onoj del<br />
<strong>na</strong> ~ovekot preku koj toj }e vleze vo carstvoto bo`je. Vo vrska so ova<br />
sfa}awe evangelijata zemaat deka bogatstvoto <strong>na</strong> zemjata ne e <strong>na</strong>grada<br />
bo`ja kako {to se smeta vo petokni`ieto <strong>na</strong> Mojsie, tuku ne{to<br />
gre{no. Kolku {to nekoj posiroma{en <strong>na</strong> zemjata, kolku {to pove}e e<br />
progonet i strada, toa pobrgu mu e obezbedeno carstvoto bo`je. Vo<br />
Beseda <strong>na</strong> gorata Isus veli: Blaze si im siroma{nite so duh za{to<br />
nivno e carstvoto nebesno. Blaze si im <strong>na</strong> onie koi taguvaat, za{to }e<br />
bidat ute{eni. Bla`ni se krotkite, za{to }e ja <strong>na</strong>sledat zemjata.<br />
Blaze si im <strong>na</strong> gladnite i `ednite za pravda (zborot "pravda" podoc<strong>na</strong><br />
e interpoliran i kako "carstvo nebesno," <strong>na</strong>mesto "carstvo bo`je"),<br />
za{to }e se <strong>na</strong>sitat... Blaze si im <strong>na</strong> progonetite zaradi pravda, za{to<br />
e nivno carstvoto nebesno (Matej, 5:3-10). 468 Vo taa smisla i Luka: Bla-<br />
`eni ste vie bednite za{to e va{e bo`joto carstvo. Bla`eni 469 ste vie<br />
koi gladuvate sega, za{to }e se <strong>na</strong>sitite. Bla`eni ste vie koi pla~ete<br />
sega za{to }e se smeete. Bla`eni ste koga lu|eto }e ve zamrazat i koga<br />
}e ve oddelat i }e ve pohulat i go isfrlat va{eto imekako lo{ozaradi<br />
~ovekoviot sin. Raduvajte se vo toj deni likuvajte za{to ete golema e<br />
va{ata <strong>na</strong>grada <strong>na</strong> neboto... 470 No, gorko vam bogati za{to ja primivte<br />
468<br />
Bo`joto carstvo ne se sostoi vo jadewe i piewe, tuku vo pravda...<br />
(Poslanie do Rimjanite, 14:17).<br />
469<br />
Bla`en e sinonim za sre}en, vesel, radosen, miren ~ovek ili za<br />
dobro ~ie poseduvawe ne dopu{ta da se saka ne{to drugo (Beotie). Cel <strong>na</strong><br />
bla`eniot `ivot e telesno zdravje - du{even mir (Epikur). Bla`en e onoj koj<br />
e postojano, vistinski sre}en. Bla`en (sre}en) mo`e da go <strong>na</strong>re~eme onoj ~ovek<br />
za koj ni{to ne e dobro ili zlo, tuku samo dobrata i zla du{a, koj ja saka<br />
~esnosta, komu negovata doblest mu e se, kogo slu~ajot ne mo`e nitu da go vozdigne<br />
ni da go skr{i, koj ne poz<strong>na</strong>va nikakvo pogolemo dobro od o<strong>na</strong> {to samiot<br />
sebesi mo`e da si go dade i za kogo vistinskoto u`ivawe se sostoi vo prezirawe<br />
<strong>na</strong> ~ulnite zadovlostva... Bla`eniot `ivot se sostoi vo toa da imame<br />
sloboden duh, ispraven, neustra{iv i postojan, vozdig<strong>na</strong>t <strong>na</strong>d stravot i kopne`ot,<br />
za koj postoi samo edno dobro: ~esnost i samo edno zlo: sram. (Seneka,<br />
L. A, Rasprava o bla`enom `ivotu, Grafos, Beograd, 1978, str. 35). ...Bla`en mo`e<br />
da se <strong>na</strong>re~e i onoj koj voden od umot ni{to pove}e ne saka i od ni{to pove}e<br />
ne se pla{i, demek onoj koj nitu se <strong>na</strong>deva, nitu se pla{i (m.z.).<br />
470<br />
Religijata so svoeto u~ewe gi povrzuva prokletstvoto i blagoslovot,<br />
osudata i bla`enstvoto. Bla`en e onoj koj i veruva, nesre}en, izguben,<br />
proklet onoj koj ne i veruva. Toa z<strong>na</strong>~i deka taa ne apelira <strong>na</strong> umot, tuku <strong>na</strong><br />
srceto, <strong>na</strong> povikot za bla`enstvo. <strong>na</strong> afektite strav i <strong>na</strong>de`... Stravot od pekolot<br />
me prisiluva da veruvam... A <strong>na</strong>jvisokiot poim, <strong>na</strong>jvisokoto su{testvo<br />
284
svojata uteha. Gorko vam koi ste siti sega, za{to }e gladuvate. Gorko<br />
vam koi se smeete sega, za{to }e `alite i }e pla~ete. (Matej, 6:20-<br />
25).Raduvajte se i veselete se za{to golema e va{ata <strong>na</strong>grada <strong>na</strong> nebesata,<br />
za{to taka gi gonea prorocite koi bea pred vas. (Matej, 5:12). I<br />
ne bojte se od onie koi go ubivaat teloto, a du{ata ne mo`at da ja ubijat.<br />
Tuku bojte se pove}e od onoj, koj mo`eda gi pogubi i du{ata i teloto<br />
vo pekolot. Ne se prodavaat li dve vrap~iwa za asarij? Pa niedno<br />
od niv ne pa|a <strong>na</strong> zemjata bez voljata <strong>na</strong> va{iot tatko. A vam vi se<br />
izbroeni duri i vlak<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> glavata. 471 I ne bojte se. Vie ste poskapi<br />
od mnogu vrap~iwa. (Matej, 10:28-31). No sepak, vo pogled <strong>na</strong> prezirot<br />
<strong>na</strong> bogatstvoto mo`ebi e <strong>na</strong>jkarakteristi~<strong>na</strong>, me|utoa i <strong>na</strong>jkontroverz<strong>na</strong>,<br />
Isusovata prikaz<strong>na</strong> za nepravedniot (koj vo makedonskiot<br />
prevod <strong>na</strong> Biblijata stanuva - s<strong>na</strong>odliviot) upravnik. 472 Taa prikaz<strong>na</strong> ja<br />
<strong>na</strong> religijata e bog, <strong>na</strong>jgolem zlostor e z<strong>na</strong>~i da se somneva vo bog ili duri i<br />
some`ot deka bog postoi. Feuerbach L, Izbor iz dela, Matica Hrvatska, Zagreb,<br />
1956, str. 106. A da se veruva z<strong>na</strong>~i da se zamisluva deka postoi toa {to ne postoi,<br />
<strong>na</strong> primer, deka ovaa slika e `ivo su{testvo, deka onoj leb e meso, o<strong>na</strong><br />
vino - krv itn. deka ne{to e {to ne e. Ibid, str. 247.<br />
471<br />
Toj go opedeluva brojot <strong>na</strong> yvezdite i sekoja ja <strong>na</strong>rekuva so nejzinoto<br />
ime (Psalm, 147:4), a <strong>na</strong> sekoj ~ovek mu gi broi i vlak<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> glavata (Matej,<br />
10:30). Impozantno, ako se z<strong>na</strong>e deka astronomite tvrdat deka ima 100 miliardi<br />
galaksii, a samo vo <strong>na</strong>{ata galaksija ima 100 miliardi yvezdi. Zgora <strong>na</strong><br />
toa <strong>na</strong> zemjata ima skoro 8 milijardi luge, od koi, ako se isklu~at }elavite, ne<br />
e lesno sekoj moment da se prebrojuvaat nivnite vlak<strong>na</strong>, za{to od moment vo<br />
moment, sekoj ima razli~en broj vlak<strong>na</strong> <strong>na</strong> svojata glava. No toa ne e se. Vo<br />
Psalm 56 se veli: "Ti gi izbroi dnite <strong>na</strong> moite skitawa, gi sobra moite solzi<br />
vo tvojot sad: ne e li zapi{ano se vo tvojata kniga." Vo vrska so toa, veli<br />
Luter, nitu ed<strong>na</strong> solzi~ka ne smee zaludno da se slu~i, sekoja od niv e oz<strong>na</strong>~e<strong>na</strong><br />
so golemi bukvi <strong>na</strong> neboto. A su{testvoto koe gi broi i sobira duri i solzi~kite<br />
<strong>na</strong> ~ovekot, sigurno e mnogu sentimentalno su{testvo veli Forebah.<br />
Feuerbach Ludwig, Izbor iz dela, Matica Hrvatska, Zagreb, 1956, str. 100.<br />
472<br />
Si be{e eden bogat ~ovek, koj ima{e <strong>na</strong>stojnik kogo kaj nego go <strong>na</strong>klevetija<br />
deka mu go rastura imotot. Toj go povika i mu re~e: [to slu{am za<br />
tebe, daj smetka za tvoeto upravuvawe, ne mo`e{ ve}e da bide{ <strong>na</strong>stojnik. A<br />
<strong>na</strong>stonikot re~e vo sebe: [to da pravam za{to gospodarot mi go odzede <strong>na</strong>stojni{tvoto.<br />
Da kopam - ne mo`am, da prosam - se sramam. Z<strong>na</strong>m {to da <strong>na</strong>pravam<br />
za da me primat vo svoite domovi koga }e bidam otstranet od upravuvaweto. I<br />
gi povika dol`nicite <strong>na</strong> svojot gospodar sekogo poodelno i mu re~e <strong>na</strong> prviot:<br />
Kolku mu dol`i{ <strong>na</strong> mojot gospodar. A toj re~e: Sto meri maslo. Mu<br />
re~e: Zemi si ja priz<strong>na</strong>nicata, sedni ved<strong>na</strong>{ i <strong>na</strong>pi{i pedeset. Potoa mu re~e<br />
<strong>na</strong> drugiot: Kolku dol`i{. Toj re~e: Sto meri p~enica. Mu re~e: Zemi ja priz<strong>na</strong>nicata<br />
i <strong>na</strong>pi{i osumdeset. I gospodarot go pofali nepravedniot <strong>na</strong>stojnik<br />
za{to postapi mudro: za{to sinovite <strong>na</strong> ovoj svet spored svojot rod se pomudri<br />
od sinovite <strong>na</strong> svetli<strong>na</strong>ta. I jas vi velam, re~e Isus, <strong>na</strong>pravejte si se-<br />
285
<strong>na</strong>glasuva va`nosta <strong>na</strong> prostuvaweto tu|i dolgovi (kako i davaweto <strong>na</strong><br />
imotot <strong>na</strong> siroma{nite) zaradi prostuvawe <strong>na</strong> sopstvenite grevovi:<br />
za{to so smrta prestanuva <strong>na</strong>{ata mo} da pravime dobro so <strong>na</strong>{ite<br />
pari, pa zatoa dobroto so niv treba da go pravime sega. Pritoa, brojni<br />
teolozi smetaa deka Isus pod nepravedno bogatstvo go podrazbira ne<br />
samo o<strong>na</strong> koe e stek<strong>na</strong>to so izmama ili kra`ba, tuku voop{to sekoe<br />
materijalno bogatstvo. Na toa bogatstvo toj mu go sprotivstavuva<br />
duhovnoto bogatstvo koe edinstveno go smeta za pravedno bogatstvo.<br />
Za Isus, `ivotot <strong>na</strong> ovoj svet e samo proba, isku{enie za ve~iot<br />
zadgroben `ivot. 473 Fariseite mnogu dr`ele do ovozemniot `ivot<br />
i do ugledot i polo`bata vo op{testvoto koi se steknuvaat so zaslu`e<strong>na</strong><br />
rabota i z<strong>na</strong>ewe. A Isus im veli: mnogumi<strong>na</strong> prvi }e bidat posledni,<br />
a poslednite prvi. (Matej, 19:30, Marko, 10:31, Luka, 13:30).<br />
Ili,pogolemiot me|u vas da bide kako <strong>na</strong>jmaliot, a stare{i<strong>na</strong> neka<br />
bide kako sluga. (Luka, 22:26), koj se vozdiga sebesi - }e bide ponizen, a<br />
koj se ponizuva sebesei - }e bide vozvi{en. (Matej, 23:11). So toa Isus,<br />
vsu{nost, tvrdi deka sî {to e <strong>na</strong> ovoj svet bilo <strong>na</strong>opaku (nepravda), <strong>na</strong><br />
onoj svet }e bide ispraveno (pravda), i obratno: siroma{nite od ovoj,<br />
}e sta<strong>na</strong>t bogati <strong>na</strong> onoj svet, pa taka mo`e da ispadene duri i toa dobrite<br />
<strong>na</strong> ovoj da sta<strong>na</strong>t lo{i (~esnite - krimi<strong>na</strong>lci), <strong>na</strong> onoj svet, a lo-<br />
{ite - dobri (krimi<strong>na</strong>lcite - ~esni), invalidite - zdravi, glupite - pametni.<br />
474 ^i<strong>na</strong>m deka ova e glav<strong>na</strong>ta poenta <strong>na</strong> Isus zaradi koja toj se<br />
besi prijateli so nepravedno bogatstvo za koga }e osiroma{ite da ve primat<br />
vo ve~nite ku}i. Koj e veren vo maloto - veren e i vo mnogu, a koj e neveren vo<br />
maloto, neveren e i vo mnogu. I taka, ako ne bevte verni vo nepravednoto bogatstvo,<br />
koj }e vi go doveri vistinskoto. I ako ne bevte verni vo tu|oto, koj<br />
}e vi go dade o<strong>na</strong> {to e va{e. Nieden pak sluga ne mo`e da im slu`i <strong>na</strong> dva gospodari:<br />
za{to ili edniot }e go mrazi, a drugiot }e go qubi, ili za edniot }e<br />
se privrze, a za drugiot }e go prezira. Ne mo`ete da mu slu`ite <strong>na</strong> bog i <strong>na</strong><br />
bogatstvoto (Luka, 16:1-13).<br />
473<br />
Zatoa veli: Ne gri`ete se za svojata du{a {to }e jadete ili {to }e<br />
piete, nitu za svoeto telo {to }e oble~ete. Zar du{ata ne e pove}e od hra<strong>na</strong>ta<br />
i teloto od oblekata. Poglednete gi pticite nebesni. Tie nitu seat, nitu<br />
`neat, nitu sobiraat vo `itnici i pak <strong>na</strong>{iot nebesen tatko gi hrani. Zar ne<br />
ste vredni mnogu pove}e od niv? Koj od vas mo`e gri`ej}i se da mu pridade <strong>na</strong><br />
svojot rast, eden lakot? Zo{to se gri`ite za oblekloto? Poglednete gi polskite<br />
liljani kako rastat, ne se trudat nitu predat... I taka ne gri`ete se<br />
velej}i {to }e jademe ili {to }e pieme ili {to }e oble~eme. Za{to seto toa<br />
go baraat <strong>na</strong>rodite, za{to va{iot nebesen tatko z<strong>na</strong>e deka vi e potrebno seto<br />
ova. No, barajte go prvin carstvoto bo`jo i negovata pravda i se toa }e vi se<br />
dodade. I taka ne gri`ete se za utre{niot den, za{to utre{niot den }e se<br />
gri`i za sebesi. Dosta mu e <strong>na</strong> sekoj den negovoto zlo. (Matej 6:25-34).<br />
474<br />
Na nekoi, koi bea uvereni vo sebe deka se pravedni i gi preziraa<br />
drugite Isus im ja ka`a ovaa parabola. Dva ~oveka vlegoa vo Hram da se po-<br />
286
slavi i treba da se slavi. Iako ne e origi<strong>na</strong>l<strong>na</strong>, idejata mu e genijal<strong>na</strong><br />
- ma~i se <strong>na</strong> ovoj svet za da `ivee{ <strong>na</strong> onoj svet. Vo toa e smislata <strong>na</strong><br />
voskresnuvaweto - ako se otka`e{ od telesnite zadovolstva <strong>na</strong> ovoj<br />
svet, potrebno ti e telo koe <strong>na</strong> sudniot den ti go garantira Isus za tie<br />
zadovolstva da gi u`iva{ <strong>na</strong> onoj svet. Ne e te{ko da se zabele`i deka<br />
takvite sfa}awa se manipulacija so ~ovekovite <strong>na</strong>de`i: seto o<strong>na</strong> {to<br />
e pozitivno <strong>na</strong> zemjata }e bide negativno <strong>na</strong> neboto, i obratno. Zatoa<br />
<strong>na</strong> ~ovek treba da mu e lo{o vo ovoj, za da mu e dobro <strong>na</strong> onoj svet. Za<br />
`al, toa e o<strong>na</strong> so {to <strong>na</strong>jpove}e manipuliraat i dene{nite politi~ari<br />
-"sega vi e lo{o, no so <strong>na</strong>s se }e vi bide dobro." I tie koi ve}e sî, i<br />
onie koi sakat da dojdat <strong>na</strong> vlast, i ednite i drugite seaat la`ni <strong>na</strong>de`i.<br />
Onoj koj podobro uspeva vo toa - toj `nee. [to }e bide potoa,<br />
dali }e ima podobri vremiwa <strong>na</strong> ovoj ili <strong>na</strong> onoj svet, i niv kako i <strong>na</strong><br />
Hristos, <strong>na</strong>jmalku im e bitno. Najva`no e deka mene sega me ima, a koga<br />
mene }e me nema {to e bitno {to i vas }e ve nema.<br />
Jasno e deka Isus idnoto carstvo bo`je koe bi bilo ostvareno i<br />
dokolku bi bilo ostvareno i <strong>na</strong> zemjata, go zamisluva{e kako o{testvo<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi, priprosti, kako {to denes bi rekle primitivni i <strong>na</strong>ivni<br />
dobri lu|e me|u koi }e vladee ed<strong>na</strong>kvost i siroma{tija, kade {to nema<br />
da ima op{testveni razliki, nitu op{testveni ustanovi koi so <strong>na</strong>silstvo<br />
}e <strong>na</strong>metnuvaat razliki. 475 Moj stav e deka seto ova duri i vo vremeto<br />
<strong>na</strong> Hristos bilo mo`no samo vo zadgobniot `ivot, <strong>na</strong> onoj, a ne i <strong>na</strong><br />
ovoj svet. 476 Celos<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost e mo`<strong>na</strong> samo me|u dve ne{ta {to ne<br />
molat: edniot farisej, a drugiot carinik. Farisejot zasta<strong>na</strong> i se mole{e vo<br />
sebesi vaka: "Bo`e! Ti blagodaram {to ne sum kako drugite lu|e - razbojnici,<br />
nepravednici, prequbnici, ili kako ovoj carinik. Postam dvapati vo sedmicata<br />
i davam desetok od se {to pridobivam." A carinikot stoe{e daleku i<br />
ne saka{e ni o~ite da gi podigne kon neboto, tuku se udira{e po gradite i vele{e:<br />
"Bo`e, bidi milostiv sprema mene gre{nikot! Vi velam, ovoj se vrati<br />
doma pove}e opravdan, otkolku onoj: za{to sekoj koj se vozvi{uva sebesi }e<br />
bide poni`en, a koj se ponizuva sebesi, }e bide vozvi{en (Luka, 18: 9-14).<br />
475<br />
Gams, A. Biblija u svetlu dru{tvenih borbi, Beograd, 1970, str. 85.<br />
476<br />
Spored svedo~eweto <strong>na</strong> evagelieto <strong>na</strong> Luka, Isus rekol: "Ne dojdov<br />
da dadam mir <strong>na</strong> zemjata, tuku voj<strong>na</strong>." Me|utoa, toj ne saka{e neposredno da gi<br />
ru{i postojnite ustanovi - sopstvenosta, semejstvoto, op{testvenite razliki,<br />
vlasta, dr`avata i da gi zameni so drugi oblici, tuku sakal vo ~ovekot da<br />
go zadu{i o<strong>na</strong> {to so pravo go smetal za izvor i <strong>na</strong> sopstvenosta i <strong>na</strong> vlasta i<br />
<strong>na</strong> seto o<strong>na</strong> {to vo neposreden i sublimiran oblik pretstavuvaat sopstvenosta<br />
i vlasta (a toa vsu{nost e ~ove~kata civilizacija) - {to }e re~e teloto,<br />
telesnoto, "materijalnoto" vo ~ovekot. Toj sakal ~ovekot da go otkorne od civilizacijata<br />
i da go stavi vo sostojba vo koja site }e bidat ed<strong>na</strong>kvi, no vo siroma{tvoto,<br />
nez<strong>na</strong>eweto, bezazlenosta, ednostavnosta, dobri<strong>na</strong>ta - z<strong>na</strong>~i, sli~no<br />
<strong>na</strong> prvobit<strong>na</strong>ta prirod<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> lu|eto kakva {to ja zamisluvale nekoi<br />
gr~ki filozofi. Me|utoa, ~ovekovoto telo, odnosno instinktite koi od<br />
287
postojat: ~ovekot, `ivotnoto i predmetot bilo me|u sebe bilo eden so<br />
drug se ed<strong>na</strong>kvi, samo ako ed<strong>na</strong>kvo ne postojat. Celos<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost voop{to<br />
ne e mo`<strong>na</strong> me|u dve ne{ta {to postojat: me|u niv sekoga{ postoele<br />
i }e postojat makar i <strong>na</strong>jsitni razliki, ako vo ni{to drugo, toga{<br />
barem zaredi niv<strong>na</strong>ta pomestenost vo razli~en prostor, vreme i<br />
podlo`enosta <strong>na</strong> vlijanie <strong>na</strong> razni okolnosti. No, duri i koga ed<strong>na</strong>kvosta<br />
vo siroma{tijata bi bila ovozemska kategorija - pravda kako ed<strong>na</strong>kvost<br />
vo siroma{tvoto, vo dene{nite promeneti op{testvenoekonomski<br />
uslovi <strong>na</strong> `iveewe e nezamisliva idejata - pravda kako ed<strong>na</strong>kvost<br />
vo bogatstvoto. Lesno e ed<strong>na</strong>kvo da se nema: zemi im <strong>na</strong> lu|eto sî i tie<br />
ed<strong>na</strong>kvo }e nemaat. Te{ko e ed<strong>na</strong>kvo da se ima: za{to, za da bidat ed<strong>na</strong>kvi,<br />
<strong>na</strong> dvajca treba ed<strong>na</strong>kvo ili need<strong>na</strong>kvo da im se dade toa {to nedovolno<br />
se ima ili voop{to se nema. Za toa da mo`e da se ostvari sî u{te e<br />
potrebeno i <strong>na</strong> zemjata da postoi mo}en bog, za kogo "nema {to nema," a<br />
takvi bogovi zaedno so Grcite i Rimjanite odam<strong>na</strong> is~ez<strong>na</strong>a. Onoj, pak,<br />
edinstveniot koj e <strong>na</strong> nebesata, iako mo`e, ne saka da pomogne, za{to<br />
sî u{te cvrsto se dr`i do svojot stav spored koj <strong>na</strong> ~ovek treba ed<strong>na</strong>kvo<br />
da mu se zeme (`ivotot, <strong>na</strong> primer), a ne ed<strong>na</strong>kvo da mu se dade<br />
(zdravjeto, <strong>na</strong> primer).<br />
Razmisluvawata za ed<strong>na</strong>kvosta me|utoa ne zavr{uvat so evangelijata.<br />
Za nea se zboruva i vo Poslanijata <strong>na</strong> Noviot zavet. Spored niv,<br />
gospod ne gleda koj e koj (Poslanie do Rimjanite, 2:11, i Prvo Petrovo<br />
poslanie, 1:17). Ili, nema razlika me|u Judeec i Grk, za{to eden i ist<br />
e gospod za site, bogat za site koi go povikuvaat (Poslanie do Rimjanite,<br />
10:12), ili vo Poslanieto <strong>na</strong> Kolosjanite: ...kade nema ve}e Grk<br />
ni Judeec, obrezanie ili neobrezanie, divjak ni Skit, rob, sloboden,<br />
tuku Hristos e se i vo se (3:11). Vo poslanieto <strong>na</strong> Galatjanite se veli:<br />
Nema ve}e ni Judeec ni Grk, nema ve}e ni rob ni sloboden, nema ve}e<br />
ni ma{ko ni `ensko, za{to vie site ste edno vo Hrista Isusa. A ako<br />
ste pak Hristovi, toga{ ste Avramovo seme, <strong>na</strong>slednici po vetuvaweto.<br />
(3:28-29). Sepak, vo realniot op{testven `ivot ne se izvlekuvaat<br />
posledici od taka deklarira<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost, osobeno ne vo odnosot<br />
me|u gospodarot i robot. Vo prvoto poslanie do Korintjanite ve}e e<br />
istak<strong>na</strong>to deka ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> gospodarot i robot e samo vo verata, vo<br />
Isus, a ne i vo realniot ovozemen svet. Toa ne e vistinska ed<strong>na</strong>kvost,<br />
tuku samo verska: vpro~em sekoj neka odi o<strong>na</strong>ka kako {to gospod mu donego<br />
izviraat mo`at da se ka<strong>na</strong>liziraat, upravuvaat vo pozitiven pravec (a i<br />
toa e te{ka, slo`e<strong>na</strong> i ne sekoga{ sigur<strong>na</strong> rabota), no nikako ne mo`at da se<br />
uni{tat, otfrlat ili negiraat. Toa moder<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka nepobitno go doka`a, a<br />
istoto go poka`uva i istorijata. Me|utoa, <strong>na</strong>skoro i praktikata <strong>na</strong> prvobitnite<br />
hristijani im poka`a deka nema da mo`at da ja ostvarat takvite sfa}awa<br />
<strong>na</strong> svojot u~itel. Ve}e Apostol Pavle popu{ta. Toj go tolerira ropstvoto<br />
kako i bogatstvoto <strong>na</strong> ovoj svet. Se tolerira i semejstvoto, pa i vlasta. Ibid,<br />
str. 124.<br />
288
delil, kako {to bog go povikal. (7:17). Sekoj neka ostane o<strong>na</strong>kov kakov<br />
e povikan. Ako si povikan kako rob, ne gri`i se, tuku ako mo`e{ da<br />
stane{ sloboden, iskoristi go toa. Za{to onoj koj e povikan kako rob<br />
vo gospoda, sloboden e vo gospoda i onoj koj e povikan kako sloboden,<br />
rob e <strong>na</strong> Hrista... Bra}a, sekoj neka ostane pred boga vo o<strong>na</strong> {to e povikan<br />
(7:20-24). Vo ve}e <strong>na</strong>vedenoto Poslanie <strong>na</strong> Kolosjanite koe propoveda<br />
ed<strong>na</strong>kvost stoi: Robovi, slu{ajte gi vo se svoite zemni gospodari<br />
ne za o~ite kako onie koi im ugoduvaat <strong>na</strong> lu|eto, tuku vo prostotata<br />
<strong>na</strong> srceto boej}i se od gospoda. [to i da pravite pravete go od du{ata<br />
kako za gospoda, a ne za lu|e, z<strong>na</strong>ej}i deka od gospoda }e ja primite <strong>na</strong>gradata<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>sledstvoto. Slu`ete mu <strong>na</strong> gospoda Hrista, za{to koj pravi<br />
nepravda }e ja primi obratno nepravdata i ne se gleda koj e koj.<br />
(3:22-25). Gospodari prevete im <strong>na</strong> robovite {to e pravedno, z<strong>na</strong>ej}i<br />
deka i vie imate gospodar <strong>na</strong> nebesata. Bidete postojani vo molitvata,<br />
bdejte vo nea so blagodarnost. (4:1-2). Istava sodr`i<strong>na</strong> u{te podrasti-<br />
~no se istaknuva i vo Prvoto poslanie <strong>na</strong> Timotej: Robovite koi se pod<br />
jarem da <strong>na</strong> svoite gospodari im poka`uvaat sekakva po~it za da ne se<br />
huli bo`joto ime i <strong>na</strong>ukata. A onie koi imaat krsteni gospodari da ne<br />
se nebre`ni kon niv kako bra}a, tuku u{te podobro da im slu`at, za-<br />
{to onie koi imaat korist od nivnite uslugi se verni i vozqubeni...<br />
Ako nekoj pou~uva poi<strong>na</strong>ku i ne gi sledi zdravite zborovi <strong>na</strong> Isus<br />
Hristos... toj e <strong>na</strong>duen i ne z<strong>na</strong>e ni{to, tuku boleduva od `elba za raspra{uvawe<br />
i prazni raspravii od koi proizleguvaat zavista, kavgite,<br />
hulewata, zlite misli (6:1-4).<br />
Od <strong>na</strong>vedenoto se gleda deka ed<strong>na</strong>kvosta za prv pat se istaknuva<br />
vo Biblijata. Vo nea se <strong>na</strong>glasuva ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> site lu|e, i <strong>na</strong> robovite<br />
i <strong>na</strong> robovladetelite, i <strong>na</strong> bogatite i <strong>na</strong> siroma{nite, i <strong>na</strong> Rimjanite<br />
i <strong>na</strong> Grcite i varvarite - makar samo pred gospod i vo zadgrobniot<br />
`ivot. Ova spored Gams e ogromno dostignuvawe <strong>na</strong> ~ove~kata kultura.<br />
Toa barawe Evreite vklu~itelno i prvite sledbenicite <strong>na</strong> Isus<br />
sakale da go ostvarat ve}e <strong>na</strong> ovoj svet. Toa barawe za ed<strong>na</strong>kvost ili<br />
barem ramnopravnost }e ostane ve~<strong>na</strong> ideja koja }e dovede do golem<br />
broj op{testveni sudiri, 477 no ne i do celosno ostvaruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta.<br />
Toa ne e ostvareno nitu denes koga mo`eme da se pofalime deka ne<br />
se pravi razlika me|u robovi i robovladeteli, me|u ma`ite i `enite,<br />
me|u crncite i belcite, me|u homoseksualcite i heteroseksualcite...<br />
Rezultatot od site borbi }e bide mo{ne skromen - <strong>na</strong>mesto deklarirawe<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost pred boga, }e se postigne samo deklarirawe <strong>na</strong> druga<br />
ideja - ed<strong>na</strong>kvost pred zakonot. Namesto edno neostvarlivo, se nudi<br />
drugo, isto taka, ed<strong>na</strong>kvo neostvarlivo <strong>na</strong>~elo, koe uspe{no e pomesteno<br />
vo sovremenite ustavi <strong>na</strong> site demokratski dr`avi vo svetot. Na<br />
krajot, sepak imame ed<strong>na</strong>kvost. Me|utoa, takva ed<strong>na</strong>kvost koja se sostoi<br />
samo vo ed<strong>na</strong>voto neostvaruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta.<br />
477<br />
Ibid, str. 122.<br />
289
Ed<strong>na</strong>kvosta e blagorodno no neostvarlivo <strong>na</strong>~elo, za{to negovoto<br />
ostvaruvawe mu se protivi <strong>na</strong> site prirodni i o{testveni zakoni.<br />
~ija su{ti<strong>na</strong> mo`e da se izrazi <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~i: Ni{to <strong>na</strong> svetot ne e<br />
dokraj ed<strong>na</strong>kvo, nitu mo`e i treba da bide ed<strong>na</strong>kvo. Drugo e pra{aweto<br />
{to nie treba da se stremime kon ed<strong>na</strong>kvosta, za{to taa e osnoven element<br />
<strong>na</strong> del od pravdata, no, nie treba da se stremime i kon need<strong>na</strong>kvosta<br />
za{to i taa e (drugiot) del od pravdata. Za{to, pravdata ne e samo<br />
nivelirawe <strong>na</strong> dobroto i zloto, i v<strong>na</strong>tre vo niv, tuku i ve{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> nivelirawe<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvoto i need<strong>na</strong>kvoto.<br />
[to sî drugo izmisli Isus (ili nekoj drug vo negovo ime). Eden<br />
od negovite genijalni izumi e i deka pokraj ed<strong>na</strong>kvosta, za doka`uvawe<br />
<strong>na</strong> postoeweto <strong>na</strong> pravdata i nejzi<strong>na</strong>ta egzistencija, potrebno e uka`uvawe<br />
<strong>na</strong> u{te ed<strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong> - <strong>na</strong> nepristrasnosta. A so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to sekomu mu e poz<strong>na</strong>to deka nepristrasnost ja nema samo me|u zaemno<br />
mnogu bliskite lu|e, ed<strong>na</strong> od negovite prvi zada~i, sprotivno <strong>na</strong><br />
u~eweto <strong>na</strong> Mojsie (qubi go bli`niot svoj) sta<strong>na</strong> agitacijata lu|eto da<br />
se uverat vo potrebata od otka`uvawe od svoite <strong>na</strong>jbliski. Negovo <strong>na</strong>-<br />
~elo sta<strong>na</strong> - Qubi go samo Isus i negovoto bo`jo carstvo 478 kako edin-<br />
478<br />
Bo`jo carstvo e o<strong>na</strong> kade {to pretsedatel e Jehova, premier - Isus,<br />
ministri - dva<strong>na</strong>esette apostoli, a dr`av<strong>na</strong> administracija - 144.000 spaseni<br />
pravednici. Toa e o<strong>na</strong> carstvo vo koe krotkite }e ja <strong>na</strong>sledat zemjata, tie }e<br />
u`ivaat vo izobilen mir. (Psalm, 37:11). Pravednicite }e ja <strong>na</strong>sledat zemjata<br />
i }e `iveeat doveka <strong>na</strong> nea. (Psalmi, 37:29). Da dojde tvoeto carstvo, da bide<br />
tvojata volja, kako <strong>na</strong> neboto, taka i <strong>na</strong> zamjata. (Matej, 6:10). Nekomu mo`ebi<br />
ne mu e po volja tolku golmata administracija. No toa e {to e! Tokmu 144.000<br />
lu|e }e bidat voskres<strong>na</strong>ti (voskresenie = podigawe, stanuvawe) za `ivot <strong>na</strong><br />
neboto. (Otkrovenie, 7:4, 14:1). Ne sekoj od ovie voskrs<strong>na</strong>ti Jehova }e im dade<br />
duhovni tela za da mo`e da `iveat <strong>na</strong> neboto. (Prvo poslanie do Korintjanite,<br />
15:35, 38, 42-45 i Prvo Petrovo poslanie, 3:18). Pogolemiot del, pak, od<br />
onie koi umrele (Biblijata ne ka`uva kolkumi<strong>na</strong>, za{to verojatno ni bog ne<br />
go z<strong>na</strong>e nivniot broj) }e bidat vosres<strong>na</strong>ti za `ivot vo rajot <strong>na</strong> zemjata.<br />
I<strong>na</strong>ku dva<strong>na</strong>esete apostoli (pratenici, glasnici) <strong>na</strong> Isus bile slednive:<br />
1. Simon Petar (poz<strong>na</strong>t kako apostol Petar), ribar <strong>na</strong> Tiberiskoto ezero,<br />
zagi<strong>na</strong>l rasp<strong>na</strong>t <strong>na</strong> krst svrten <strong>na</strong>opaku. Spored ed<strong>na</strong> legenda koga se obidel<br />
da izbega od Rim <strong>na</strong> patot se sret<strong>na</strong>l so vizijata <strong>na</strong> Isus. Na pra{aweto<br />
Quo vadis, Domine? (Kade odi{, Gospodaru?) Isus mu odgovoril: "Odam vo Rim<br />
povtorno da me rasp<strong>na</strong>t." Po ova Petar se predomislil, se vratil vo Rim i go<br />
prifatil svoeto ma~eni{tvo. 2. Andrija (ribar, brat <strong>na</strong> Petar, zagi<strong>na</strong>l rasp<strong>na</strong>t<br />
<strong>na</strong> krst). 3. Jakov Zavedejev (sin <strong>na</strong> Zavedej), ribar <strong>na</strong> Galilejskoto ezero,<br />
zagi<strong>na</strong>l od me~ vo Erusalim. Teloto mu e preneseno vo [panija. 4. Jovan ili<br />
Sveti Jovan Bogoslov (isto taka, sin <strong>na</strong> Zavedej, ribar <strong>na</strong> Galilejskoto ezero).<br />
Jovan e Gr~ko ime za Jahve i z<strong>na</strong>~i milostiv. Zaradi negovite osobini<br />
Isus go <strong>na</strong>rekol Voanergas, {to z<strong>na</strong>~i sin <strong>na</strong> gromovite. No}ta voo~i stradaweto,<br />
Isus gi povel so sebe vo Gatsimanskata gradi<strong>na</strong> samo nego, bratmu Jakov,<br />
290
stve<strong>na</strong> pravda. Vo taa smisla vo Noviot zavet se veli: Ne mislete deka<br />
dojdov da donesam mir <strong>na</strong> zemjata. Ne dojdov da donesam mir, tuku me~.<br />
Za{to dojdov da go razdvojam ~ovekot od negoviot tatko i }erkata od<br />
nejzi<strong>na</strong>ta majka i s<strong>na</strong>ata od nejzi<strong>na</strong>ta svekrva i neprijateli <strong>na</strong> ~ovekot<br />
}e bidat negovite doma{ni. Koj go qubi tatkoto ili majkata pove}e od<br />
mene, ne e dostoen za mene i koj go qubi sinot ili }erkata pove}e od<br />
mene ne e dostoen za mene (Matej, 10:34-37). 479 I sekoj, koj zaradi moeto<br />
ime }e ostavi ku}a, ili bra}a, ili sestri, ili `e<strong>na</strong>, (svekrvite se izostaveni,<br />
m.z.) ili nivi, }e primi stokratno i }e <strong>na</strong>sledi ve~en `ivot.<br />
No mnozi<strong>na</strong> }e bidat posledni, a poslednite prvi (Matej, 19:29-30). Vo<br />
taa smisla, ed<strong>na</strong>{, koga dodeka dr`el govor mu rekle: "Ene majkata tvoja<br />
i bra}ata tvoi stojat <strong>na</strong>dvor, spremni se da zboruvaat so tebe," Isus<br />
im odgovoril: "Koja e moja majka i koi se bra}a moi?"i pru`aj}i gi<br />
racete kon svoite u~enici prodol`il:"Eve gi mojata majka i moite<br />
i Petar. Na taj<strong>na</strong>ta ve~er Jovan sedel do Isus i samo nemu Isus mu go otkril<br />
predavstvoto <strong>na</strong> Juda. Bil zatvoren i ma~en od Rimskiot car Domicijan, no<br />
koga po ispivaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>jsilniot otrov Jovan osta<strong>na</strong>l `iv, carot se upla{il<br />
i pla{ej}i se da go pogubi so me~ go progonil <strong>na</strong> ostrovot Patmos. Tamu mu se<br />
javil Isus i pretska`al {to }e se slu~i so Crkvata do negovoto vtoro doa|awe,<br />
a Jovan go <strong>na</strong>pi{al vo knigata <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> Apokalipsa ili Otkrovenie.<br />
Umrel vo Efes vo dlaboka starost od preku sto godini. Po pogrebot i toj,<br />
kako Isus, voskres<strong>na</strong>l od svojot grob. 5. Filip, umrel rasp<strong>na</strong>t <strong>na</strong>opaku <strong>na</strong> drvo<br />
za{to, zaedno so Vartolomej vo Jeropole ubil zmija <strong>na</strong> koja Frigijcite i se<br />
poklonuvale kako <strong>na</strong> bog. 6. Vartolomej ili Nata<strong>na</strong>il, zaedno so Filip bil<br />
rasp<strong>na</strong>t, no poradi toa {to toga{ se slu~il silen zemjotres za koj mislele<br />
deka e bo`ja kaz<strong>na</strong>, Frigijancite se upla{ile i uspeale nego da go sim<strong>na</strong>t od<br />
drvoto `iv. Podoc<strong>na</strong> umrel rasp<strong>na</strong>t <strong>na</strong> krst. 7. Toma poz<strong>na</strong>t kako Toma Bliz<strong>na</strong>kot<br />
ili Neveren Toma (ne veruval deka Isus voskrs<strong>na</strong>l), i apostol <strong>na</strong> Persija<br />
i Indija. 8. Matej, poz<strong>na</strong>t kako Matej Evangelistot, koj pred kr{tevaweto<br />
se vikal Levije, bil carinik (poreznik). Zagi<strong>na</strong>l od me~ vo Etiopija. 9. Jakov<br />
Alfejev, brat <strong>na</strong> Matej. Zagi<strong>na</strong>l rasp<strong>na</strong>t <strong>na</strong> krst. 10. Lavej, <strong>na</strong>re~en Tadej<br />
ili Tedija, ili Juda Jakovqev, bil brat <strong>na</strong> Jakov Pravedniot. Zagi<strong>na</strong>l rasp<strong>na</strong>t<br />
<strong>na</strong> krst. 11. Simon Ka<strong>na</strong>nid e apostol <strong>na</strong> ~ija svadba prisustvuval Isus i <strong>na</strong><br />
koja vodata ja pretvoral vo vino. Zagi<strong>na</strong>l rasp<strong>na</strong>t <strong>na</strong> krst. 12. Juda Iskariotski<br />
(za{to poteknuval od okoli<strong>na</strong>ta Kariot). Juda go izgubil svoeto apostolsko<br />
mesto posle predavstvoto za 30 srebrenici (go bak<strong>na</strong>l Isusa vo leviot<br />
obraz: ottamu "judin bakne`,") a, po negovoto kaewe i samoubistvo so besewe<br />
<strong>na</strong> drvo, <strong>na</strong> negovo mesto so `drepka e izbran Matija.<br />
479<br />
Isus po~<strong>na</strong>, no ne se doiska`a, iako mo`e{e da ka`e: Site koi ja<br />
qubat svojata svekrva pove}e od mene ne se dostojni za mene. Zo{to toa ne go<br />
stori. Verojatno zatoa {to ja predvide "svetskata qubov" <strong>na</strong> svekrvite i s<strong>na</strong>ite.<br />
Ottamu, ako go ka`e{e toa, denes }e be{e vo mnogu nezgod<strong>na</strong> polo`ba -<br />
site `eni po avtomatizam da se dostojni za nego. A mo`ebi visti<strong>na</strong>ta e <strong>na</strong><br />
druga stra<strong>na</strong>, {to ako, so svojot me~, tokmu toj kumuva{e za niv<strong>na</strong>ta razdelba?<br />
291
a}a, za{to koj ja izvr{uva voljata <strong>na</strong> mojot tatko koj e <strong>na</strong> nebesata,<br />
toj e i brat i sestra moja." (Matej, 12:47-49) I, <strong>na</strong>tamu, "Koj }e dojde kaj<br />
mene i ne gi mrazi svojot tatko i majka i `e<strong>na</strong> i deca i bra}a i sestri i<br />
samata svoja du{a ne mo`e da bide moj u~enik. (Luka, 14:26). Taka z<strong>na</strong>~i<br />
sekoj od vas koj ne se otka`uva od se {to ima ne mo`e da bide moj u~enik.<br />
(Luka, 14:33). Za{to koj }e ja izvr{i voljata bo`ja, toj e i moj<br />
brat i moja sestra i majka moja." (Marko, 3:35).<br />
Negovata ideja ~ovek da se otka`e od sekakvo materijalnoto bogatstvo<br />
480 i od op{testvenite vrski duri i so <strong>na</strong>jbliskite e opredeleno<br />
od deviza koja sumarno mo`e da se izlo`i <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in: otka`i se<br />
od o<strong>na</strong> {to e denes i ovde vo odnos <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to treba da bide utre i<br />
"gore." Toa e ideja koja podoc<strong>na</strong> }e ja koristat re~isi site filozofi<br />
za da go iz<strong>na</strong>jdat balansot me|u o<strong>na</strong> {to e i o<strong>na</strong> {to treba da bide.<br />
Me|utoa, koj ima o~i da gleda, neka ~ita (Matej, 13:9), <strong>na</strong> Isus<br />
mo`at da mu se upatat i mnogu zabele{ki. Fakt e deka Isus be{e nepraveden<br />
kon `ivotnite {to e vo sprotivnost so eden od dene{nite<br />
svetski trendovi - oblasta <strong>na</strong> po~ituvawe <strong>na</strong> "pravata" <strong>na</strong> `ivotnite.<br />
Dokaz za toa e {to toj ne istera nitu eden demon bilo od opsed<strong>na</strong>to<br />
slepo magare koe kloca, ni od eden opsed<strong>na</strong>t nem vol koj buca. A toa ~esto<br />
go prave{e so lu|eto (Matej, 12:22-24). Na Isus so pravo mo`at da<br />
mu de lutat i ekologistite. Imeno, ed<strong>na</strong>{ koga se vra}a{e od gradot i<br />
ogladne vide smokva pokraj patot i otide do nea, no ne <strong>na</strong>jde ni{to <strong>na</strong><br />
nea osven lisjata i i re~e: Otsega da nema plod <strong>na</strong> tebe doveka. I smokvata<br />
se isu{i ved<strong>na</strong>{. A koga u~enicite go vidoa toa se za~udija i rekoa:<br />
kako se isu{i smokvata ved<strong>na</strong>{? Isus odgovori: Visti<strong>na</strong> vi velam,<br />
ako imate vera i ne se posomnevate, }e <strong>na</strong>pravite ne samo toa {to i se<br />
slu~i <strong>na</strong> smokvata, tuku ako i re~ete <strong>na</strong> ovaa gora: Digni se ottuka i<br />
frli se vo moreto, }e bide, i se {to }e pobarate vo molitva so vera, }e<br />
dobiete (Matej, 21:19-22). Mo`e li sega da zamislete nekoj peder (peder<br />
kako karakter<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong>, m.z.) so vera vo Isus bez da se posomneva<br />
da posaka site osum milijardi lu|e <strong>na</strong> zemji<strong>na</strong>ta topka da se pretvorat<br />
vo smokvi, ili, "Ne daj bo`e!" - vo pe~eni kreme<strong>na</strong>dli. Kakvo li u`ivawe<br />
}e bide toa za kanibalistite. Ili mo`ebi sepak ima pogolema<br />
480<br />
Na pra{aweto <strong>na</strong> edno bogato mom~e: "U~itele dobar, kakvo dobro<br />
da <strong>na</strong>pravam za da imam ve~en `ivot," Isus odgovoril: "Ako saka{ da bide{<br />
sovr{en odi prodaj go svojot imot i daj im <strong>na</strong> siroma{nite i }e ima blago <strong>na</strong><br />
neboto. Dojdi i sledi me." A koga mom~eto go ~u toj zbor si otide <strong>na</strong>`alen za-<br />
{to ima{e mnogu imot. A Isus im re~e <strong>na</strong> svoite uenici: "Visti<strong>na</strong> vi velam,<br />
bogat ma~no }e vleze vo nebesnoto Carstvi. I pak vi velam: "Polesno }e i e<br />
<strong>na</strong> kamilata da pomine niz igleni u{i, otkolku <strong>na</strong> bogatiot da vleze vo bo`joto<br />
carstvo." (Mateja, 19,:10-24)... I sekoj koj zaradi moeto ime }e ostavi<br />
ku}a, ili bra}a, ili sestri, ili tatko, ili majka, ili `e<strong>na</strong>, ili deca, ili<br />
nivi, }e primi stokratno i }e <strong>na</strong>sledi ve~en `ivot. No mnogumi<strong>na</strong> prvi }e<br />
bidat posledni, a poslednite prvi. (Matej, 19, :28-30).<br />
292
visti<strong>na</strong>ta vo turska izreka: "Da gi slu{a{e bog molbite <strong>na</strong> ku~iwata,<br />
koski }e pa|aa od neboto."<br />
2.2. MOLITVA I PROSTUVAWE<br />
Kaj Ezekiel ima eden akcent koj se sre}ava i kaj Mihej: gospod<br />
prostuva. Vo petokni`ieto i kaj porane{nite proroci osobeno se istaknuva<br />
pravednosta <strong>na</strong> gospod: go <strong>na</strong>graduva dobroto, kaznuva zlo, no <strong>na</strong><br />
eden strog avtomatski <strong>na</strong>~in. Ezekiel pokraj svetosta i strogosta <strong>na</strong><br />
gospod ja istaknuva i negovata vozvi{enost <strong>na</strong>d ~ovekot i negovata dobri<strong>na</strong><br />
(moment koj podoc<strong>na</strong> ke go iskoristi hristijanstvoto, a osobeno<br />
katoli~kata crkva). Dodu{a nitu spored Ezekiel pravdata ne mo`e da<br />
se kompenzira za nepravda. Pravedniot nema da go izbavi pravdata negova<br />
koga }e zgre{i, no zatoa bezbo`nikot nema da propadne za bezbo-<br />
`nosta svoja koga }e se vrati od bezbo`nosta svoja (33:12). Koga bezbo-<br />
`nikot se preobrati od svojot grev i po~ne da pravi pravo i pravda... i<br />
go vrati toa {to go grab<strong>na</strong>l, i po~ne da odi po `ivotnite uredbi, ne<br />
pravej}i bezakonija... od site grevovi {to gi zgre{il, ni{to nema da<br />
mu se spomne: pravel pravo i pravda, <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> `iv }e bide (33:14-16 i<br />
33:17:19). 481<br />
Po padot <strong>na</strong> Evreite od Rimskoto carstvo, ednostavnoto sfa}awe<br />
<strong>na</strong> evrejskata religija za kaznuvawe i <strong>na</strong>graduvawe <strong>na</strong> ovoj svet preku<br />
zemski dobra pove}e ne zadovoluvalo. Ne zadovoluvalo ni sfa}aweto<br />
za kaznuvawe i <strong>na</strong>graduvawe <strong>na</strong> poedinci preku celiot <strong>na</strong>rod. Vo<br />
Knigata za Jov (<strong>na</strong>jverojatno sostave<strong>na</strong> vo 4 vek p.n.e.) problemot <strong>na</strong> kaznuvaweto<br />
i <strong>na</strong>graduvaweto ve}e zapo~<strong>na</strong> da se postavuva <strong>na</strong> poslo`eni<br />
osnovi. Zloto koe gospod mu go <strong>na</strong>nesuva <strong>na</strong> poedinecot ne mora da bide<br />
kaz<strong>na</strong>, toa mo`e da bide samo isku{enie <strong>na</strong> pravednik, no potoa sleduva<br />
u{te pogolema <strong>na</strong>grada. Poedinecot ne mo`e da gi sfati i doz<strong>na</strong>e<br />
pati{tata <strong>na</strong> gospod i negovata volja (ideja koja podoc<strong>na</strong> osobeno }e ja<br />
razvie kalvinizmot). No vo Knigata za Jov se u{te e prisut<strong>na</strong> idejata<br />
za kaznuvawe <strong>na</strong> ovoj svet. Osven toa vo ovaa kniga se gleda vlijanieto<br />
<strong>na</strong> persiskata religija za borbata <strong>na</strong> dobroto i zloto.<br />
Spored hristijanskata religija verata e osnovniot uslov za spasenie<br />
<strong>na</strong> lu|eto. Za taa cel e potreb<strong>na</strong> vistinska verba vo gospod no i<br />
pridr`uvawe kon opredeleni obredi. Osnovnite obredi se u~estvo vo<br />
tn. sveti tajni. Katoli~kata i pravoslav<strong>na</strong>ta crkva gi poz<strong>na</strong>vaat slednive<br />
sveti tajni: kr{tevawe, krizma (utvrduvawe vo verata), pri~est<br />
(euharistija), ispoved (priz<strong>na</strong>vawe i pokajuvawe <strong>na</strong> grevovite), miropomazuvawe<br />
i posledno pomazuvawe (ova pomazuvawe im se dava <strong>na</strong> bolnite<br />
<strong>na</strong> smrt), miropomazuvawe <strong>na</strong> sve{etnici (nivno voveduvawe vo<br />
sve{teni~ki red) i brakot.<br />
481<br />
Gams, A. Biblija u svetlu dru{tvenih borbi, Beograd, 1970, str. 55-56)<br />
293
Kr{tevawetoe osnov<strong>na</strong>ta sveta taj<strong>na</strong>. 482 Prviot grev <strong>na</strong>sta<strong>na</strong> vo<br />
Rajot koga prvite lu|e ja pogazija bo`jata zapoved. Pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prviot<br />
grev be{e gordosta, a posledicata progon <strong>na</strong> prvite lu|e od Rajot.<br />
Od toga{ toj prv praroditelski grev se prenesuva od generacija <strong>na</strong> generacija<br />
i zatoa se <strong>na</strong>rekuva i <strong>na</strong>sleden grev. Edinstveniot <strong>na</strong>~in za<br />
o~istuvawe od ovoj grev e preku svetata taj<strong>na</strong> kr{tevawe: so kr{tevaweto<br />
se dobiva blagodet od svetiot duh koj du{ata ja ~isti od site grevovii<br />
i ja osvetuva. Ova z<strong>na</strong>~i deka preku ovaa sveta taj<strong>na</strong> ~ovekot se<br />
~isti ne samo od <strong>na</strong>sledniot grev, tuku i od li~nite grevovi koi gi storil<br />
od ra|aweto do denot <strong>na</strong> kr{tevaweto i povtorno duhovno se ra|a<br />
za gospod, za ve~en `ivot (od teolo{ka gled<strong>na</strong> to~ka kr{tevaweto z<strong>na</strong>-<br />
~i umirawe <strong>na</strong> stariot ~ovek i novo ra|awe vo Hristos). So kr{tevaweto<br />
se stanuva hristijanin ili ~len <strong>na</strong> Hristosovata Crkva, a ne so<br />
ra|aweto. Toj {to ne krsten, ne e dostoen da gi primi ni osta<strong>na</strong>tite<br />
sveti tajni. Osnoven preduslov za kr{tevaweto e verba vo Isus, deka<br />
toj sin <strong>na</strong> gospod, deka <strong>na</strong>strada i voskrs<strong>na</strong> od mrtvite i deka pak }e<br />
dojde za da im sudi <strong>na</strong> `ivite i mrtvite. Samiot akt <strong>na</strong> kr{tevaweto se<br />
vr{i so tri potopuvawa vo voda vo ime <strong>na</strong> tatkoto, sinot i svetiot duh<br />
(so potopuvaweto vo voda novokrsteniot vo isto vreme do`ivuva smrt<br />
i pogreb, voskrsnuvawe i `ivot). 483 Pritoa, sve{tenikot od liceto koe<br />
go krsti bara otka`uvawe od |avolot i pokajuvawe.<br />
Mirpomazuvaweto se vr{i ved<strong>na</strong>{ po kr{tevaweto. So nego novokrsteniot<br />
ja dobiva potreb<strong>na</strong>ta sila (so nego stanuvame sinovi bo-<br />
`ji, lica <strong>na</strong> koi se spu{til svetiot duh). Ova sveta taj<strong>na</strong> se sostoi vo<br />
toa {to sve{tenikot so sveto miro gi pomazuva glavnite delovi <strong>na</strong> teloto:<br />
~eloto (za da se osveti razumot i da razmisluva za ospod i negoviot<br />
zakon), o~ite (za da se osvetat i da go gledaat dobroto vo sekoe su-<br />
{testvo), ustata (za da se osveti i da mo`e da go slavi gospoda i sekoga{<br />
da ja zboruva visti<strong>na</strong> i dobro), u{ite (za da se osvetat i da gi slu-<br />
{aat zborovite <strong>na</strong> boga), obrazite (da se osvetat i da izrazuvaat radost<br />
482<br />
Kr{tevawe = lat. baptiso, novo ra|awe, akt <strong>na</strong> ra|awe vo gospod, akt<br />
<strong>na</strong> voveduvawe vo spasenieto. Jovan go krste{e Isus ne zaradi toa {to ovoj<br />
imal potreba od pokajuvawe, tuku "za da ispolni sekoja pravda" (Matej, 3:15).<br />
483<br />
...Preku kr{tevaweto vo smrtta pogrebani sme zaedno so nego, ta<br />
kako {to Hristos voskrs<strong>na</strong> od mrtvite preku slavata <strong>na</strong> tatkoto - taka i nie<br />
da odime vo nov `ivot. Za{to ako sme sozdadeni so nego vo smrtta sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
negovata }e bideme i vo voskrsenieto sli~no <strong>na</strong> negovoto. Toa go z<strong>na</strong>eme: <strong>na</strong>-<br />
{iot star ~ovek e rasp<strong>na</strong>t zaedno so nego, za da bide uni{teno teloto <strong>na</strong> grevot,<br />
za{to toj koj umrel e opravdan od grevot. A ako umreme so Hrista, veruvame<br />
deka }e `iveeme so nego, za{to z<strong>na</strong>eme deka Hristos, Koj voskrs<strong>na</strong> od<br />
mrtvite ve}e ne umira, smrtta nema ve}e vlast <strong>na</strong>d nego. Za{to ako umrel -<br />
umrel za grevot ed<strong>na</strong>{ za sekoga{. a {to `ivee - `ivee za boga. Taka i vie<br />
smetajte se sebesi mrtov za grevot, no `iv za boga vo Isusa Hrista, <strong>na</strong>{iot<br />
gospod. (Rimjanite, 6:4-11)<br />
294
zaradi storenoto dobro i sram zaradi storeniot grev), gradite (za da se<br />
osveti srceto i da go qubi boga), racete (za da se osvetat i sekoga{ da<br />
pravat dobro i plemeniti dela pred boga) i, nozete (za da se osvetat i<br />
da odat po praviot hristijanski pat koj vodi vo carstvoto bo`je).<br />
Pokajuvawe ili ispoved (ekspijacija, paenitetia, duhov<strong>na</strong> prome<strong>na</strong>,<br />
kaewe) 484 e sveta taj<strong>na</strong> preku koja vernicite gi ispovedaat svoite grevovi.<br />
So pokajuvawe vernikot so silata <strong>na</strong> svetiot duh i molitva <strong>na</strong><br />
Crkvata, prima prostuvawe <strong>na</strong> grevovite storeni po kr{tevaweto zaradi<br />
obnovuvawe <strong>na</strong> svojata zaednica so gospod i pomiruvawe so liturgiskata<br />
zaednica <strong>na</strong> koja toj e ~len. Postojat vistinsko pokajuvawe i<br />
kaewe. Contritio - pokajuvawe e iskreno `alewe poradi storen grev so<br />
`elba pove}e da ne se pravi grev. Vistinsko (sovr{eno `alewe zaradi<br />
grevot. Gre{nikot so pokajni~ko srce `ali i se kae za svoite prestapi,<br />
ne zaradi li~<strong>na</strong> korist, tuku zatoa {to go <strong>na</strong>vredil boga, kaeweto<br />
se ra|a od qubovta kon gospod. Toa e nesebi~no pokajuvawe <strong>na</strong>so~eno<br />
kon gospod. 485 Attritio - kaewe e pokajuvawe motivirano od sebi~ni pri-<br />
~ini, <strong>na</strong>j~esto od strav od kaz<strong>na</strong>ta. Toa e nesovr{eno kaewe: `al i taga<br />
koi proizleguvaat od strav <strong>na</strong> gre{nikot od osuda ili od sram.<br />
484<br />
Gledano od profan aspekt retko ~uvstvuvame vi<strong>na</strong> dodeka ne{to<br />
pravime. Taa se javuva otkako sme storile ne{to {to go smetae za lo{o. Ova<br />
~uvstvo <strong>na</strong> vi<strong>na</strong> mo`e da gi spre~i idnite postapki od ist vid. Sposobnosta od<br />
kaewe e neophod<strong>na</strong> za da se spoz<strong>na</strong>e sopstvenoto zlo. Kaeweto e izraz <strong>na</strong> moralnoto<br />
samopoz<strong>na</strong>vawe. Majk Gelven izdvojuva tri mo`ni reakcii <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nieto<br />
deka sme predizvikale nekoe zlo. 1. Kako mo`ev da bidam tolku glup. Vo<br />
ovie situacii sme trebale da z<strong>na</strong>eme i vinovni sme zatoa {to ne sme razmisluvale<br />
za dejstvieto (site dela od nebre`nost). 2. Za{to ne mu se sprotivstaviv<br />
<strong>na</strong> toa zlo. Se raboti za voobi~ae<strong>na</strong>, me|utoa neprifatliva ~ove~ka slabost<br />
koja vo izves<strong>na</strong> mera ja prifa}ame, a koja doveduva do toa ~ovekot da popu{ti<br />
pred ne{to za {to z<strong>na</strong>e deka e pogre{no. 3. Kakov toa ~ovek sum sta<strong>na</strong>l.<br />
Ova e <strong>na</strong>jseriozno obvinuvawe kon sebesi koe ne doveduva do razmisluvawe -<br />
za{to dopu{tiv da se rasipam do taa mera {to ne samo {to ~uvstvuvam sram,<br />
tuku i gadewe od sopstveniot karakter. Svensen, L. op. cit. str, 183. Priz<strong>na</strong>vaweto<br />
<strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta rasipanost poka`uva deka ~ovekot i pokraj se so~uval<br />
ne{to od svojata ~ove~nost, deka ne e vo celost moralen stranec. Ibid, str, 184.<br />
485 Verojatno <strong>na</strong> vakvo kaewe mislel Isus vo svojata prikaz<strong>na</strong> za izgube<strong>na</strong>ta<br />
ovca. Sinot ~ove~ki dojde da go spasi toa {to e zagubeno. Kako vi izgleda?<br />
Ako nekoj ~ovek ima sto ovci, pa ed<strong>na</strong> od niv zaluta, nema li da gi ostavi<br />
devedeset i devet vo plani<strong>na</strong>ta i da trgne da ja bara zaluta<strong>na</strong>ta? I ako se<br />
slu~i da ja <strong>na</strong>jde, <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> vi velam deka i se raduva pove}e odo{to <strong>na</strong> onie<br />
devedeset i devet koi ne zalutale. Koga }e ja <strong>na</strong>jde, raduvaj}i se }e ja krene <strong>na</strong><br />
ramo i koga }e dojde doma }e gi povika svoite prijateli i }e im re~e: Raduvajte<br />
se so mene za{to ja <strong>na</strong>jdov svojata izgube<strong>na</strong> ovca. Vi velam taka }e bide <strong>na</strong><br />
neboto pogolema radosta za eden gre{nik koj se kae, otkolku za deveeset i<br />
devet pravednici koi nemaat potreba od kaewe (Matej, 18:12-14, Luka, 15:3-7).<br />
295
So pokajuvawe mo`at da se oprostat site grevovi. Postoi samo<br />
eden isklu~ok, a toa e grev protiv duhot, za{to toj grev sozdava sostojba<br />
<strong>na</strong> celosno nepojkajuvawe. Nekoi grevovi kako {to se apostazija<br />
(otpadni{tvo), ubistvo <strong>na</strong> ~ovek, prequba - se lekuvaat so golema strogost.<br />
Pravoslav<strong>na</strong>ta tologija ja otfrli rimokatolikata doktri<strong>na</strong> spored<br />
koja pokajuvaweto gi bri{e samo ve~nite kazni za storenite grevovi,<br />
a vremenskite treba da se zadovolat vo purgatoriumot (~istili{-<br />
teto) kade Crkvata mo`e da gi prosti od riznicata <strong>na</strong> zaslugi sobrani<br />
so `rtvata <strong>na</strong> Isus i so obilni dobri dela <strong>na</strong> svetite. Idejata <strong>na</strong> zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> gospod preku kazni e vo sprotivnosta so ~ovekoqubieto<br />
<strong>na</strong> gospod, "Koj ne saka smrt za gre{niot, tuku da se prevrti<br />
i da bide `iv." Zatoa ne e prifatlivo ne samo u~eweto za indulgenciite,<br />
486 tuku i prifa}aweto <strong>na</strong> epitimija ili pokajniot kanon kako zadovoluvawe<br />
ili kaz<strong>na</strong> koi bi ja dopolnile taj<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ispovesta. Grevot<br />
vo pravoslav<strong>na</strong>ta askeza se posmatra kako bolest, a ne kako gazewe <strong>na</strong><br />
zakonot koj potoa povlekuva kaz<strong>na</strong> i zadovoluvawe. Vo princip svetata<br />
taj<strong>na</strong> ispovest se vr{i pred taj<strong>na</strong>ta euharistija.<br />
Vo slu~aj koga vernikot ispovedal nekoj pote`ok grev, sve{etnikot<br />
mu izrekuva duhov<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> - epitimija. Epitimijata (zabra<strong>na</strong>)<br />
mo`e da bide dopolnitelen post ili molitva, 487 molewe pro{ka od<br />
onie koi sme gi <strong>na</strong>vredile, pa duri i zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong> pri~estuvawe <strong>na</strong> opredeleno<br />
vreme. 488 Pote{kata kaz<strong>na</strong> od epitimijata e a<strong>na</strong>tema. 489<br />
486<br />
Indulgencii = "sveta" trgovija: oprostnici od grevovite zaradi<br />
smaluvawe <strong>na</strong> kaznite vo purgatoriumot. Indulgenciite, vsu{nost, bea osobeni<br />
upatstva za oporostuvawe <strong>na</strong> grevovite koi se prodavale za pari.<br />
487<br />
Molitvata i `rtvata se sredstva so koi bespomo{niot ~ovek se<br />
obiduva da se spai od nevoljite i da ja svlada prirodata. Foerbah, L. Predavanja<br />
o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 243.<br />
488<br />
Epitimija- "crkov<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>" po ispoved: post, dolgi molitvni, hodo~astie.<br />
Spored pokajniot kanon, sredstva za vistinsko isceluvawe, za ~istewe<br />
{to mo`e da mu gi prepora~a sve{tenikot <strong>na</strong> pokajnikot se: ~esti molitvi,<br />
davawe pomo{ <strong>na</strong> siromasite, ~itawe <strong>na</strong> Svetoto Pismo, hodo~estie (poklonuva~ki<br />
patuvawa), odstranuvawe od pri~est. Epitimijata nema karakter <strong>na</strong><br />
zadovoluvawe <strong>na</strong> pravdata ili <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, tuku svojstvo <strong>na</strong> lek, za{to "ako si do-<br />
{ol kaj lekar, ne treba da se vrati{ neizlekuvan."<br />
489<br />
A<strong>na</strong>tema vo pravoslav<strong>na</strong>ta crkva e ram<strong>na</strong> <strong>na</strong> ekskomunikacijata vo<br />
katoli~kata crkva. Taa z<strong>na</strong>~i deka onoj koj primil a<strong>na</strong>tema se izdvojuva od<br />
crkov<strong>na</strong>ta zaednica <strong>na</strong> vernici i se predava <strong>na</strong> milosta ili sudot bo`ji. Od<br />
toj moment crkvata ve}e ne e odgovor<strong>na</strong> za toa lice, tuku a<strong>na</strong>temisaniot sam da<br />
odgovara pred gospod. A<strong>na</strong>temata ~esto se prima kako prokletstvo od kade sledi<br />
i nejziniot prevod - prokletstvo. Vo pravoslav<strong>na</strong>ta crkva a<strong>na</strong>temate e golema<br />
kaz<strong>na</strong>, a epitimijata - mala kaz<strong>na</strong>. So epitimijata vernikot se izdvojuva od<br />
svetite tajni i crkovnite slu`bi. Ovaa mala kaz<strong>na</strong> obi~no vremenski e ograni~e<strong>na</strong>.<br />
Kaj a<strong>na</strong>temata liceto celosno i bez vremensko ograni~uvawe e izdvo-<br />
296
Pri~estuvawe (euharistija) se prima preku leb (vistinskoto<br />
telo <strong>na</strong> Hristos) i vino (vistinskata krv <strong>na</strong> Hristos). Pri~estuvaweto<br />
se prima za vreme <strong>na</strong> bogoslu`ewe <strong>na</strong> liturgija. Za pri~estvuvawe<br />
vernicite se podgotvuvaat so post i molitva. Na svetata liturgija vernicite<br />
gi ispovedaat svoite grevovi <strong>na</strong> sve{tenikot koj potem gi razre{uva<br />
od grevovite i utvrduva dali se spremni da ja primat ovaa sveta<br />
taj<strong>na</strong>. Pri~estvuvaweto pretstavuva i duhovno i telesno spojuvawe so<br />
Isus Hristos zaradi pro{tevawe <strong>na</strong> grevovite i zaradi ve~en `ivot.<br />
Posledno pomazuvawe (jeleosvetuvawe, soborovanie) e sveta<br />
taj<strong>na</strong> koja se vr{i <strong>na</strong>d te{ko bolni lica vo crkva ili vo domot, <strong>na</strong>j~esto<br />
od sedum, a mo`ei od tri sve{teni lica (prezviteri ili episkopi)<br />
so nivno pomazuvawe so osveteno maslo. Preku ovaa Sveta taj<strong>na</strong> bolniot<br />
se osloboduva od du{evnite i telesnite stradawa i grevovi. 490<br />
Me|u osnovnite sveti tajni se pomesteni i sve{tenstvoto 491 i<br />
brakot, 492 me|utoa tie za <strong>na</strong>s ne se interesni, ottamu {to imaat samo<br />
posred<strong>na</strong> vrska grevot i so prostuvawe <strong>na</strong> grevovite<br />
eno od zaednicata <strong>na</strong> vernicite. Simnuvaweto <strong>na</strong> golemata kaz<strong>na</strong> e mo`no ako<br />
liceto go doka`e svoeto popravawe. Vo srednovekovnite hristijanski dr`avi<br />
golemata crkov<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> donesuvala so sebe i zaguba <strong>na</strong> sekakvo dr`avno pravo.<br />
490<br />
Jeleosvetuvawe = molitva + uqe (maslo), blagoslovuvawe <strong>na</strong> jelejot<br />
(uqe), taj<strong>na</strong> koja bolniot so pomazuvawe so osveteno uqe i so povikuvawe <strong>na</strong><br />
blagodetite <strong>na</strong> svetiot duh od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sve{teniikot, go prima isceluvaweto<br />
<strong>na</strong> teloto i prostuvawe <strong>na</strong> grevovite. Neposrednoto mesto koe zboruva za ovaa<br />
taj<strong>na</strong> se <strong>na</strong>o|a vo Jakovovoto poslanie "Boleduva li nekoj me|u vas, neka gi povika<br />
stare{inite <strong>na</strong> crkvata i tie neka se pomolat <strong>na</strong>d nego i neka go poma-<br />
`at so maslo vo imeto <strong>na</strong> gospoda i molitvata <strong>na</strong> vera }e go spasi bolniot i<br />
gospod }e go krene i ako <strong>na</strong>pravil grevovi }e mu bidat prosteni."(5:14-15).<br />
491<br />
Sve{tenstvo e sveta taj<strong>na</strong> pri koja episkopot go voveduva vo oltarot<br />
kandidatot koj gi ispolnil uslovite za vr{ewe <strong>na</strong> sve{etni~ka slu`ba,<br />
mu ja stava rakata <strong>na</strong> glava i ~ita molitva <strong>na</strong> posvetuvawe so cel <strong>na</strong> kandidatot<br />
da se simne blagoslovot <strong>na</strong> svetiot duh. Po ova rakopolo`eniot ima pravo,<br />
vo zavisnost od dobieniot ~in da vr{i sve{teni~kite dejstvija. Tie ~inovi<br />
vo pravoslav<strong>na</strong>ta crkva se: zakoni, prezviteri (sve{tenici) i episkopi<br />
(vladici). Osnovata <strong>na</strong> ovaa sveta taj<strong>na</strong> se <strong>na</strong>o|a vo Poslanieto <strong>na</strong> Jakov, 5:14-<br />
17. Boleduva li nekoj od vas, neka gi povika stare{inite <strong>na</strong> crkvata i tie<br />
neka se pomolat <strong>na</strong>d nego i neka go poma`at so maslo vo imeto <strong>na</strong> gospoda, i<br />
molitvata <strong>na</strong> vera }e go spasi bolniot i gospod }e go krene i ako <strong>na</strong>pravil<br />
grevovi }e mu bidat prosteni. I taka ispovedajte si gi grevovite eden <strong>na</strong> drug<br />
i molete se eden <strong>na</strong> drug za da ozdravite. Delotvor<strong>na</strong>ta molitva <strong>na</strong> pravednikot<br />
ima golema sila."<br />
492<br />
Brakot e sveta taj<strong>na</strong> preku koja svetiot duh soedinuva vo edno su-<br />
{testvo dve krsteni polnoletni lica od razli~en pol koi pred sve{tenikot<br />
izjavuvaat deka celiot svoj `ivot zaemno }e se sakaat, }e bidat verni eden <strong>na</strong><br />
dtug i vo koja primaat blagoslov za ra|awe i vospituvawe <strong>na</strong> deca.<br />
297
Pokraj <strong>na</strong>vedenite sveti tajni (sakramenti), poz<strong>na</strong>ti se i tn.<br />
sakramentali (obredni predmeti) i tn. "blagodatni sredstva," kako<br />
{to se raspetija, brojanici, sveta vodica, ikoni, prekrstuvawe, blagoslov,<br />
zadu{nici (parastosi), povikuvawe <strong>na</strong> svetci i ma~enici, osvetuvawe<br />
<strong>na</strong> maslo, blagoslovuvawe <strong>na</strong> mrtvi (pogrebi). Svetite tajni. ne<br />
postoele vo prvobitnoto hristijanstvo, tuku se pojavile vo II vek. Se<br />
<strong>na</strong>rekuvaat "tajni" za{to pretstavuvaat misterii, ne{to tainstveno<br />
za ~ove~kite sfa}awa, za nivniot razum (se primaat preku verata, a ne<br />
preku razumot).<br />
str. 12.<br />
298<br />
2.3. BO@JA PRAVDA ILI BO@JA MILOST<br />
Vo hristijanskata religija milosta z<strong>na</strong>~i dodeluvawe <strong>na</strong> spasenie<br />
i prostuvawe <strong>na</strong> grevovite po bo`ja volja. Taa se postignuva so<br />
vr{ewe <strong>na</strong> svetite tajni, a ja dodeluva gospod: podoc<strong>na</strong> vo negovo ime<br />
drugi bo`enski su{testva - Isus, devica Marija, svetcite - site<br />
prekuosobeno opredeleni lica sve{tenicite. Toj poim spored nekoi<br />
avtori, vo evrejskata religija (Stariot zavet) ne postoi. Postoi bo`ja<br />
<strong>na</strong>grada, a vo podocne`<strong>na</strong>ta religija i pro{tevawe <strong>na</strong> grevovite, me|utoa<br />
<strong>na</strong>gradata i pro{kata gospod ne gi dava arbitrarno, ne e dovolno<br />
samo veruvawe, <strong>na</strong>gradata i pro{kata se postignuvaat pokraj so molitva<br />
so sekojdnevo makotrpno vr{ewe <strong>na</strong> religiskite propisi, so ispolnuvawe<br />
<strong>na</strong> "zapovedite." 493<br />
Za{to e potrebno da se govori za bo`jata milost. Zatoa {to,<br />
kako {to pravilno zabele`uva Kolakovski, 494 luterijancite i kalvinistite,<br />
armenijancite i gomaristite, jansenistite, ezuitite, tomistite<br />
- site svoite doktrinerni stanovi{ta gi opredelile vo prv red so<br />
davawe niv<strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong> interpretacija <strong>na</strong> kanonskite tekstovi, posebno<br />
<strong>na</strong> Poslanieto <strong>na</strong> Rimjanite od Sv. Pavle, koi se odnesuvale <strong>na</strong> toj<br />
problem: dali nie, ~ove~ki su{testva, <strong>na</strong> koj i da e <strong>na</strong>~in pridonesuvame<br />
za <strong>na</strong>{eto spasenie, i ako e taka, toga{ <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in go pravime toa?<br />
Kako ni vo eden drug poim vo poimot <strong>na</strong> milosta se koncentriraat site<br />
<strong>na</strong>jva`ni aspekti <strong>na</strong> hristijanskata vera: prvobitniot grev, iskupuvaweto,<br />
spasenieto, milosrdniot gospod i gospod odmazdnik.<br />
Milosta e nerazdelno povrza<strong>na</strong> so doktri<strong>na</strong>ta za bo`jata promisla<br />
ili predesti<strong>na</strong>cija. Predesti<strong>na</strong>cija (praedesti<strong>na</strong>tio, predodreduvawe)<br />
e u~ewe spored koe site slu~uvawa od<strong>na</strong>pred se predopredeleni so<br />
sudbi<strong>na</strong> ili so bo`ja volja. Vo hristijanstvoto taa e bo`ja odluka spored<br />
koja nekoi luge od<strong>na</strong>pred se opredeleni za spasuvawe, a drugite osudeni<br />
<strong>na</strong> ve~no prokletstvo. Predesti<strong>na</strong>cijata se temeli vrz nedosti`nosta<br />
<strong>na</strong> bo`jite <strong>na</strong>meri i bo`jiot izbor, no sepak postojat izvesni<br />
493<br />
Gams, A.op. cit. str. 120.<br />
494<br />
Kolakovski, L. Bog <strong>na</strong>m nije ni{ta du`an, PLATΩ, Beograd, 1998,
z<strong>na</strong>ci, kako <strong>na</strong> primer, onie deka "<strong>na</strong> nekoi se im odi <strong>na</strong> dobro" i deka<br />
spored toa tie mo`at da <strong>na</strong>setat deka se bo`ji izbranici. Navestuvawa<br />
<strong>na</strong> ovaa dokrti<strong>na</strong> se <strong>na</strong>o|aat kaj apostol Pavle: "Zo{to Mojsie veli:<br />
]e go pomiluvam, kogo go miluvam i }e go so`alam, kogo go so`aluvam.<br />
Spored toa ne zavisi od onoj koj saka, nitu od onoj koj tr~a, tuku od milostiviot<br />
bog (Rimjanite, 8:28; 9:15,16). U~eweto za predesti<strong>na</strong>cijata<br />
kako u~ewe za spasenieto koe ne zavisi od ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja,<br />
tuku od bo`jata milost go razvi Avgustin vo raspravata so Pelegije<br />
kako posledica <strong>na</strong> svoeto u~ewe za isto~niot grev. Podoc<strong>na</strong> vo katoli-<br />
~kata religija ova u~ewe e potis<strong>na</strong>to (otrfrleno) od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> rimskiot<br />
semipelegijanizam. U~eweto za predesti<strong>na</strong>cija go prifatil Kalvin<br />
495 kako dogma i ottamu i denes vo protestantizmot toa prestavuva<br />
ed<strong>na</strong> od glavnite religiozni temi. 496<br />
Iako ovie problemi se pojavija u{te vo V vek, vo poz<strong>na</strong>tiot<br />
spor me|u Avgustin 497 i Palagie, 498 nivniot vrv be{e dostig<strong>na</strong>t vo XVII<br />
495<br />
Kalvin vo osnova go prezel sfa}aweto <strong>na</strong> Avgustin, no i konsekventno<br />
go razrabotil. Spored toa u~ewe, gospod e tolku vozvi{en, semo}en i sez<strong>na</strong>en<br />
{to ~ovek nikako ne mo`e da gi soz<strong>na</strong>e negovite odluki. Toj za ve~nost<br />
opredeluva {to i kako treba da se slu~uva. Toj, od za ~ovekot nerazbirlivi<br />
pri~ini od<strong>na</strong>pred opredeluva mal broj lu|e za ve~no spasenie, a drugi za ve~no<br />
prtokletsvo - propast. Spored Kalvin iako ~ovekot ne mo`e da gi z<strong>na</strong>e<br />
pri~inite za takvoto bo`je providenie toa ne e nikakva nepravda, za{to ~ovekot<br />
e tolku rasipan i gre{en {to i spasuvaweto <strong>na</strong> eden mal broj <strong>na</strong> lu|e e<br />
z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> bo`jata dobri<strong>na</strong>. Me|utoa, onie koi se odredeni da bidat spaseni se<br />
istaknuvaat so vistinska vera, so ispraven `ivot. Bo`jata milost koja im e<br />
dodele<strong>na</strong> e vid<strong>na</strong> preku onie dobra, pa i materijalni, koi gospod u{te za vreme<br />
<strong>na</strong> `ivotot im gi dodeluva. Gams, A, op. cit, str. 169. Pritoa, spored Kalvin,<br />
predopredelenosta ne ja isklu~uva celosno slobod<strong>na</strong>ta volja i slobodata<br />
<strong>na</strong> deluvaweto, tuku samo gi ograni~uva <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> bo`jata volja i bo`jata<br />
milost.<br />
496<br />
Predesti<strong>na</strong>cijata vo islamot e poz<strong>na</strong>ta pod imeto kader i podrazbira<br />
deka sez<strong>na</strong>jniot Alah opredelil se {to }e se slu~i. Toj gi sozdal site su-<br />
{testva spored svoeto praiskonsko z<strong>na</strong>ewe i mudrost i ni{to ne se slu~uva<br />
bez negova volja.<br />
497 Spored Avgustin, predesti<strong>na</strong>cijata ne e ni{to drugo, tuku prethodno<br />
z<strong>na</strong>ewe i opredeluvawe <strong>na</strong> onie milostivi podaroci so koi gospod im go<br />
pravi izvesno spasenieto <strong>na</strong> onie koi se spaseni. Gams, A, op. cit, str. 169.<br />
I<strong>na</strong>ku, Avgustin zastapuva{e stav <strong>na</strong> antropolo{}i pesimizam. Spored nego,<br />
~ovekot sam za sebe re~isi ni{to ne mo`e da stori. Pad<strong>na</strong>tosta <strong>na</strong> negovata<br />
priroda (dlaboko o{tete<strong>na</strong> so prvobitniot grev) go osuduva se dodeka e upaten<br />
sam <strong>na</strong> sebe da pravi grevovi - {to i da pravi, ako toa go pravi bez milosta<br />
<strong>na</strong> gospod, toj pravi zlo. Za spasenie <strong>na</strong> ~oveka e neophod<strong>na</strong> bo`ja milost. So<br />
drugi zborovi za pravewe dobri dela ne e dovol<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja - potreb<strong>na</strong><br />
e boj`ata milost. Vo sprotivnoist, slobod<strong>na</strong>ta volja li{e<strong>na</strong> od bo`jata mil-<br />
299
vek, pri obnoveniot sudir me|u ezuitite (Dru{tvoto <strong>na</strong> Isus ili Isusov<br />
red) 499 koi stoeja zad teologijata <strong>na</strong>palagijancite i jansenistite<br />
(avgustinovi u~enici) 500 koi od svoja stra<strong>na</strong> cvrsto zasta<strong>na</strong> zad teologijata<br />
<strong>na</strong> Avgustin i Kalvin. 501<br />
Za noviot spor mo`e da se ka`e deka bil "vinoven" Kornelius<br />
Jansen (Cornelius Jansenius), Holan|anec profesor po teologija od Luven<br />
i Biskup vo Ipra. Vo deloto Avgustinus (1640) 502 toj vo osnova poa|a od<br />
toa deka pred da bide storen grevot <strong>na</strong> Adam ~ovekovata volja se streost<br />
go vodi ~ovekot vo pekolot. Tuka se soo~uvame so idejata <strong>na</strong> Avgustin za<br />
predesti<strong>na</strong>cijata. Na onie koi se predestinirani (od<strong>na</strong>pred od gospod predodredeni<br />
za spasuvawe) gospod im dava milost, a <strong>na</strong> drugite im ja skratuva. Prvite<br />
}e bidat spaseni, vtorite }e propad<strong>na</strong>t<br />
498<br />
Nasproti Avgustin, Pelagije (354-420) smetal deka ~ovekot ima mo}<br />
da pravi dobro i da raboti <strong>na</strong> sopstvenoto spasenie i bez bo`ja milost. Su-<br />
{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> negovoto u~ewe kako i <strong>na</strong> site podocne`ni palagijanstva e vo negiraweto<br />
<strong>na</strong> realnosta <strong>na</strong> prvobitniot grev. Grevot su{tinski ne ja poga|a ~ovekovata<br />
priroda. Vo pra{awe e ne{to momentno i slu~ajno, isklu~itelno<br />
vrzano za ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja. Ottamu {to grevot zavisi od ~ovekovata<br />
slobod<strong>na</strong> volja, mo`en e bezgre{en `ivot: bezgre{niot `ivot zavisi isklu~ivo<br />
od slobod<strong>na</strong>ta volja. I<strong>na</strong>ku, pod izrazot semipelagijanstvo jansenistite<br />
go podrazbirale prikrieno pelagijanstvo <strong>na</strong> ezuitite<br />
499<br />
Ezuitite bea mo<strong>na</strong>{ki red vo ramkite <strong>na</strong> Rimokatoli~kata crkva<br />
osnovan od [panecot Ig<strong>na</strong>cije Lojola, vo Pariz, 1540 godi<strong>na</strong>. Tie so pravo ja<br />
doka`uvaa bazi~<strong>na</strong>ta sli~nost <strong>na</strong> jansenisti~kite tezi so kalvinisti~kata teorija<br />
<strong>na</strong> predesti<strong>na</strong>cijata. Vo ramkite <strong>na</strong> ezuitite }e iznikne liberal<strong>na</strong>ta<br />
struja <strong>na</strong> tn. leksisti osnova<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Lesius. Leksistite izvr{ija golemo<br />
vlijanie vrz {panskiot ezuit Luis Moli<strong>na</strong> (1535-1600) i pojavata <strong>na</strong> u{te<br />
ed<strong>na</strong> ezuitska struja - molinizamot. Spored Moli<strong>na</strong>, koj se obide da gi izmeri<br />
kategoriite <strong>na</strong> ~ovekovata sloboda i bo`jata milost, ne go negira prvobitniot<br />
grev, me|utoa tvrdel deka takviot grev go li{il ~ovekot samo od negovite<br />
<strong>na</strong>tprirodni sposobnosti. Ako ja prifati, bo`jata milost mo`e povtorno da<br />
mu se vrati, no gospod od<strong>na</strong>pred z<strong>na</strong>e <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in (so vr{ewe dobro ili zlo)<br />
sekoj ~ovek }e se odnesuva kon dade<strong>na</strong>ta milost.<br />
500<br />
Jansenistite smetaa deka vrz osnova <strong>na</strong> u~eweto <strong>na</strong> Avgustin gi otkrija<br />
gre{kite <strong>na</strong> pelagijanstvoto vo teologijata <strong>na</strong> ezuitite.<br />
501<br />
@an Kalvin (1509-1564) bil duhoven voda~ <strong>na</strong> {vajcarskite protestanti.<br />
Toj tvrdel deka ~ovekot go spasuva samo verata: verata e podarok od<br />
boga i z<strong>na</strong>k deka e izbran za spasuvawe. Spored negovata doktri<strong>na</strong> <strong>na</strong> dvokrat<strong>na</strong><br />
predesti<strong>na</strong>cija, gospod ednostavno saka nekoi lu|e da bidat spaseni, a<br />
drugi ne. Prvite se od<strong>na</strong>pred otfrleni, a vtorite od<strong>na</strong>pred izbrani.<br />
502<br />
Deloto pretstavuva teolo{ki trektat podelen vo tri toma. Vo prviot<br />
se razgleduva palagijanskata eres, drugiot tom se odnesuva <strong>na</strong> milosta so<br />
koja bil obdaren prviot par vo Rajot i sostojbata <strong>na</strong> pad<strong>na</strong>tosta <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
priroda, a vo tretiot <strong>na</strong> milosta <strong>na</strong> Hristos.<br />
300
mela kon dobroto, no i toga{ za storuvawe dobri dela í bila potreb<strong>na</strong><br />
bo`ja milost: kako {to <strong>na</strong> okoto za gledawe mu e potreb<strong>na</strong> svetlost, <strong>na</strong><br />
~ovekot za dobri dela mu e potreb<strong>na</strong> bo`jata milost. Posledica od<br />
praroditelskiot grev e z<strong>na</strong>~itelno o{tetuvawe <strong>na</strong> ~ovekovata du{a.<br />
Ottoga{, kako {to <strong>na</strong> bolnoto oko za gledawe pove}e ne mu e dovol<strong>na</strong><br />
svetlosta, <strong>na</strong> ~ove~kata du{a í sta<strong>na</strong> potreb<strong>na</strong> dopolnitel<strong>na</strong> (iscelitel<strong>na</strong>)<br />
milost. Ako <strong>na</strong> ~ovek od gospod mu e dade<strong>na</strong> takva milost, za nego<br />
ne e neostvarlivo nitu edno dobro delo. Vo spotivno ~ovekot e nemo-<br />
}en. Dobrite dela storeni bez takva milost, vpro~em se smrtni grevovi.<br />
503 Ottamu {to takvata milost e podarok koj ~ovekot go dobiva od<br />
gospod bez kakvi i da e svoi zaslugi, toa z<strong>na</strong>~i deka gospod nekoi lu|e<br />
gi predestinira - izbira za spasuvawe, dodeka drugite ednostavno gi<br />
osuduva - gi prepu{ta <strong>na</strong> propast. Pri takvi okolnosti, ako voljata e<br />
li{e<strong>na</strong> od bo`jata milost, taa e sposob<strong>na</strong> samo za zlo. Ottamu, od aspekt<br />
<strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> ~oveka mu se dadeni dve mo`nosti: prvata,<br />
voden od sopstve<strong>na</strong> volja da pravi samo zlo, odnosno grevovi (vo<br />
otsustvo <strong>na</strong> bo`ja milost ~ovek ne mo`e da pravi dobro), ili, vtorata,<br />
da otstapi od sopstve<strong>na</strong>ta gre{<strong>na</strong> volja za da go pot~ini svojot `ivot<br />
<strong>na</strong> bo`jata milost (se razbira, ako gospod, od samo nemu poz<strong>na</strong>ti pri~ini,<br />
takvata milost ne mu ja skratil) so ~ija pomo{ edinstveno e sposoben<br />
da pravi dobro. Vo otstapuvaweto od gre{<strong>na</strong>ta volja, vsu{nost, i<br />
se sostoi ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja. 504<br />
503<br />
Milosta e toa {to vodi kon toa ne samo da sakame da go pravime toa<br />
{to e ispravno, tuku i {to sme i sposobni toa da go pravime. Zlob<strong>na</strong>ta volja<br />
mo`e da se promeni vo dobra edinstveno blagodarenie <strong>na</strong> mo}ta <strong>na</strong> milosta<br />
Kolakovski, L. op. cit. str. 20.<br />
504<br />
Ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>j~esto, osobeno vo protestanskite zemji, citirani strofi<br />
od Stariot zavet be{e po~etokot <strong>na</strong> Psalmot 127: "Ako gospod ne ja izgradi<br />
ku}ata zaludno se trudat onie koi ja podigaat." Me|utoa, yidarot z<strong>na</strong>e{e<br />
deka, <strong>na</strong>mesto bescelno da sedi molej}i se i ~ekaj}i gospod da ja izvr{i taa<br />
rabota za nego, toj <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> ja izgradil ku}ata. Mo`e li toj i <strong>na</strong>tamu da veruva<br />
deka yidar bil gospod, a ne toj samiot? Da, mo`e, no ne samo vo taa smisla<br />
deka gospod pridonel kon izgradata <strong>na</strong> ku}ata so neizvr{uvawe, <strong>na</strong> primer, so<br />
vozdr`uvawe od ru{ewe <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta konstrukcija so nekoja elementar<strong>na</strong> nepogoda,<br />
tuku deka toj samiot go izvr{il toa delo slu`ej}i se so rabotnikot<br />
kako so svoj instrument pri {to rabotnikot za celo vreme imal ~uvstvo deka<br />
ne ja izgubil slobodata <strong>na</strong> deluvawe... Spored Nikol, samo gospod gi z<strong>na</strong>e pri-<br />
~inite za{to gospod go prikriva svoeto deluvawe pod privid <strong>na</strong> izvesen red<br />
<strong>na</strong> pri~ini koi izgledaat celosno prirodni. Z<strong>na</strong>eme samo nekoi od niv. Toj gi<br />
lekuva lu|eto od mrzlivost, gi prisiluva kon rabota i budnost, im pribavuva<br />
raboti i ve`bi, gi kaznuva so ovaa <strong>na</strong>por<strong>na</strong> rabota i gi u~i pove}e da go ce<strong>na</strong>t<br />
o<strong>na</strong> {to se steknuva so pogolemi usilbi. Mo`eme me|utoa da ka`eme deka eden<br />
od negovite glavni celi e da se sokrie sebesi i da go <strong>na</strong>pravi nepoz<strong>na</strong>to svoeto<br />
povedenie za onie koi ne zaslu`uvaat da go z<strong>na</strong>at. Ibid, str. 62-64.<br />
301
Od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> oficielniot Rim, so bulata Cum Occasionis (1653),<br />
kako eretni~ki bea osudeni pet tezi <strong>na</strong> jansenistite. 505 Imeno, spored<br />
crkvata jansenistite tvrdele deka<br />
1. ...Bo`jite zapovedi se nevozmo`ni: Postojat takvi Bo`ji zapovedi<br />
koi pravednicite ne mo`at da gi ispol<strong>na</strong>t samo so svoite raspolo`ivi<br />
sili, so kakva i da e volja i kavi i da e usilbi, za{to za toa<br />
im nedostasuva neophod<strong>na</strong>ta bo`ja milost. 506 Tokmu spored ovaa teza,<br />
koja be{e i avgustinska dogma, gospod ni <strong>na</strong>reduva nevozmo`ni raboti:<br />
Bo`jite zapovedi mo`at sekoga{ da se ispolnuvaat, no samo ako ni e<br />
dade<strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong> milost, odnosno nikoga{ ako takvata milost ja nema.<br />
Samata pak milost gospod ni ja dava ili skratuva edinstveno za ~ovekot<br />
da <strong>na</strong>u~i deka e dol`en da moli za bo`ja pomo{. Pritoa, treba da<br />
se imame vo vid deka, spored Sen-Siran (Diver`e d'Oran), Pjer Nikol<br />
(1625-1695) i Barkos, sî {to rabotime e ili za gospod ili za |avolot:<br />
ni{to ne e moralno indiferentno - sekoe <strong>na</strong>{e dejstvie i sekoja misla<br />
treba da go veli~at sozdatelot. Se razbira, nie mora da gi izvr{uvame<br />
505<br />
Jansenistite nikoga{ sebesi ne se <strong>na</strong>rekuvale <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in (toa ime<br />
im e pridadeno od ezuitite), tuku Avgustinovi u~enici. Tie tvrdea deka ne<br />
propovedaat ni{to novo, tuku samo verno gi povtoruvaat <strong>na</strong>jtradicio<strong>na</strong>lnoto<br />
u~ewe <strong>na</strong> crkvata vo soglasnost so evangelijata i poslaneto <strong>na</strong> Sv. Pavle, u~ewe<br />
keo bilo kodificirano vo teologijata <strong>na</strong> Avgustin.<br />
506<br />
Ili vo origi<strong>na</strong>l: "Pravednite lu|e nekoi bo`ji zapovedi ne mo`at<br />
da gi izvr{at iako sakaat i se obiduvaat so silata so koja <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> raspolagaat<br />
da gi izvr{at, me|utoa im nedostasuva milost koja bi go ovozmo`ila izvr{uvaweto<br />
<strong>na</strong> tie zapovedi." Kolakovski, L. Bog <strong>na</strong>m nije ni{ta du`an, PLA-<br />
TΩ, Beograd, 1998, str. 18. I<strong>na</strong>ku, po odnos <strong>na</strong> ova pra{awe mo`at da se izdvojat<br />
i slednive dokrtini. Spored Avgustin, @irje i Kalvin, ~ove~kite su{testva<br />
po padot ne mo`at da izvr{at kakvo i da e moralno dobro dejstvie (vo soglasnost<br />
so boj`iot zakon) bez pomo{: za sekoe takvo dejstvie im e potrbno<br />
vlevawe milost koja im e dade<strong>na</strong> samo <strong>na</strong> nekoi, dodeka <strong>na</strong> drugi im e skrate<strong>na</strong><br />
isklu~ivo po volja <strong>na</strong> gospod, a ne zatoa {to nekoi ja zaslu`uvaat pove}e od<br />
drugi. Spored ekstremnoto stojali{te <strong>na</strong> pelagijanizmot, gospod nî osposobuva<br />
za pravewe dobro ako toa go sakame, dodeka prirodniot status ne ne spre~uva<br />
sovr{eno da gi izvr{uvame negovite zapovedi. Ako vo toa ne uspeeme, toga{<br />
mo`eme da se obvinuvame samo sebesi: moralnoto sovr{enstvo ostanuva<br />
vo ramkite <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot doseg. Spored semipelagijanskata doktri<strong>na</strong><strong>na</strong> ezuitite<br />
<strong>na</strong>m, dodu{a, ni e potreb<strong>na</strong> bo`ja milost za pravewe dobro, no "dovol<strong>na</strong> milost"<br />
im e dade<strong>na</strong> <strong>na</strong> site i <strong>na</strong>{ata slobod<strong>na</strong> volja treba samo da ja <strong>na</strong>pravi<br />
dejstvitel<strong>na</strong>. I samo ako ovaa dejstvitel<strong>na</strong> milost e postojan uslov <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot<br />
`ivot mo`eme da ka`eme deka moralnoto sovr{enstvo i <strong>na</strong>{eto spasuvawe zavisat<br />
od <strong>na</strong>{ite usilbi i <strong>na</strong>{ata volja. Spored akvinistite nie imame dovol<strong>na</strong><br />
milost za izvr{uvawe <strong>na</strong> nekoi dobri dela rakovodej}i se so <strong>na</strong>{iot sloboden<br />
izbor, no slobodniot izbor ne e dovolen za da se izbeg<strong>na</strong>t site grevovi vo<br />
site okolnosti. Ibid, str. 23.<br />
302
<strong>na</strong>{ite ovozemski dol`nosti, no samo so ogled <strong>na</strong> poslu{nosta kon zapovedite,<br />
nikoga{ zaradi sopstve<strong>na</strong> prijatnost, dobivka, slava ili<br />
vlast. 507 Apsolut<strong>na</strong>ta suverenost <strong>na</strong> gospod i celos<strong>na</strong>ta rasipanost <strong>na</strong><br />
~ovekot se strogo me|usebno povrzani motivi koi go so~inuvaat jadroto<br />
<strong>na</strong> jensenisti~kata teologija. Spored niv, grevot e grev samo zatoa<br />
{to e sprotiven <strong>na</strong> bo`jata volja. Ova jasno poka`uva deka edinstveniot<br />
izvor <strong>na</strong> razlikuvaweto <strong>na</strong> dobroto i zloto e bo`jiot apsoluten zakon,<br />
a ne nekoe imanentno dobro ili zlo <strong>na</strong> toa {to go pravime. Gospod<br />
ne zabranuva izvesni dejstvija, zatoa {to se dobri ili lo{i: tie stanuvaat<br />
lo{i, zatoa {to toj gi zabranuva. Vakviot stav nesporno vodi kon<br />
pomislata deka <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in gospod bi mo`el da <strong>na</strong>redi ubistvoto ili<br />
rodoskver<strong>na</strong>veweto da bidat faleni, a davaweto milostiwa da se smeta<br />
za gre{no. 508<br />
Istoto se odnesuva <strong>na</strong> nepravdata i prenesuvaweto <strong>na</strong> prvobitniot<br />
grev: nivni stav e deka o<strong>na</strong> {to gospod go pravi ne mo`e da bide<br />
nepravedno, za{to negovata volja e edinstvenoto pravilo za dobroto i<br />
zloto. [to i da <strong>na</strong>pravi gospod, ispravno e, za{to toa toj go pravi, a ne<br />
zatoa {to toa e vo soglasnost so izvesni normi <strong>na</strong> pravednost koi sme<br />
gi zele od svetot, od <strong>na</strong>{ata fantazija, <strong>na</strong>{ata istorija, od <strong>na</strong>{ite moralni<br />
~uvstva ili <strong>na</strong>{ata prav<strong>na</strong> tradicija. Me|utoa, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in taa<br />
bo`ja pravda e praved<strong>na</strong> ostanuva <strong>na</strong>dvor od granicite <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite sfa-<br />
}awa. 509 Bo`jata volja e edinstve<strong>na</strong>ta mera <strong>na</strong> pravdata, za{to vo sprotiven<br />
slu~aj bi sozdavale pravila <strong>na</strong> pravdata vo soglasnost so <strong>na</strong>{ite<br />
`elbi i od<strong>na</strong>pred e poz<strong>na</strong>to deka taka sozdade<strong>na</strong>ta pravda }e go izbere<br />
zloto, za{to tokmu toa e o<strong>na</strong> {to e op{to poz<strong>na</strong>to kako ne{to{to neizbe`no<br />
i sekoga{ go pravime bez bo`ja mislost. 510 Vpro~em, ~ovekot<br />
spored pravdata zaslu`uva ne{to, no nikoj ne zaslu`uva qubov, a osobeno<br />
ne bo`ja qubov ili milost bez koja toj mo`e da pravi samo zlo. Gospod<br />
za <strong>na</strong>s e nesfatliv, pred sî, za{to e beskone~en... Edinica dodade<strong>na</strong><br />
kon beskone~nosta ne ja zgolemuva ni za vlakno... Pri soo~uvaweto<br />
so beskone~nosta kone~nosta stanuva ~isto ni{to. Taka i <strong>na</strong>{iot duh<br />
pri soo~uvaweto so gospod, taka i <strong>na</strong>{ata pravda pri soo~uvaweto so<br />
bo`jata pravda... Bo`jata pravda mora da bide isto taka neizmer<strong>na</strong> kakvo<br />
{to e i negovoto milosrdie. Ovaa pravda sprema osudenite pomalku<br />
e neizmer<strong>na</strong> i mora da e pomalku upadliva otkolku milosrdieto<br />
sprema izbranite. So drugi zborovi, ako odeme vo pekolot, toga{ toa e<br />
po presuda <strong>na</strong> pravdata, ako odeme <strong>na</strong> nebo, toga{ toa e so pomo{ <strong>na</strong> milosrdieto.<br />
Toa e standardno gledawe <strong>na</strong> jansenistite. 511<br />
507<br />
Kolakovski, L. Bog <strong>na</strong>m nije ni{ta du`an, str. 151 i 155.<br />
508<br />
Vidi: Ibid, str. 165.<br />
509<br />
Ibid. str. 246-247.<br />
510<br />
Ibid, str. 166.<br />
511<br />
Ibid, str. 207.<br />
303
2. ...Na milosta ne mo`eme da i se sprotivstavime za{to gospod<br />
ne prisiluva da bideme dobri (^ovekovata pad<strong>na</strong>ta priroda nikoga{<br />
ne i se sporotivstavuva <strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta milost). 512 Dodeka prvata teza<br />
pretpostavuva deka specijal<strong>na</strong>ta milost e neophoden uslov za sekoe dobro<br />
deluvawe, ovaa teza glasi deka milosta, e idovolen uslov,poi<strong>na</strong>ku<br />
ka`ano, taa sekoga{ deluva <strong>na</strong> nepogre{liv <strong>na</strong>~in, a liceto koe ja prima<br />
ne e mo}no vo odnos <strong>na</strong> bo`joto deluvawe. 513 Nakratko, site <strong>na</strong> koi<br />
{to re{il da im ja dade svojata milost, gospod gi prisilil da bidat<br />
dobri.Toa z<strong>na</strong>~i, ako gospod saka nekogo da go spasi, nikakva ~ove~ka<br />
slobod<strong>na</strong> volja ne mo`e da mu se sprotivstavi. [tom gospod posaka ~ovek<br />
da pravi dobro, Negovata volja ne mo`e da bide popre~e<strong>na</strong>:<strong>na</strong>negovata<br />
milost ne e mo`no nikakvo sprotivstavuvawe. 514 Ottamu, {to i<br />
da pravi, ako ne dobie bo`ja milost, ~ovekot pravi zlo. Na{ite dela<br />
se ili zavisni od <strong>na</strong>s i toga{ se zli, ili se dela <strong>na</strong> gospod koj deluva<br />
preku <strong>na</strong>s <strong>na</strong> dejstvitelen <strong>na</strong>~in i toga{ se dobri. So drugi zborovi,<br />
gospod e akter <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite dobri dela, a samite nie sme akteri <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite<br />
lo{i dela za koi toj z<strong>na</strong>e da bide praveden odmazdnik. 515<br />
512<br />
"Vo sostojba <strong>na</strong> pad<strong>na</strong>ta priroda, ne e mo`no da mu se sprotivstavime<br />
<strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta milost," Kolakovski, L. op. cit, str. 24. Spored Avgustin<br />
voljata ne e sposobnost <strong>na</strong> izbor, vklu~itelno <strong>na</strong> konkre<strong>na</strong>ta mo`nost <strong>na</strong> izbor<br />
me|u dobroto i zloto, tuku pobrgu ednostavno mo`nost ed<strong>na</strong>kvo koga pravime<br />
dobro i zlo, samo {to pravej}i zlo odime po sopstve<strong>na</strong>ta volja, dodeka<br />
pravej}i dobro go sledime gospod koj neprikosnoveno ja <strong>na</strong>so~uva <strong>na</strong>{ata volja.<br />
Gospod privremeno gi li{uva pravednite lu|e kako {to toa go storil vo<br />
slu~aj so Sv. Petar. Sv. Petrar mo`e{e da go izbegne svojot prestap (crime), a<br />
toa mo`e sekoj samo dokolku vo negovaat volja e vnese<strong>na</strong> milosta koja ja dava<br />
ili skratuva gospod... Pritoa, nema somnenie vo toa deka milosta (v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>)<br />
e neizbe`<strong>na</strong>: ako ni e dade<strong>na</strong> ne e vo <strong>na</strong>{a mo} da ja odbieme. Pred padot <strong>na</strong><br />
Adam mu be{e potreb<strong>na</strong> bo`ja pomo{ za da bide dobar, no toj be{e vo sostojba<br />
da ja odbie so svojata slobod<strong>na</strong> volja. Po padot toa pove}e ne be{e mo`no.<br />
Ibid. str. 47-48.<br />
513<br />
Ibid, str. 24.<br />
514<br />
Ni bo`jijot Zakon, ni objavata <strong>na</strong> bo`jata mudrost, ni proro{tvata<br />
ili vetuvaweto <strong>na</strong>grada (kako {to bi sakale pelagijanite) ne se vo sostojba da<br />
ja izvrtat voljata <strong>na</strong> ~ovekot: toa mo`e da go stori samo milosta. Ibid, str. 25.<br />
515<br />
Ako bog go smetate za vistinska pri~i<strong>na</strong>, zgora <strong>na</strong> toa za prva pri-<br />
~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobroto - za{to samo prvata pri~i<strong>na</strong> e vistinska pri~i<strong>na</strong> - toga{ nemojte<br />
da negirate deka bog isto taka e i pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> zloto koe <strong>na</strong> ~ovekot mu go<br />
<strong>na</strong>nesuvaat drugite lu|e ili su{testva. Me|utoa, ovaa konsekvencija teizmot<br />
uporno ja negira. Istiot Kalvin, koj lu|eto koi pravat dobro gi smeta samo za<br />
bo`ji instrumenti, izjavuva deka e besmisla i bezbo`ni{tvo od toa da se izveduva<br />
zaklu~ok deka eden svirep ubiec koj ubiva nekoj ispraven ~ovek e samo<br />
oradie koe ja izvr{uva bo`jata odluka ili bo`jata volja, z<strong>na</strong>~i deka site zlostorstva<br />
se slu~uvaat spored zapoved i bo`ja volja. Pa sepak toa e ed<strong>na</strong> nu`<strong>na</strong><br />
304
3. ...Nemame sila da pravime dobro i zlo, no iako ne sme slobodni<br />
nie sme slobodni (Za vredni dela i za grev vo sostojba <strong>na</strong> pad<strong>na</strong><br />
negovata priroda, <strong>na</strong> ~ovekot ne mu e potreb<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong> volja koja bi i<br />
se protivela <strong>na</strong> nu`nosta, dovol<strong>na</strong> mu e sloboda koja mu se sprotivstavuva<br />
<strong>na</strong> prisilbata). 516 Ova so drugi zborovi z<strong>na</strong>~i deka spored jansenistite<br />
<strong>na</strong>{ite dejstvija ni se pripi{ani. Zaradi niv gospod nî kaznuva<br />
i <strong>na</strong>graduva duri i ako gi vr{ime od nu`nost. Takvite dela ne ni<br />
se prepi{ani samo toga{ ako gi vr{ime pod prisilba. 517<br />
4. ...Gospod ne mo`eme da go otfrlime (Semipelegijancite ja<br />
priz<strong>na</strong>vaa potrebata od v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> milost za sekoe delo, pa duri i za<br />
samiot po~etok <strong>na</strong> verata, no sepak bile ertnici, za{to ja pretpostavuvale<br />
~ovekovata sloboda <strong>na</strong> taa mislost da i se sprotivstavi, ili da i<br />
se pokori). 518 So drugi zborovi, eres e da se smeta deka vo <strong>na</strong>{a mo}<br />
le`i odlukata da ja prifatime ili odbieme milosta. 519<br />
5. ...Isus Hristos ne umrel za site tuku samo za izbranite lu|e<br />
(Semipelagijanska eres e tvrdeweto deka Hristos umrel i svojata krv<br />
ja proleal za site lu|e). 520 Spored jansenistite, gospod vo su{ti<strong>na</strong> sakonsekvencija.<br />
Ako stvarnite prirodni su{testva se samo sredstva, samo bo-<br />
`ji instrumenti, toga{ se toa bez ogled dali pravat dobro ili zlo. Ako negirate<br />
deka ~ovekot pravi dobri dela so sopsteve<strong>na</strong> sila, od sopstvenoto srce,<br />
toga{ isto taka negirate deka toj vo sopstvenot srce pravi lo{i dela, zlodela.<br />
Ako mu ja odre~uvate <strong>na</strong> ~ovekot ~esta da bide dobrotvor, so toa vie mu go<br />
odre~uvate i sramot da bide zlostornik i gre{nik. Za{to, za storuvawe <strong>na</strong><br />
zlo potreba e isto tolku, ako ne i pove}e sila i mo}, kako i za storuvawe <strong>na</strong><br />
dobro. Me|utoa, spored vas, seta sila i mo} e sila i mo} <strong>na</strong> boga. Kolku e sme-<br />
{no i istovremeno zlobno od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> da mu se negira <strong>na</strong> ~ovekot pri~inosta,<br />
a od druga stra<strong>na</strong> pak da mu se pripi{uva: dobroto da mu se daruva kako<br />
bo`ja milost, a zloto da mu se pripi{uva kako grev! No su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> teologijata,<br />
odnosno <strong>na</strong> teologot e da e an|el sprema boga, me|utoa soto<strong>na</strong> sprema lu|eto,<br />
se {to e dobro da mu se pripi{uva <strong>na</strong> boga, a se {to e zlo <strong>na</strong> ~ovekot, <strong>na</strong> su-<br />
{testvoto, <strong>na</strong> prirodata. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd,<br />
1955, str. 199.<br />
516<br />
"Za ~ovekot vo sostojba <strong>na</strong> pad<strong>na</strong>ta priroda da stekne zasluga ili da<br />
ja zagubi, toj ne mora da bide sloboden od nu`nosta: dovolno e da bide sloboden<br />
od prisilbata." Kolakovski, L. op. cit. str. 27<br />
517<br />
Ibid, str. 27.<br />
518<br />
Semipeligijancite priz<strong>na</strong>vaa deka v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta, preventiv<strong>na</strong> milost<br />
e nu`<strong>na</strong> vo site konkretni dela, vklu~itelno i za po~etokot <strong>na</strong> verata, no<br />
sepak bile eretnici, za{to smetaa deka taa milost e od onoj vid <strong>na</strong> koj ~ovekovata<br />
volja mo`e da i se sprotivstavi ili da i podlegne. Kolakovski, L. op.<br />
cit. str. 32.<br />
519 Ibid, str. 32.<br />
520<br />
Isus tolku gi qubel svoite podanici {to umrel za niv. Mnozinstvoto<br />
kralevi barale od svoite podanici da ja doka`at svojata vernost so<br />
305
kal da gi spasi site lu|e, no toa z<strong>na</strong>~i site onie koi od porano gi predestiniral<br />
za slava. 521<br />
Sumarno zemeno, glavnite komponenti <strong>na</strong> avgustinsko-jansenisti~kata<br />
teorija <strong>na</strong> milosta, spored Kolakovski, se slednive: Prvo,<br />
Site nie sme tolku bez<strong>na</strong>de`no rasipani {to apsolutno sme nesposobni<br />
da storime {to i da e dobro so <strong>na</strong>{i sopstveni sili. Slobodniot<br />
izbor, dokolku toj oz<strong>na</strong>~uva izbor me|u dobroto i zloto, bil sosema<br />
istro{en so grevot. Na{ata volja vo mera vo koja <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e <strong>na</strong>{a, a<br />
ne bo`ja, mo`e da pravi i da se saka isklu~ivo samo zlo.<br />
Vtoro, bo`jata milost ne samo {to ni e neophod<strong>na</strong> za da mo`eme<br />
da pravime dobro i da mu slu`ime <strong>na</strong> bo`jiot zakon, tuku koga ve}e ni<br />
e dade<strong>na</strong>, i zatoa nepogre{livo da ni ja poka`e <strong>na</strong>{ata cel. So drugi<br />
zborovi, ako gospod posaka da pravime dobro, ne mo`eme efikasno da<br />
ja spre~ime negovata volja, za{to negovata volja ja <strong>na</strong>so~uva ~ovekovata<br />
volja i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in ja prisiluva <strong>na</strong> poslu{nost. Pritoa, podobro<br />
e da ne se zboruva za "prisiluvawe" tuku za "priveduvawe kon nu`nosta,"<br />
za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in od gospod formira<strong>na</strong> ~ovekovata volja <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
go saka samo u{te toa {to gospod od nea go o~ekuva. Milostaz<strong>na</strong>-<br />
~i e ed<strong>na</strong>kvo nu`en kako i dovolen uslov <strong>na</strong> sekoe dobro za koe sme sposobni:<br />
delotvor<strong>na</strong>ta i nedovol<strong>na</strong> milost se edno te isto. Ovaa to~ka<br />
treba zasebno da se posmatra, za{to od prviot princip ne mo`e pove}e<br />
da se izvede nemo`nosta od uspe{no protivewe <strong>na</strong> deluvaweto <strong>na</strong> milosta.<br />
Treto, (i iako izgleda deka ova logi~no sleduva od prethodnite<br />
dva iskazi, sepak toa treba jasno da se ka`e) spasonos<strong>na</strong>ta milost gospod<br />
ja dava beplatno (gratuitously) i me|u lu|eto ja deli rakovoden od sopstve<strong>na</strong>ta,<br />
nespoz<strong>na</strong>tliva volja. Od stojali{te <strong>na</strong> bo`jata pravda po<br />
Padot nie bukvalno so ni{to ne pridonesuvame za aktot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto<br />
spasenie: site zaslu`uvame ve~<strong>na</strong> osuda, a ako gospod saka da spasi nekoi<br />
od <strong>na</strong>s, toga{ toa ne e poradi <strong>na</strong>{ite zaslugi (za{to nikoj gi nema<br />
i nikoj ne zaslu`uva milost), tuku ednostavo zatoa {to toj taka saka.<br />
Dvokrat<strong>na</strong>ta predesti<strong>na</strong>cija po definicija e praved<strong>na</strong>, za{to pravedno<br />
e {to i da pravi gospod - nema drug princip <strong>na</strong> pravednost osven negovata<br />
volja. Spasenite so milosta se opravdani, prekorenite stanuvaat<br />
osudeni so silata <strong>na</strong> pravednosta. 522<br />
spremnosta da umrat za nego. Kaj Isus e sprotivno. Toj umrel po svoja sopstve<strong>na</strong><br />
volja za da mo`at da `iveeat negovite podanici. (v. Poslanica <strong>na</strong> Efe-<br />
`anite, 1:9-10).<br />
521<br />
Kolakovski, L. op. cit. str. 38.<br />
522<br />
Doktri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> dvokrat<strong>na</strong> predesti<strong>na</strong>cija, implicite prisut<strong>na</strong> kaj<br />
Luter, eksplicite ja objavi Kalvin. Svojot avgustinovski radikalizam toj go<br />
izrazil otvoreno i bez rezervi. Nie nemame sloboden izbor me|u dobroto i<br />
zloto: se {to pravime bez milost e grev, i iako neizbe`en i nu`en, ne prestanuva<br />
da bide dostoen za osuda za{to e dobrovolen. Nie nemame sopstveni zas-<br />
306
^etvrto, (i ovde izgleda ako ne so logi~ka prisilba, toga{ barem<br />
kako posledica <strong>na</strong> porane{nite doktrini, Isus Hristos ne mo`el<br />
da umre za site lu|e: toj z<strong>na</strong>el koj }e bide osuden, a koj spasen i ne e zamislivo<br />
deka toj so providenieto bi ja proleval svojata krv za xabe<br />
ili bi se posvetil za idnite `iteli <strong>na</strong> pekolot. 523<br />
Od se {to dosega be{e ka`ano proizleguva deka gospod <strong>na</strong> ezuitskite<br />
"leksisti" <strong>na</strong> jansenistite im izgledal kako "drag prijatel" -<br />
blag i uvi|aen za <strong>na</strong>{ite slabosti vo soo~uvaweto so tolku mnogu isku-<br />
{enija, kako nekoj so koj sekoga{ e mo`no da se dojde do obostrano koris<strong>na</strong><br />
spogodba, za razlika od nivniot sopstven okruten osvetnik, koj<br />
pove}eto od ~ovekoviot rod, vklu~uvaj}i gi i site nekrstenite deca gi<br />
ispra}a kon ve~ni ma}i. Od druga stra<strong>na</strong> gospod <strong>na</strong> jansenistite, <strong>na</strong><br />
ezuitite im izgledal kako dale~en gospod, nem i u`asno ramnodu{en,<br />
kako milost - neophod<strong>na</strong>, no zavis<strong>na</strong> od zlokobniot karakter, kako sitni~av<br />
i nemilosreden Hristos koj <strong>na</strong> svojot krst smeta <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> raka<br />
predestinirani koi }e uspee da gi spasi. 524 Ezuitite gi obvinuvaa zatoa<br />
{to hristijanstvoto ne go zemaa seriozno, jansenistite pak, zatoa<br />
{to <strong>na</strong> lu|eto im postavuvaat prakti~no nevozmo`ni barawa koi gi<br />
<strong>na</strong>dminuvaat mo`nostite <strong>na</strong> pogolemiot broj smrtnici. 525 Na ova mesto,<br />
se razbira, za <strong>na</strong>s se osobeno interesni ezuitite koi vo `elbata da go<br />
zadr`at interesot <strong>na</strong> lu|eto za hristijanstvoto i crkvata se obidoa da<br />
im go <strong>na</strong>pravat isklu~itelno lesen `ivotot <strong>na</strong> gre{nicite. Toa e o<strong>na</strong><br />
{to go <strong>na</strong>vedejansenistot Paskal da gi ismee vo svoite "Pisma za provincijalecot."<br />
Stanuva zbor za brojni citati <strong>na</strong> golem broj ezuiti koi<br />
imaa opravduvawe za re~isi site ~ove~ki zlostorstva i iskol~enosti.<br />
lugi: milosta i prethodi <strong>na</strong> se, site dobri dela i samata <strong>na</strong>{a izbranost nemaat<br />
ni{to so <strong>na</strong>{ite dela, tuku se zasnovaat vrz svoevolnoto (slobodno) milosrdie<br />
{to gospod nekomu mu go dava. Negoviot izbor e praveden, za{to osven<br />
negovata volja ne postoi nikakva druga mera za pravda: site z<strong>na</strong>~i, dokolu ne<br />
primame milost zaslu`uvame pekol... ^ovekot ne e praveden sam po sebe,<br />
za{to Hristosovata pravednost mu e taka dade<strong>na</strong> {to vo nego e vsade<strong>na</strong>...<br />
Bo`jata volja e <strong>na</strong>jvisoko pravilo <strong>na</strong> pravdata, toa {to Hristos go saka, z<strong>na</strong>~i<br />
mora da se uva`uva kako pravedno tokmu od pri~i<strong>na</strong> {to Hristos toa go saka...<br />
O~igledno deka za Kalvin milosta e ne{to {to zavisi od bo`jata slobod<strong>na</strong><br />
volja, deka taa nema ni{to zaedni~ko so zaslugata <strong>na</strong> ~ovekot, deka deluva<br />
taka {to ne e mo`no da i se sprotivstavime, deka nejzi<strong>na</strong>ta raspredelba e<br />
predve~no odlu~e<strong>na</strong>, deka nu`nosta ne e prisilba i deka za slobod<strong>na</strong>ta volja<br />
mo`eme da zboruvame ne kako za sposobnost za izbor me|u dobroto i zloto,<br />
tuku samo vo taa smisla deka sekoga{ pravime zlo koga e aktiv<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata volja<br />
i sekoga{ dobro koga <strong>na</strong>{ata volja e razdvi`e<strong>na</strong> od milosta. Seto toa po duh e<br />
sovr{eno avgustinsko, seto toa e doktri<strong>na</strong> <strong>na</strong> jansenistite. Ibid, str 72-73.<br />
523<br />
Ibid, str. 45-46.<br />
524<br />
Ibid, str. 221.<br />
525<br />
Paskal, B. Pisma provincijalcu, PLATΩ, Beograd, 2002, str. 87-88.<br />
307
Vo ovaa smisla ezuitite, vo prv red, go vospostavija "metodot<br />
upravuvawe so <strong>na</strong> merata." Ezuitite, imeno, doka`uvaa deka nikoga{<br />
ne smee da se trpi izre~<strong>na</strong> <strong>na</strong>mera da se gre{i zaradi grev. Me|utoa, vo<br />
otsustvo <strong>na</strong> vakva nesre}<strong>na</strong> sklonost se primenuva metodot upravuvawe<br />
so <strong>na</strong>merata koj se sostoi vo toa kako cel <strong>na</strong> svoite dejstvija da se zeme<br />
ne{to dopu{teno. Toa ne z<strong>na</strong>~i deka sekoga{ koga toa e mo`no, lu|eto<br />
ne treba da se odvra}aat od zabranetite dejstvija, no koga nekoe dejstvie<br />
ne mo`e da se spre~i treba barem da se pro~isti <strong>na</strong>merata i <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in poro~nosta <strong>na</strong> sredstvata da se ispravi so ~isti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> celta.<br />
Eve kako ezuitskite oci <strong>na</strong>o|ale <strong>na</strong>~in da go dopu{tat <strong>na</strong>silstvoto koe<br />
se vr{i vo odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong>~esta. Dovolno e da ja odvratite va{ata <strong>na</strong>mera<br />
od `elbata za odmazda, koja e zlostorni~ka, i da ja <strong>na</strong>so~ite kon `elbata<br />
da se odbrani ~esta, koja e dopu{te<strong>na</strong>, spored maksimata: "Not ut<br />
malum pro malo reddat, sed ut conservet honorem (Ne se vozra}a zlo za zlo,<br />
tuku za da se so~uva svojata ~est)" Ottamu:<br />
- Otec Lesius tvrde{e, toj koj dobil {amar ne smee da ima <strong>na</strong>mera<br />
da se odmazduva: me|utoa smee da ima <strong>na</strong>mera da go izbegne sramot<br />
i zatoa vo istiot moment smee, duri i so me~, da ja otstrani ovaa <strong>na</strong>vreda.<br />
526 Taka i Erkinez, nie smeeme da go ubieme onoj koj ne o{amaril i<br />
koga e vo begstvo, pod uslov toa da ne go pravime od omraza ili od<br />
odmazda i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da ne predizvikame za dr`avata pregolem broj<br />
ubistva. A pri~i<strong>na</strong>ta e taa {to smeeme da juri{ame po ~esta isto kolku<br />
i po ukradenoto dobro. 527<br />
- Spored otec Eskobar, ako va{iot neprijatel e spremen da vi<br />
<strong>na</strong>pakosti, negovata smrt ne smeete da ja posakate vo <strong>na</strong>stap <strong>na</strong> omraza,<br />
me|utoa mo`e da ja posakate za da izbegnete sopstve<strong>na</strong> {teta. 528<br />
- Urtado de Mendoza, pak, veli smeeme da go molime gospod brzo<br />
da gi usmrti onie koi se spremaat da ne <strong>na</strong>pad<strong>na</strong>t, ako nivniot <strong>na</strong>pad ne<br />
mo`eme da go odbegneme <strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in. Toj, isto taka, veli deka prebendarot<br />
smee bez da <strong>na</strong>pravi smrten grev da mu posaka smrt <strong>na</strong> onoj koj<br />
raspolaga so prihodot od negovo dobro, kako {to i sinot smee da posaka<br />
smrt <strong>na</strong> svojot tatko i da i se raduva koga }e <strong>na</strong>stapi pod uslov toa<br />
da bide isklu~ivo poradi dobroto koe od toa }e proizleze za nego, a ne<br />
od li~<strong>na</strong> omraza. Negov stav e i toa deka ~ovek ne pravi grev, za{to voop{to<br />
ne z<strong>na</strong>~i deka prifatil dvoboj ako odi vo pole i tamu {eta ~ekaj}i<br />
opredelen ~ovek i od nego se brani ako e <strong>na</strong>pad<strong>na</strong>t (negovata <strong>na</strong>mera<br />
ne e da se tepa vo dvoboj, tuku samo da se odbraniako ~ovekot koj go<br />
predizvikal nepravedno go <strong>na</strong>padne). 529<br />
- San~ez, pak, ako <strong>na</strong>merata kon dobro e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong>, dopu{ta ne<br />
samo prifa}awe dvoboj, tuku i povikuvawe <strong>na</strong> dvoboj. Spored teologij-<br />
308<br />
526<br />
Ibid, str. 66.<br />
527<br />
Ibid, str. 70.<br />
528<br />
Ibid, str. 67.<br />
529<br />
Ibid, str. 67.
ata <strong>na</strong> San~ez sosema razumno e da se ka`e deka ~ovek smee da se tepa vo<br />
dvoboj za da go spasi svojot `ivot, svojata ~est ili nekoi vredni dobra<br />
koga e izvesno deka nekoj saka nepravedno da mu gi zeme vo parnica ili<br />
so ujdurmi i koga toa e edinstven <strong>na</strong>~in da gi so~uva. I Navarus so pravo<br />
go veli istoto kako i toa deka neprijatelot smeeme da go ubieme <strong>na</strong><br />
podmolen <strong>na</strong>~in, t.e. potajno. Vo takvi slu~ai kon dvoboj i ne treba da<br />
se pribegnuva ako e mo`no ~ovek da se ubie potajno i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da se<br />
re{i rabotata, za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in }e go spre~ime zagrozuvaweto <strong>na</strong><br />
svojot `ivototi u~estvoto vo grevot koj <strong>na</strong>{iot neprijatel bi go po~inil<br />
prifa}aj}i go dvobojot. 530<br />
- Regi<strong>na</strong>dus dodava deka smeeme da gi ubieme i la`nite svedoci<br />
koi <strong>na</strong>{iot neprijatel gi <strong>na</strong>o|a protiv <strong>na</strong>s, a spored Tanerus i Emanuel<br />
Sa, duri i sudiite ako {uruvaat so la`nite svedoci. 531<br />
- Otec Baldel smeta, ako poi<strong>na</strong>ku ne mo`eme da go kaznime, deka<br />
smeeme poradi ogovarawe da go ubieme i onoj {to }e ni re~e - la`e{, a<br />
spored Lesius duri i onoj {to }e ne <strong>na</strong>vredi so nedoli~en gest... Pri-<br />
~inite za toa se: ako <strong>na</strong>meravate da mi ja odzemete ~esta so {amar toa<br />
mo`am da go spre~am so silata <strong>na</strong> oru`jeto: ista odbra<strong>na</strong> mi e dozvole<strong>na</strong><br />
i koga <strong>na</strong>meravate <strong>na</strong>vredata da mi <strong>na</strong>nesete so zborovi. Zgora <strong>na</strong><br />
toa, so ogled <strong>na</strong> toa {to smeeme da gi spre~ime <strong>na</strong>vredite, smeeme da gi<br />
spre~ime i klevetite. Najposle ~esta e poskapa od `ivotot. A ottamu<br />
{to smeeme da ubieme za da go odbranime `ivotot, smeeme i da ubieme<br />
za da ja odbranime ~esta. 532<br />
- Na drugo mesto Lesius veli deka ne e dopu{teno da se ubie zaradi<br />
so~uvuvawe <strong>na</strong> predmeti od mala vrednost kako <strong>na</strong> primer zaradi<br />
edno eki ili zaradi edno jabolko, osven ako ni e sram da go izgubime.<br />
Vo toj slu~aj smeeme da go grabneme pa i da ubieme ako toa e neophodno<br />
za da go povratime jabolkoto, za{to toa pove}e e odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>{a ~est,<br />
odo{no <strong>na</strong> <strong>na</strong>{e dobro. 533<br />
- Vo vrska so zele<strong>na</strong>{tvoto, Eskobar veli, ako dobivkata od<br />
lu|e <strong>na</strong> koi sme im pozajmile pari ja barame kako ne{to {to ni se dol-<br />
`i spored zakonot toa bi bilo zele<strong>na</strong>{tvo, no ako ja barame kako ne-<br />
{to {to ni se dol`i od blagodarnost, toa ne e zele<strong>na</strong>{tvo. 534<br />
- Slavniot Moli<strong>na</strong> dava odgovor <strong>na</strong> pra{aweto dali mora da gi<br />
vratime parite koi sme gi primile za da storime lo{o delo. Mora da<br />
pravime razlika, veli toj, ako deloto za koe sme bile plateni ne sme go<br />
izvr{ile, parite mora da gi vratime, no ne mora ako sme go izvr{ile.<br />
Toa e edno od <strong>na</strong>~elata koe se odnesuva za <strong>na</strong>domest. Vo taa smisla treba<br />
da se sfati deka sudijata ni dol`i pravda i zatoa ne smee da ja pro-<br />
530<br />
Ibid, str. 68-69.<br />
531<br />
Ibid, str. 68.<br />
532<br />
Ibid, str. 71.<br />
533<br />
Ibid, str. 160.<br />
534<br />
Ibid, str. 80.<br />
309
dava, no toj ne ni dol`i nepravda i za toa toj mo`e da prima pari.<br />
Zatoa site glavni ezuitski avtori kako Moli<strong>na</strong>, Regi<strong>na</strong>ldus, Filiucius,<br />
Eskobar, Lesius ed<strong>na</strong>kvo u~at deka sudijata mora da go vrati o<strong>na</strong><br />
{to go dobil za pravedno da presudi, osven ako toa mu e dadeno od dare-<br />
`livost, no deka vo nikoj slu~aj ne mora da go vrati toa {to go dobil<br />
od ~ovek za ~ija korist nepravedno presudil. 535<br />
- Spored San~ez, smeeme da se zakolnime deka ne sme storile nekoe<br />
dejstvie iako sme go storile ako vo sebe podrazbereme deka toa ne<br />
sme go storile vo opredelen den ili pred da se rodime ili podrazbiraj}i<br />
nekoja druga sli~<strong>na</strong> okolnost i ako pritoa se slu`ime so zborovi~ie<br />
z<strong>na</strong>~ewe toa <strong>na</strong> koj i da e <strong>na</strong>~in toa ne mo`at da go otkrijat. Toa<br />
vo mnogu slu~ai e polezno i sekoga{ mnogu ispravno koga e nu`no ili<br />
korisno za zdravjeto, ~esta ili imotot. 536<br />
- Eskobar veli deka vetuvawata ne obvrzuvaat ako koga gi davame<br />
nemame <strong>na</strong>mera da se obvrzeme. A takva <strong>na</strong>mera nemame, osven ako vetuvaweto<br />
ne go potvrdime so zakletva ili so dogovor, taka {to koga<br />
ednostavno }e re~eme: }e go storam toa, vsu{nost mislime deka toa }e<br />
go storime ako ne se predomislime, za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in ne sakame da se<br />
li{ime od svojata sloboda. 537<br />
Slikata <strong>na</strong> gospod denes e poi<strong>na</strong>kva: toapove}e ne e ni popustliv<br />
blag prijatel, nitu e qubomoren, strog i neumoliv stra`ar vo raboten<br />
logor. Spored standardnoto u~ewe <strong>na</strong> Crkvata gospod ni <strong>na</strong>reduva<br />
negovite pravila da gi tretirame mnogu seriozno bez barawa <strong>na</strong> lesni<br />
izvrduvawa, no toj isto taka i gi <strong>na</strong>graduva <strong>na</strong>{ite iskreni usilbi,<br />
za{to negovoto milosrdie i qubov se ogromni.<br />
3. ZAKLU^NI RAZGLEDUVAWA ZA BO@JATA PRAVDA<br />
Selanecot koj poseal kultura <strong>na</strong> koja i e potreb<strong>na</strong> vlaga, go<br />
moli gospod za obilen do`d, a drugiot, koj se podgotvuva za `etva, go<br />
moli pod itno da go zapre o<strong>na</strong> {to e neophodno za negoviot sosed. Nakratko<br />
sekoj ~ovek go saka istiot gospod, no sekoj za sopstve<strong>na</strong> smetka, a<br />
toj {eretski im se potsmeva i "veli:" dogovorete se - pa }e vi pu{tam<br />
ili samo sonce ili samo do`d. Ako e takva situacijata so edengospod,<br />
538 mo`e da zamislime kako im e <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> ~ie podra~je, kako <strong>na</strong><br />
primer <strong>na</strong> makedonskoto, gi ima pove}e: Alah i Hristos, <strong>na</strong> primer.<br />
Kako da se dogovorime, kako da gi usoglasime svoite interesi, a nikoj<br />
da ne e vo zijan, vreskaat tie. Sleduva istiot bo`ji diplomatski odgo-<br />
535<br />
Ibid, str. 85-86.<br />
536<br />
Ibid, str. 96-97.<br />
537<br />
Ibid, str. 97.<br />
538<br />
Kako {to e poz<strong>na</strong>to, zaradi idejata za edinstvoto <strong>na</strong> gospod, Sokrat<br />
go zagubi svojot `ivot. Atiwanite go smetale za ateist sekoj koj veruval samo<br />
vo eden bog. Ibid, str. 268.<br />
310
vor: dodeka vie ne se dogovorite nie }e vladeeme i toa kako {to sakame,<br />
demek od koalicijata Isus - Alah, isklu~ivo }e zavisi koga }e bide<br />
toplo, a koga ladno. Ama nie imavme plan! - vikakat nivnite komintenti.<br />
Na toa sleduva odgovorot sodr`an vo ed<strong>na</strong> meksikanska poslovica:<br />
"Ka`ete mu gi <strong>na</strong> gospod tvoite planovi ako sakate do solzi da go <strong>na</strong>smeete."<br />
Toga{ kade e re{enieto. Kako da se dojde do bo`jata pravda, do<br />
pravda za site. Genijalniot izum <strong>na</strong> site religii e prost kako grav: -<br />
gospod mora da se <strong>na</strong>vede da se smiluva. Iako semo}en, so nego e lesno:<br />
dovolno e da se zamoli, a ako toa ne uspee (ako ne padne <strong>na</strong> toj {tos),<br />
toga{ treba ne{to da mu se podade za da zami`i <strong>na</strong> edno oko. Klasi~en<br />
potkup! Vo taa smisla go sfa}am Holbah koj veli: "Op{testvata <strong>na</strong><br />
svojot po~etok, ~esto o`alosteni i zlostavuvani od prirodata, pretpostavuvaa<br />
deka elementite ili sokrienite fakti koi upravuvaat so<br />
niv imaat volja, svoi celi potrebi i ~uvstva koi se sli~ni <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
~uvstva, potrebi, pogledi i volji. Ottamu, <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo toa {to se<br />
izmisleni `rtvite so koi ovie elementi ili sokrieni fakti }e se<br />
hra<strong>na</strong>t i pojat, ~ad i kadewe so koi nivniot duh }e se zasiti. Se veruvalo<br />
deka elementite ili nivnite gnevni razdvi`uva~i }e se smirat<br />
kako i gnevniot ~ovek so molitvi, poni`uvawa i podaroci. Fantazijata<br />
se <strong>na</strong>pnuvala da pogodi kakvi bi mo`ele da bidat podarocite i kakvi<br />
`rtvi bi bile <strong>na</strong>jprijatni za tie nemi su{testva, su{testva koi<br />
samite nikako ne gi poka`uvale svoite sklonosti. Najprvin im se nudeni<br />
plodovi od zemjata, plodovi od rastenija, potoa im se slu`ele<br />
mesa, kako `rtvi im se prinesuvani jagniwa, junici, junci. A so ogled<br />
<strong>na</strong> toa {to tie uporno ostanuvale gnevni <strong>na</strong> lu|eto, malku po malku pa<br />
kako `rtvi im se prinesuvani i deca, lu|e. Najposle ludiloto <strong>na</strong> fantazijata<br />
koe sekoga{ raste <strong>na</strong>pravi da se poveruva deka suvereniot razdvi`uva~<br />
koj upravuva so prirodata gi prezira `rtvite koi poteknuvaat<br />
od zemji<strong>na</strong>ta topka i deka mo`e da bide smiren edinstveno so<br />
`rtvuvawe <strong>na</strong> nekakov bog. Se pretpostavilo deka beskrajnoto su{testvo<br />
mo`e da se izmiri so ~ove~kata rasa edinstveno preku nekakva beskraj<strong>na</strong><br />
`rtva." 539 Klasi~en potkup so postojano krevawe <strong>na</strong> vrednosta<br />
<strong>na</strong> ponudenoto. "Religijata sekoga{ bila sistem <strong>na</strong> povedenija izmislen<br />
od fantazijata i nez<strong>na</strong>eweto za da se smiluvaat nepoz<strong>na</strong>tite sili<br />
za koi se veruvalo deka vladeat so prirodata: izvesno gnevno i okrutno<br />
bo`enstvo sekoga{ mu slu`elo kako osnova <strong>na</strong> ovoj sistem i tokmu vrz<br />
temelite <strong>na</strong> ova apsurdno i detsko sfa}awe sve{tenstvoto gi zasnova<br />
svoite prava, svoite hramovi, svoite oltari, svoite bogatstva, svojata<br />
vlast. Nakratko, vrz ovie grubi temeli se zasnovaat site verski sistemi<br />
<strong>na</strong> svetot: vo prapo~etokot izmisleni od divjaci tie sî u{te<br />
imaat sila da upravuvaat so sudbi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>jciviliziranite <strong>na</strong>cii." 540<br />
539<br />
Holbah, P. Sistem prirode, Prosveta, Beograd, 1950, str. 250.<br />
540<br />
Ibid, str. 251.<br />
311
Ottamu i pra{aweto ima li bo`ja pravda ili {to ostanuva od<br />
pravdata koja se iznuduva so potkup.<br />
Vo odgovorot <strong>na</strong> ova pra{awe povtorno ni pomaga Holbah koj<br />
<strong>na</strong>jprvin veli: "^ovek vo svojot bog ne videl i nikoga{ nema da vidi<br />
ni{to drugo osven ~ovek. Zaludno mo`e da se osmisluva, zaludno da ja<br />
protega negovata mo} i negovite sovr{enstva, sekoga{ od nego }e sozdade<br />
samo xinovski, preterano golem ~ovek kogo }e go <strong>na</strong>pravi himeri-<br />
~en pretrupuvaj}i go so osobini koi se vo me|useben sudir. Sekoga{ vo<br />
boga }e gleda samo su{testvo od ~ove~ki rod <strong>na</strong> koe }e se obide do tolku<br />
da mu gi zgolemi razmerite {to od nego }e <strong>na</strong>pravi celosno nesfatlivo<br />
su{testvo. Odej}i po ovie sklonosti <strong>na</strong> bo`enstvoto mu se prepi-<br />
{uva razum, mudrost, dobri<strong>na</strong>, pravda, 541 z<strong>na</strong>ewe i mo}, zatoa {to samiot<br />
~ovek e razumen, za{to zabele`al mudrost kaj izvesni su{testva<br />
<strong>na</strong> svojot vid, za{to vo niv saka da <strong>na</strong>jde sklonosti koi nemu samiot mu<br />
se pogodni, za{to gi po~ituva onie koi poka`uvaat pravednost, za{to<br />
samiot ima soz<strong>na</strong>nija koi gi gleda mnogu po{iroko od izvesni poedinci<br />
i <strong>na</strong>jposle za{to u`iva izvesni sposobnosti koi zavisat od negovata<br />
organizacija. 542 ...Pretpostavuvaj}i eden edinstven bog koj e tvorec<br />
<strong>na</strong> sekoja stvar, ne mo`e{e da ne mu se prepi{e beskraj<strong>na</strong> dobri<strong>na</strong>, beskone~<strong>na</strong><br />
mudrost i sila bez granici, spored negovite dobri dela..., no<br />
od druga stra<strong>na</strong> kako da ne mu se prepi{at zlostorstvata, neopreznosta,<br />
~udlivosta koga }e se pogleda <strong>na</strong> ~estite grdi neredi i <strong>na</strong> bezbrojnite<br />
zlostorstva ~ija `rtva e ~ovekoviot rod... Kako da se izbegne da<br />
ne se <strong>na</strong>re~e nepredostro`en gledaj}i kako postojano e zafaten so urivawe<br />
<strong>na</strong> svoite sopstveni dela. Kako da ne se posomnevame deka vo nego<br />
ima mnogu nemo} gledaj}i kako nikoga{ ne se izvr{uvaat <strong>na</strong>merite za<br />
541<br />
Imitiraweto <strong>na</strong> boga so povedenie koe sodvetstvuva <strong>na</strong> bo`jite<br />
dela doveduva do poglemo <strong>na</strong>likuvawe <strong>na</strong> boga, a toa istovremeno z<strong>na</strong>~i i do<br />
spoz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> boga. Spored toa, da se poz<strong>na</strong>vaat bo`jite pati{ta z<strong>na</strong>~i da se<br />
poz<strong>na</strong>va i vo praktikata da se sledi negovoto povedenie kon lu|eto, negoviot<br />
seopfaten princip <strong>na</strong> pravda, neograni~e<strong>na</strong> qubov, qubeznost i prostuvawe.<br />
Vo predanieto od Biblijata do Maimonid spoz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> boga i vo su{ti<strong>na</strong><br />
da se bide <strong>na</strong>lik <strong>na</strong> boga z<strong>na</strong>~i da se imitira bo`joto deluvawe. Fromm, E. Bit<br />
}ete kao Bog, Zagreb, 1989, str. 139.<br />
542 Vo ovaa smisla, Holbah vo fusnota dodava: ^ovekot, veli Montew,<br />
mo`e da bide samo o<strong>na</strong> {to î i mo`e da razmisluva samo spored svojot doseg:<br />
toj mo`e da pravi {to saka, no kako du{a toj ja poz<strong>na</strong>va samo svojata. Na eden<br />
mnogu slaven ~ovek mu ka`ale deka bog go sozdal ~ovekot spored sopstve<strong>na</strong>ta<br />
slika, a ovoj filozof im odgovoril: "^ovekot mu vratil milo za drago." Ksenofon<br />
velel deka koga volot ili slonot bi z<strong>na</strong>ele da pravat skulpturi ili da<br />
slikaat, sigurno bi go pretstavile svoeto bo`enstvo spored svojata slika i<br />
prilika i deka vo toa bi imale isto tolku pravo kolku i Poliklet ili Fidija<br />
koi mu dale ~ove~ki oblik. Gledame, veli Lamot-Leveje, deka teantropijata<br />
e temel <strong>na</strong> celokupnoto hristijanstvo. Holbah, P. op. cit, str. 266-267.<br />
312
koi se pretpostavuva deka toj gi ima. 543 Se veruvalo deka ovie te{kotii<br />
}e se otstra<strong>na</strong>t <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to }e mu se sozdadat neprijateli,<br />
koi, iako mu se pot~ineti <strong>na</strong> vrhovniot bog, sepak go <strong>na</strong>ru{uvaat redot<br />
<strong>na</strong> negovoto caruvawe i gi popre~uvaat ostvaruvawata <strong>na</strong> negovite pogledi.<br />
Od nego e sodaden kral i dodadeni mu se protivnici, koi, i pokraj<br />
svojata nemo}, sakale da mu ja osporat negovata kru<strong>na</strong>. Taka <strong>na</strong>sta<strong>na</strong> bajkata<br />
za "titanite" ili za "pad<strong>na</strong>tite angeli." Ovaa bajka, kako i bajkata<br />
za "demonite," sozdava mo{ne sme{<strong>na</strong> uloga za boga. Taa pretpostavuva<br />
deka bog sebesi si pravi protivnici za da ve`ba, za da se odr`uva<br />
vo forma i za da mo`e da go poka`e sjajot <strong>na</strong> svojata slava. Posledicata<br />
<strong>na</strong> taa bajka e deka carot <strong>na</strong> prirodata e vo ve~<strong>na</strong> borba so svoite<br />
neprijateli koi, iako beskrajno mo}en, toj samiot sebesi si gi sozdal...<br />
So taa borba toj postojano bil zafaten: so <strong>na</strong>graduvawe <strong>na</strong> svoite podanici<br />
koga gi slu{ale negovite zakoni i nivno kaznuvawe koga ja imale<br />
taa nesre}a da stapat vo zavera kako neprijateli <strong>na</strong> negovata slava.<br />
Posledicata od ova sfa}awe, pozajmeno od planetata zemja kako voeni<br />
sostojbi vo koi kralevite re~isi sekoga{ se <strong>na</strong>o|aa, bila taa {to se<br />
iz<strong>na</strong>jdoa lu|e koi se izdavaa za bo`ji doglavnici koi gi oglasuvale negovite<br />
zborovi, gi otkrivale negovite tajni <strong>na</strong>meri i poka`uvale kako<br />
kr{eweto <strong>na</strong> negovite zakoni e <strong>na</strong>jgrozno zlostorstvo... Pritoa, go<br />
uveruvaa <strong>na</strong>rodot deka, i pokraj svojata zavisnost i semo}ta <strong>na</strong> sopstveniot<br />
bog, ~ovek mo`e svojot bog da go <strong>na</strong>vredi, deka e sposoben da mu<br />
se sprotivstavi, voj<strong>na</strong> da mu objavi, planovite da mu gi urne i da go<br />
<strong>na</strong>ru{i redot {to bog go vospostavil. Se pretpostavi deka, za da se<br />
razmaftuva so svojata sila, bogot samiot sebesi si sozdal neprijateli<br />
i zaradi zadovolstvoto da se bori protiv niv, bez da saka da gi uni{ti,<br />
nitu pak da gi promeni nivnite nesre}ni sklonosti. Najposle, se poveruvalo<br />
deka toj <strong>na</strong> svoite pobuneti neprijateli kako i <strong>na</strong> lu|eto im dodal<br />
sloboda da gi kr{at negovite <strong>na</strong>redbi, da gi uni{tuvaat negovite<br />
planovi, da go raspaluvaat negoviot temperament, da ja zamol~at nego-<br />
543<br />
Za Holbah gospod e protivre~en. Ako e beskrajno dobar, kakva pri-<br />
~i<strong>na</strong> bi imale da mu se pla{ime? Ako e beskrajno mudar, zo{to bi se voznemiruvale<br />
<strong>na</strong>d <strong>na</strong>{aat sudbi<strong>na</strong>? Ako z<strong>na</strong>e se, zo{to da go izvestuvame za <strong>na</strong>{ite<br />
potrebi i da go zamoruvame so <strong>na</strong>{ite molitvi? Ako e gospodar <strong>na</strong> svetot, zo-<br />
{to `rtvi i podaroci da mu prinesuvame? Ako e praveden kako da veruvame vo<br />
toa deka kaznuva su{testva koi so slabosti gi ispolnil? Ako negovata milost<br />
vo su{testvata pravi se, kakva pri~i<strong>na</strong> toga{ bi imal da gi <strong>na</strong>graduva? Ako e<br />
semo}en, kako e mo`no da go <strong>na</strong>vredime i kako e mo`no da mu se sprotivstavime?<br />
Ako e umen zo{to se poka`uva gneven <strong>na</strong> slepite <strong>na</strong> koi im ja dopu{til<br />
slobodata <strong>na</strong> bezumie? Ako e nepromenliv, so kakvo pravo barame da gi smenime<br />
negovite odlu}i? Ako e nepojmliv, zo{to se zanimavame so nego? Ako<br />
govorel, zo{to vsele<strong>na</strong>ta ne e uvere<strong>na</strong>? Ako soz<strong>na</strong>nieto <strong>na</strong> boga e <strong>na</strong>jnu`<strong>na</strong> rabota,<br />
zo{to toa ne e <strong>na</strong>jo~evidno i <strong>na</strong>jjasno? ...Ako pak, e tiranin, kako e mo-<br />
`no da go sakame? Ibid, str. 429.<br />
313
vata dobri<strong>na</strong>, za da ja vooru`uvaat negovata pravda. Ottamu, <strong>na</strong> site dobra<br />
<strong>na</strong> ovoj `ivtot zapo~<strong>na</strong> da se gleda kako <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradi, a <strong>na</strong> zloto kako<br />
<strong>na</strong> zaslu`ni kazni. Sistemot <strong>na</strong> ~ovekovata sloboda, izgleda e izmnislen<br />
samo zatoa <strong>na</strong> ~ovekot da mu se dade mo`nost da go <strong>na</strong>vreduva svojot<br />
bog i toj bog da ima opravduvawe za zloto {to mu go <strong>na</strong>nesuva koga ~ovekot<br />
}e ja upotrebi seta sloboda {to toj mu ja dal. 544<br />
Ovie sme{ni i protivre~ni idei sepak slu`ele kako osnova <strong>na</strong><br />
site sueverija vo svetot. Site tie veruvale deka so toa davaat smetka<br />
za samoto poteklo <strong>na</strong> zloto, deka uka`uva <strong>na</strong> pri~<strong>na</strong>ta poradi koja ~ovekoviot<br />
rod gi do`ivuva site svoi bedotii. Me|utoa, lu|eto ne mo`ea<br />
od sebe da go sokrijat faktot deka <strong>na</strong> zemjata ~esto oddevale, a od niv<strong>na</strong><br />
stra<strong>na</strong> da ne e <strong>na</strong>praven nikakov zlostor, videle deka duri ni tie<br />
koi <strong>na</strong>jverno gi izvr{uvale negovite bo`emni <strong>na</strong>redbi ~esto zadeno<br />
propa|ale so golemite prekr{iteli <strong>na</strong> negovite zakoni. Navik<strong>na</strong>ti da<br />
se poklonuvaat pred silata, deka taa gi dava site prava, da treperat<br />
pred svoite ovozemni vladeteli... lu|eto u{te pomalku smeea da go<br />
kritikuvaat povedenieto <strong>na</strong> svojot bog ili da go obvinuvaat za bezrazlo`ni<br />
surovosti. Vsu{nost, ministrite <strong>na</strong> nebesniot mo<strong>na</strong>rh izmislia<br />
sredstva za razre{uvawe <strong>na</strong> svojot bog od site grevovi, sredstva so ~ija<br />
pomo{ vrz samite lu|e gi prefrlija pri~inite <strong>na</strong> site zla i kazni koi<br />
<strong>na</strong> niv pa|aat; poradi bo`em<strong>na</strong>ta sloboda koja mu e dade<strong>na</strong> pretpostavija<br />
deka ~ovekot zgre{il, deka negovata priroda e rasipa<strong>na</strong>, deka celokupniot<br />
~ove~ki rod vrz sebe nosi kaz<strong>na</strong> koja ja zaslu`ile negovite<br />
predci so svoite grevovi, i deka neumoliviot nebeski car se odmazduva<br />
<strong>na</strong> predcite i preku nivnite nevini potomci. I ovaa odmazda be{e<br />
oceneta kako mnogu pravil<strong>na</strong>, za{to vo duhot <strong>na</strong> sramnite predrasudi<br />
lu|eto gi odmeruvaat kaznite pove}e spored silata i dostoinstvoto <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>vredeniot, otkolku spored golemi<strong>na</strong>ta ili stvarnosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>vredata...<br />
Iljadnici bajki se izmisleni za da se <strong>na</strong>jde pri~i<strong>na</strong> zo{to i kako <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo<br />
zloto <strong>na</strong> ovoj svet i nebesnite odmazdi sekoga{ izgledale silno<br />
motivirani, za{to se veruvalo deka gre{kite storeni sprema edno<br />
beskrajno golemo i mo}no su{testvo mora da bidat beskrajno kazneti...<br />
Lu|eto dobro se ~uvale od isku{enieto za nepravda da se obvini despotot<br />
<strong>na</strong> vsele<strong>na</strong>ta, da se posomneva vo negovite prava, da se izgovori<br />
zbor <strong>na</strong> `alba protiv negovata svirepost. Se smetalo deka bog mo`e<br />
sebesi se da si dozvoli sprema slabite dela <strong>na</strong> svoite race, deka nema<br />
nikakvi dol`nosti sprema svoite tvorbi, deka ima pravo <strong>na</strong>d niv da<br />
vr{i apsolut<strong>na</strong> i bezgrani~<strong>na</strong> vlast: od negovoto apsurdno i bezumno<br />
vladeewe <strong>na</strong>praveno e posebno bo`ensko zakonodavstvo.<br />
Lugeto, spored Holbah, vo site zemji obo`avale bogovi koi<br />
bile ~udni, nepravedni, krvo`edni i neumolivi, a nikade ne se osmelija<br />
da gi podlo`at <strong>na</strong> ispituvawe pravata vrz osnova <strong>na</strong> koi bogovite<br />
mo`at da bidat takvi. Bogovite sekade bea surovi, raspa{ani i pris-<br />
314<br />
544<br />
Ibid, str. 270-271.
trasni, sekade li~ele <strong>na</strong> podli tirani koi nekazneto si igraat so svoite<br />
nesre}ni podanici kako so igra~ki: premnogu slabi ili premnogu<br />
zaslepeni, tie ne im davale nikakov otpor, nitu se izvlekuvale od jaremot<br />
koj gi kr{el. Bogot so takov grozen karakter i denes saka da go<br />
obo`avame: bogot <strong>na</strong> hristijanite isto kako bogovite <strong>na</strong> Grcite i Rimjanite,<br />
ne kaznuva <strong>na</strong> ovoj svet i }e ne kaznuva <strong>na</strong> drugiot svet za gre{-<br />
kite za koi ne osposobila prirodata koja {to toj ni da dal. Sli~no <strong>na</strong><br />
mo<strong>na</strong>rhot koj e opien so svojata vlast, zaludno se rasfrla so svojata<br />
mo} i go interesira samo detskoto zadovolstvo da poka`uva deka toj e<br />
gospodarot i deka ne mu e pot~inet <strong>na</strong> nikakov zakon. Ne kaznuva zatoa<br />
{to ne gi z<strong>na</strong>eme negovite temni volji. Ne kaznuva zaradi prestapite<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite tatkovci, negoviot despotski temperament re{ava za <strong>na</strong>{ata<br />
ve~<strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>, so silata <strong>na</strong> negovite fatalni odluki stanuvame negovi<br />
prijateli ili negovi neprijateli <strong>na</strong>dvor od <strong>na</strong>{ata sopstve<strong>na</strong><br />
volja: toj ni dava sloboda samo za da ima varvarsko zadovolstvo da ne<br />
kaznuva poradi neizbe`nite zloupotrebi koi <strong>na</strong>{ite strasti i <strong>na</strong>{ite<br />
zabludi ne go<strong>na</strong>t da gi storime od svojata sloboda... Evrejskata i hristijanskata<br />
teologija ni ja prika`uva pristrasnosta <strong>na</strong> bog koj bira ili<br />
otfrla, saka ili mrazi spored svojot momentalen kejf, <strong>na</strong>kratko kako<br />
tiranin koj se igra so svoite tvorbi; koj <strong>na</strong> ovoj svet go kaznuva celokupniot<br />
~ove~ki rod zaradi gre{kite <strong>na</strong> eden edinstven ~ovek; koj predodreduva<br />
mnozinstvoto smrtnici da bidat negovi neprijateli za da gi<br />
kazni so kaz<strong>na</strong> koja ve~no }e trae, za{to od nego ja dobile taa sloboda<br />
da se izjas<strong>na</strong>t protiv nego. 545<br />
Vrz ovie nerazumni poimi teolozite sekade <strong>na</strong> zemji<strong>na</strong>ta topka<br />
zasnovale kultovi spored koi lu|eto mora da go obo`uvaat bo`enstvoto<br />
koe, so ni{to ne obvrzano kon niv, ima pravo niv da gi obvrzuva...<br />
Lu|eto i bez da z<strong>na</strong>at sekoga{ mo`ele da pad<strong>na</strong>t vo negova nemilost,<br />
me|utoa nikoga{ ne smeele da go <strong>na</strong>re~at nepraveden, za{to veruvaa<br />
deka pravdata i ne e sozdade<strong>na</strong> za da gi uredi postapkite <strong>na</strong> eden semo-<br />
}en mo<strong>na</strong>rh ~ija mnogu visoka polo`ba trebala da go stavi beskrajno<br />
visoko <strong>na</strong>d ~ovekoviot rod, dodeka od druga stra<strong>na</strong> se zamisluvalo deka<br />
toj ja sozdal vsele<strong>na</strong>ta edinstveno zaradi ~ovekoviot rod. Z<strong>na</strong>~i, vo nedostig<br />
<strong>na</strong> gledawe <strong>na</strong> dobrata i zloto kako <strong>na</strong> efekti koi poded<strong>na</strong>kvo se<br />
nu`ni: vo nedostatok <strong>na</strong> nivnoto prepi{uvawe <strong>na</strong> nivnite vistinski<br />
pri~ini, lu|eto izmislile fiktivni pri~ini, zli bo`enstva, od koi<br />
ni{to ne mo`elo da gi odvrati. Me|utoa, <strong>na</strong>bquduvaj}i ja prirodata<br />
mo`ele da vidat deka fizi~koto zlo e nu`<strong>na</strong> posledica <strong>na</strong> svojstvata<br />
koi im pripa|aat <strong>na</strong> opredeleni su{testva: bi soz<strong>na</strong>le deka ~umata, zarazite<br />
i bolestite proizleguvaat od fizi~ki pri~ini... pa toga{ vo<br />
samata priroda bi gi barale i lekarstvata koi mo`at da gi smalat ili<br />
uki<strong>na</strong>t posledicite poradi koi trpele. Isto taka, bi videle deka i moralnoto<br />
zlo e samo nu`<strong>na</strong> posledica <strong>na</strong> nivnite lo{i ustanovi, deka ne<br />
545<br />
Ibid, str. 272-273.<br />
315
doa|aat od nebesnite bogovi, tuku od nepravdata <strong>na</strong> ovozemnite vladeteli,<br />
vojni, nedostatoci. glad, nepriliki, poroci i zlostorstva pred<br />
koi lu|eto tolku ~esto stenkaat. 546<br />
So svetot vo koj ~ovekot do`ivuva tolku zlo ne mo`e da vladee<br />
bog koj bi bil sovr{eno dobar: svetot vo koj ~ovekot do`ivuva tolku<br />
dobra ne mo`e da bide pod uprava <strong>na</strong> bog koj e tolku zol. Treba z<strong>na</strong>~i da<br />
se usvojat dva principi poded<strong>na</strong>kvo mo}ni, koi se sprotivi eden <strong>na</strong><br />
drug, ili bi mo`ele da se soglasime vo toa deka istiot bog e neizmerno<br />
dobar i zol, ili <strong>na</strong>jposle treba da se priz<strong>na</strong>e deka ovoj bog ne mo`e da<br />
deluva poi<strong>na</strong>ku, tuku taka kako {to deluva, a vo toj slu~aj zarem ne e<br />
beskorisno da se obo`ava ili da se moli za{to vo toj slu~aj toj bi bil<br />
"sudbi<strong>na</strong>" sama nu`nost <strong>na</strong> rabotite ili barem bi bil pot~inet <strong>na</strong> nepromenlivite<br />
pravila koi sam sebesi si gi <strong>na</strong>met<strong>na</strong>l.<br />
Za ovoj bog da se opravda za zlostorstvata koi mu gi pravi <strong>na</strong><br />
~ovekoviot rod, ni se ka`uva deka toj e praveden i deka ovie zla se<br />
kaz<strong>na</strong> za <strong>na</strong>vredite koi lu|eto mu gi <strong>na</strong>nele. Ispa|a deka ~ovekot mo`e<br />
da mu <strong>na</strong>nese bolka <strong>na</strong> svojot bog, me|utoa za nekoj da se <strong>na</strong>vredi treba<br />
da se pretpostavi deka postojat izvesni odnosi me|u <strong>na</strong>s i onoj {to go<br />
<strong>na</strong>vreduvame. A kakvi se odnosite koi bi mo`ele da postojat me|u<br />
slabiot smrtnik i beskone~oto su{testvo koe go sozdalo svetot... Kako<br />
fizi~koto deluvawe <strong>na</strong> edno materijalno su{testvo mo`e da deluva <strong>na</strong><br />
nematerijal<strong>na</strong>ta supstancija i vo nea da predizvika nelagodni ~uvstva?<br />
Kako edno slabo su{testvo... mo`e da deluva <strong>na</strong>sproti voljata <strong>na</strong> neodoliva<br />
sila koja nikoga{ ne se soglasuva <strong>na</strong> nered i grev. Od druga<br />
stra<strong>na</strong>, pravdata ve}e spored samite sfa}awa koi mo`eme za nea da gi<br />
imame, pretstavuva postoja<strong>na</strong> sklonost sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> to mu<br />
se dolguva, a teologijata postojano ni povtoruva deka bog ne ni dolguva<br />
ni{to, deka dobrata {to toj ni gi dava se beskraen efekt <strong>na</strong> negovata<br />
dobri<strong>na</strong> i deka bez da ja povredi svojata pravednost toj po svoja volja<br />
mo`e da raspolaga so delata <strong>na</strong> svoite race, pa duri i da gi frli vo<br />
crniot bezden <strong>na</strong> bedata ako toa mu se bendisuva. Me|utoa, vo toa ne<br />
gledam ni senka od nekakva pravda, veli Holbah, vo toa moite o~i gledaat<br />
<strong>na</strong>jcr<strong>na</strong> tiranija i <strong>na</strong>jodvrat<strong>na</strong> zloupotreba <strong>na</strong> sila. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
zaram ne gledame kako nevinosta oddeva, kako doblesta e vo solzi, kako<br />
zlostorot triumfira i e <strong>na</strong>graden pod carstvoto <strong>na</strong> ovoj bog ~ija pravednost<br />
se fali? Ottamu, Ciceron veli: "Dies deficiet si velim numerere<br />
quibus bonis male evenerit, net minus si commemorem quibus malis optime" (Ne<br />
bi imalo dovolno denovi koga bi sakal da gi <strong>na</strong>brojam site dobri lu|e<br />
<strong>na</strong> koi zla im se slu~ile, i koga bi potsetuval <strong>na</strong> site zli lu|e <strong>na</strong> koi<br />
<strong>na</strong>jdobri raboti im se slu~uvale).<br />
...Gledate deka <strong>na</strong> zemjata re~isi nikoj ne e zadovolen so svojata<br />
sudbi<strong>na</strong>. Pokraj eden smrtnik koj u`iva, iljadnici oddevaat, pokraj<br />
eden bogata{ koj `ivewe vo izobilstvo, milioni siroma{ni nemaat<br />
316<br />
546<br />
Ibid, str. 274.
ni <strong>na</strong>jnu`ni ne{ta. Celi <strong>na</strong>cii stenkaat vo nema{tija za da se zadovolat<br />
strastite <strong>na</strong> nekolku vladeteli, <strong>na</strong> nekolku golemodostojnici koi<br />
poni`uvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>cijata ne gi pravi sre}ni. Nakratko, pod semo}niot<br />
bog ~ija dobri<strong>na</strong> nema granici, zemjata sekade e <strong>na</strong>rose<strong>na</strong> so solzite<br />
<strong>na</strong> bedenici, a {to se odgovara <strong>na</strong> seto toa. Ladno ni se veli deka<br />
"pati{tata gospodovi se nedosti`ni." Vo toj slu~aj bi pra{al so<br />
kakvo pravo sakate za niv da umuvate. Vrz kakva osnova im prepi{uvate<br />
izves<strong>na</strong> doblest koja ne mo`ete da ja dosegnete. Kakva ideja si sozdavate<br />
sebesi za pravdata koja nikoga{ ne li~i <strong>na</strong> ~ove~kata?<br />
Ni se veli deka bo`jata pravda e vramnote`e<strong>na</strong> so negovata milost,<br />
so negovoto milosrdie. Neli e toa otpovikuvawe <strong>na</strong> strogite pravila<br />
<strong>na</strong> to~<strong>na</strong> i stroga pravda koja pravi nekomu da mu se prosti kaz<strong>na</strong>ta<br />
koja toj ja zaslu`il? Kaj kralevite milosta e ili <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong>d pravdata<br />
ili ispravka <strong>na</strong> zakonot koj e premnogu strog. A zarem zakonite<br />
<strong>na</strong> bog koj e beskrajno dobar, praveden i mudar mo`at da bidat premnogu<br />
strogi, i ako toj <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e nepromenliv mo`e li toj {to i da e vo<br />
ovie zakoni da otpovika i za eden edinstven moment? Pa sepak, nie ja<br />
odobruvame milosta kaj eden vladetel dodeka nejzinoto lesno davawe<br />
ne stane {tetno za op{testvoto. Nie ja po~ituvame, za{to vo nea ja <strong>na</strong>govestuva<br />
~ove~nosta, blagosta, ~uvstvitelnosta i plemenita du{a, tie<br />
osobinite koi kaj site gospodari pove}e gi sakame odo{to strogosta,<br />
ne~uvstvitelnosta, nepopustlivosta. Vpro~em, ~ovekovite zakoni se<br />
polni so nedostatoci: ~esto se preterano strogi, ne mo`at sekoga{ da<br />
gi predvidat site okolnosti i site slu~ai i kaznite {to gi propi{uvaat<br />
ne sekoga{ se pravedni i srazmerni <strong>na</strong> prestapite. Slu~ajot ne e<br />
ist i so bo`jite zakoni za koi pretpostavuvame deka se sovr{eno pravedni<br />
i mudri. Bo`jite zakoni mora da se tolku sovr{eni {to nikoga{<br />
ne trpat nikakvi isklu~oci. Spored toa, bo`enstvoto nikoga{ od niv<br />
ne mo`e ni{to da otpovika, a da ne ja povredi svojata nepromenliva<br />
pravednost.<br />
Idniot `ivot e izmislen za da se pokrie bo`jata pravda i za<br />
bog da se opravda za zlostorstvata {to ~esto gi pravi vo ovoj svet so<br />
svoite <strong>na</strong>jgolemi mileni~iwa. Tamu, ni se veli, carot nebesen <strong>na</strong> svoite<br />
izbranici }e ni dade nepromenliva blagosostojba koja {to im ja<br />
skratil <strong>na</strong> Zemjata. Tamu toj }e gi obe{eti site onie {to gi saka, }e gi<br />
obe{teti za minlivite nepravdi, za ta`nite isku{enija <strong>na</strong> koi gi podlo`il<br />
<strong>na</strong> ovoj svet. Me|utoa, neli e bog vistinskiot tvorec <strong>na</strong> zloto<br />
ili grevot koj go dopu{ta, dodeka mnogumi<strong>na</strong> bi go spre~ile. I vo toj<br />
slu~aj, mo`e li toj pravedno da gi kaznuva onie koi skrivile? 547 ...Dali<br />
bi go <strong>na</strong>rekle dobar, umen, praveden, milostiv, milosrden tatkoto koj<br />
bi ja vooru`al rakata <strong>na</strong> nerazumno dete ~ija nevnimatelnost mu e poz<strong>na</strong>ta<br />
so opasen ostar no` i koj bi go kaznil za celiot negov `ivot<br />
zatoa {to deteto samoto sebesi bi se poseklo. Dali bi go <strong>na</strong>rekuvale<br />
547<br />
Holbah, P. Sistem prirode, Prosveta, Beograd, 1950, str. 282-285.<br />
317
praveden, milostiv i milosrden nekoj vladetel koj ne vodej}i smetka<br />
za toa kaz<strong>na</strong>ta da bide srazmer<strong>na</strong> <strong>na</strong> prestapot ne bi ja odredil granicata<br />
<strong>na</strong> makite <strong>na</strong> izvesen podanik koj vo pijanstvo <strong>na</strong> minuvawe bi ja<br />
<strong>na</strong>vredil negovata sueta ne <strong>na</strong>nesuvaj}i mu sepak nikakva stvar<strong>na</strong> {teta,<br />
a samiot vladetel, {to e <strong>na</strong>jva`no, pred seto toa se potrudil da go<br />
opijani... Na ovie te{kotii sepak se odgovara deka dobri<strong>na</strong>ta, mudrosta,<br />
pravdata vo boga se taka o~igledni osobini, ili tolku malku sli~i<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite {to nemaat nikakva vrska so ovie osobini koga tie se vo ~ovekot...<br />
No, ako pravdata bo`ja ne e pravda <strong>na</strong> lu|eto, ako taa deluva<br />
taka {to toa lugeto go <strong>na</strong>rekuvaat nepravda, ako negovata dobri<strong>na</strong>, negovata<br />
milostivost i negovata mudrost ne se manifestirtaat so takvi<br />
z<strong>na</strong>ci po koi mo`eme da gi prepoz<strong>na</strong>eme, ako negovite bo`enski osobini<br />
se sprotivni <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite idei, ako vo teologijata site ~ove~ki poimi<br />
se zatemneti ili izopa~eni, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in smrtnicite, sli~ni <strong>na</strong><br />
mene, mo`at da voobrazuvaat deka mo`at da gi <strong>na</strong>govestat, da gi soz<strong>na</strong>at<br />
i objas<strong>na</strong>t <strong>na</strong> drugi? 548 ...Kako mo`am da podr`uvam nekoj bog ~ija dobri<strong>na</strong><br />
i pravda po ni{to ne <strong>na</strong>likuvaat <strong>na</strong> moite, ili poto~no, ~ija dobri<strong>na</strong><br />
i pravda se direktno sprotivni <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to jas go <strong>na</strong>rekuvam pravda<br />
i dobro? ...Bez somnenie }e ni se ka`e deka ne mo`e da ima nikakva<br />
srazmernost me|u tvorecot i negovioto delo: deka gli<strong>na</strong>ta nema pravo<br />
da go pra{a grn~arot koi so nea <strong>na</strong>pravil razni predmeti - za{to me<br />
oformi <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in? Me|utoa, ako nema srazmernost me|u rabotnikot<br />
i negovoto delo, ako me|u niv nema nikakva a<strong>na</strong>logija, kakvi mo`at<br />
toga{ da bidat odnosite koi bi osta<strong>na</strong>le me|u niv? Ako bog ne e telesen,<br />
kako deluva <strong>na</strong> telata ili kako telesnite su{testva mo`at da deluvaat<br />
<strong>na</strong> nego, da go <strong>na</strong>vreduvaat, da mu go <strong>na</strong>ru{uvaat negoviot mir, da<br />
predizvikuvaat vo nego gnevni dvi`ewa? Ako ~ovekot sprema bog e<br />
samo "vaz<strong>na</strong> od gli<strong>na</strong>," ovaa "vaz<strong>na</strong>" ne mu dol`i ni molitvi nitu postapki<br />
koi bi izrazuvale blagodarnost <strong>na</strong> negoviot grn~ar, za formata<br />
koja toj i ja dal. Koga ovoj grn~ar bi i se lutel <strong>na</strong> svojata "vaz<strong>na</strong>" zatoa<br />
{to lo{o ja oblikuval ili ja <strong>na</strong>pravil nesposob<strong>na</strong> za o<strong>na</strong>a upoterba<br />
koja i ja <strong>na</strong>menil, grn~arot, ako ne e poluden, bi trebalo samiot sebesi<br />
da se prekori zaradi nedostatocite koi vo nea bi gi <strong>na</strong>{ol. Toj mo`e<br />
da ja skr{i i "vaz<strong>na</strong>ta" nema da go spre~i, taa nema da ima nitu motivi,<br />
nitu sredstva da go smiri negoviot gnev. Vaz<strong>na</strong>ta }e mora da ja podnese<br />
svojata sudbi<strong>na</strong>, a grn~arot bi moral da bide celosno li{en od razum<br />
koga bi sakal da ja kaznuva svojata vaz<strong>na</strong>, <strong>na</strong>mesto povtorno da ja <strong>na</strong>pravi<br />
za da i dade takva forma koja pove}e }e mu odgovara <strong>na</strong> negovite<br />
<strong>na</strong>meri.<br />
Od site ovie poimi proizleguva deka lu|eto, kako i kamewata,<br />
nemaat nikakvi odnosi so boga. Me|utoa, ako gospod ne im e ni{to dol-<br />
`en <strong>na</strong> lu|eto, ako ne e obvrzan da im poka`uva ni pravda ni dobri<strong>na</strong> -<br />
nitu lu|eto od svoja stra<strong>na</strong> ne mo`at da imaat nikakvi dol`nosti kon<br />
318<br />
548<br />
Ibid, str. 287.
nego. Nie ne z<strong>na</strong>eme za odnosi me|u lu|eto koi ne bi bile recipro~ni.<br />
Me|usebnite dol`nosti me|u lu|eto se zasnovani vrz nivnite zaemni<br />
potrebi. Ako lu|eto za ni{to ne mu se potrebni <strong>na</strong> boga, toga{ toj ni-<br />
{to ne im dol`i i lu|eto ne mo`at da go <strong>na</strong>vreduvaat. Me|utoa, vlasta<br />
bo`ja mo`e da se zasnova samo vrz dobroto koe bog im go pravi <strong>na</strong> lu|eto,<br />
a dol`nostite <strong>na</strong> lu|eto kon boga mo`at za motiv da ja imaat samo<br />
<strong>na</strong>de`ta vo sre}ata koja ja o~ekuvaat od nego. Ako toj ne e dol`en da im<br />
ja pru`i taa sre}a site nivni me|usebni odnosi se uni{teni, a nivnite<br />
dol`nosti ne postojat. Taka, bez razlika od koja i se posmatra sistemot<br />
<strong>na</strong> teologijata, toj samiot sebesi se uriva... Ako suverenot <strong>na</strong> prirodata<br />
e beskrajno i od <strong>na</strong>{iot vid celosno razli~no su{testvo, i ako<br />
~ovekot vo negovite o~i e samo molec ili malku kal, jasno e deka ne<br />
mo`e da ima "moralni odnosi" me|u su{testvata koi se tolku malku<br />
sli~ni i u{te poo~igledno e deka "vaz<strong>na</strong>ta" koja ja formiral ne mo`e<br />
da izvlekuva zaklu~oci za nego. Pa sepak, sekoj kult se zasnova vrz<br />
odnosite koi postojat me|u ~ovek i negoviot bog. Vsu{nost, site religii<br />
<strong>na</strong> svetot za svoja osnova imaat izvesen bog - despot. Me|utoa, zarem<br />
despotizmot ne e nepraved<strong>na</strong> i nerazum<strong>na</strong> vlast? A da mu se prepu{uva<br />
<strong>na</strong> bo`enstvoto vr{ewe <strong>na</strong> takva vlast neli e <strong>na</strong>nesuvawe udar istovremeno<br />
<strong>na</strong> negovata dobri<strong>na</strong>, <strong>na</strong> negovata pravda i negovata mudrost koi<br />
se beskrajni... Zarem takvoto su{testvo ne e tiranin ili demon?<br />
...Zarem ne bi bilo iljada pati podobro da se bide zavisen od slepata<br />
materija, od prirodata koja e li{e<strong>na</strong> od razum, od slu~aj ili od ni{-<br />
to`nosta, od bog so~inet od kamen ili drvo, otkolku od bog koj, kako<br />
{to se pretpostavuva, mu pravi stapici <strong>na</strong> lu|eto, gi povikuva da gre-<br />
{at, im dopu{ta da pravat zlostorstva koi toj bi mo`el da gi spre~i,<br />
samo zatoa da ima varvarsko zadovolstvo da gi kaznuva bez mera, bez<br />
koristi za sebe samiot, bez da gi poprava niv samite i bez mo`nost nivniot<br />
primer da mo`e da poslu`i za popravawe <strong>na</strong> drugi? 549<br />
*<br />
Na samiot krajod ovie razgleduvawa, povtorno mora da <strong>na</strong>glasamdeka<br />
milosta (ili nejzinite sinonimi: blagodet,blagoslov, 550 har-<br />
549 Ibid, str. 288-290.<br />
550 Da blagoslovuva{ e isto {to i nekomu dobro da mu posakuva{. Blagoslovot<br />
e z<strong>na</strong>~i isto {to i `elba, no blagoslovot voedno z<strong>na</strong>~i i samiot objekt,<br />
z<strong>na</strong>~i samoto dobro koe go posakuvam za sebesi ili za drugite. Zatoa vo<br />
Svetoto pismo, veli Luter vo svoeto Tolkuvawe <strong>na</strong> blagoslovot, voobi~aeno e<br />
da se ka`e: Daj mi blagoslov! Zarem nema{ pove}e blagoslovi. A toa z<strong>na</strong>~i:<br />
Daj mi ne{to, ne{to dobro, leb, obleka. Za{to, seto toa se samo bo`ji podaroci<br />
i preku negovite blagoslovi go imame toa {to go imame i zatoa blagoslovot<br />
z<strong>na</strong>~i bo`ji poradok koj toj so blagoslovuvawe ni go dava. Foerbah, L. Predavanja<br />
o su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 283. Pod poimot blagoslov,<br />
vsu{nost treba da se podrazbira dejstvie so koe gospod se povikuva da ja izlie<br />
svojata milost vrz nekogo (zaradi otstranuvawe <strong>na</strong> seto o<strong>na</strong> {to mu pre~i <strong>na</strong><br />
319
izma, dobrodetel, bo`ja milost) pretstavuva dadeno dobro, podareno<br />
dobro od gospod. Podarok od gospod koj ovozmo`uva ~ovekot da ja dostigne<br />
polnosta <strong>na</strong> `ivotot, obo`enie i so samoto toa i spasenie. Bo`jata<br />
milost pretstavuva vrhov<strong>na</strong> <strong>na</strong>klonetost <strong>na</strong> gospod kon ~ove{tvoto,<br />
podrazbiraj}i bo`ensko dejstvo i prosvetluvawe, nezavisno od praveweto<br />
dobri dela, steknuvaweto <strong>na</strong> zaslugi ili poka`a<strong>na</strong>ta dobri<strong>na</strong>.<br />
Bo`jata milost e negova slobod<strong>na</strong> odluka da im go <strong>na</strong>pravi dostapen<br />
patot kon spasenieto <strong>na</strong> lu|eto, za{to bog ne e dol`en nikogo da go<br />
spasi. Ottamu {to ~ovekot ne mo`e da bide tolku dobar samiot da si<br />
zaslu`i prestoj vo Rajot, gospod so svojata milost dava blagodet bez da<br />
gi razgleduva zaslugite. Milosta e dovol<strong>na</strong> da iskupi (prosti) sekakov<br />
grev, no ne go osloboduva ~ovekot od odgovornosta da se odnesuva ispravno.<br />
Milosta e <strong>na</strong>klonetost, so ni{to nezaslu`e<strong>na</strong> pomo{, koja ni ja<br />
dava gospod za da odgovorime <strong>na</strong> negoviot poziv: da staneme sinovi i<br />
}erki <strong>na</strong> gospod. Milosta e u~estvo vo bo`jiot `ivot. Taa bara vernik<br />
od boga so pomo{ <strong>na</strong> razni obredi, `rtvi (mito), molitvi i pesni. Milosta<br />
<strong>na</strong> Isus e nezaslu`en podarok so koj gospod go podaruva svojot<br />
`ivot, {to vo du{ata ni vo vleva svetito duh za da ja ozdravi od grevot<br />
i da ja posveti. Milosta <strong>na</strong>d se i glavno e akt <strong>na</strong> pravednite. No taa e i<br />
podarok so koj mo`e da se u~estvuva vo spasenieto <strong>na</strong> drugite.<br />
I o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajno: bo`jata milost e pravda. Vo Biblijata<br />
zborot c'daka z<strong>na</strong>~i: pravda, pravednost, no i milost, milosrdie. 551 Vo<br />
ovaa smisla se tolkuva sledniot izvadok od Talmudot. Rabi Juda rekol:<br />
"Deset silni ne{ta se sozdadeni <strong>na</strong> svetot. Ridot e silen, no `elezoto<br />
go se~e. @elezoto e silno, no jaglenot go pali. Ognot e silen, no vodata<br />
go gasne. Vodata e sil<strong>na</strong>, no oblacite ja nosat. Oblacite se silni no<br />
veterot gi raznesuva. Veterot e silen, no teloto go podnesuva. Teloto<br />
e silno, no stravot go kr{i. Stravot e silen, no vinoto go razgonuva.<br />
Vinoto e silno, no sonot go rastreznuva. smrtta e posil<strong>na</strong> od site, pa<br />
sepak milosta spasuva od smrt, za{to spisite velat: pravednosta izbavuva<br />
od smrta..." 552 So ovoj i brojni drugi stavovi, Biblijata i Talmudot,<br />
kako {to vpro~em pove}epati i samite vidovme, potvrduvaat<br />
deka bo`jata pravda e negovata milost i obratno deka bo`jata milost<br />
e negovata pravda.<br />
Da se potsetime. Vo Poslanieto do Rimjanite, Pavle veli deka<br />
ne se srami od Evangelieto, bidejki toa e bo`ja sila za spasenie <strong>na</strong> sekoj<br />
koj veruva... Za{to vo nego se otkriva bo`jata pravda, od vera vo<br />
negovoto spasenie), dodeka pak poimot blagoslovuvawe z<strong>na</strong>~i da se upati dobar<br />
zbor, usmen podarok kako milost od gospod.<br />
551<br />
Poimot milosredie ovde treba da se sfati kako prostuvawe (ne davawe)<br />
kaz<strong>na</strong> koja nekoj ja zaslu`il, dodeka milosta kako primawe (davawe)<br />
dobro koe nekoj ne go zaslu`il.<br />
552<br />
Talmud - izbor i prevod <strong>na</strong> tekstovi, istorija <strong>na</strong> Talmudot i bele{ki<br />
od Eugen Werber, Otokar Ker{ovani, Rijeka, 1982, str. 299.<br />
320
vera, kako {to e <strong>na</strong>pi{ano: "Pravednikot }e `ivee od verata." (1:16).<br />
Vo ova poslanie se <strong>na</strong>glasuva deka prezirot i potisnuvaweto <strong>na</strong> teloto<br />
i neguvaweto <strong>na</strong> duhot i duhovnite vrednosti povlekuvaat golema <strong>na</strong>grada:<br />
ve~en spas vo carstvoto nebesno, <strong>na</strong>sproti te{kite kazni <strong>na</strong> gre-<br />
{nikot: "...stradawata <strong>na</strong> sega{noto vreme ne se ni{to vo sporedba so<br />
slavata koja }e ni se otkrie." (8:18). No vo vrska so <strong>na</strong>gradata i kaz<strong>na</strong>ta,<br />
vo poslanijata se javuva i ed<strong>na</strong> novi<strong>na</strong> (dodu{a prisut<strong>na</strong> vo Knigata<br />
za Jov) - idejata za predesti<strong>na</strong>cija. Z<strong>na</strong>eme deka site raboti sodejstvuvaat<br />
za dobro <strong>na</strong> onie koi go qubat boga, koi se povikani po negovata<br />
<strong>na</strong>mera, za{to onie koi gi poz<strong>na</strong>va{e od<strong>na</strong>pred, niv i gi predopredeli<br />
da se preobrazat spored likot <strong>na</strong> negoviot sin, za toj da bide prvorodenec<br />
me|u mnogute bra}a. A onie koi gi predopredeli, tie i gi povika:<br />
koi gi povika tie i gi opravda, koi gi opravda, tie i gi proslavi. I<br />
taka {to da re~eme <strong>na</strong> ova? Ako e bog za <strong>na</strong>s, koj }e bide protiv <strong>na</strong>s?<br />
(8:28-31). U{te dodeka ne bea ni rodeni bliz<strong>na</strong>cite, nitu <strong>na</strong>pravile<br />
ne{to dobro ili zlo, za da ostane o<strong>na</strong>ka kako {to bog opredelil po<br />
svoj izbor, da ne zavisi od delata, tuku od onoj koj povikuva nejze (Reveka)<br />
i be{e re~eno: "Pogolemiot }e mu slu`i <strong>na</strong> pomaliot kako {to e<br />
<strong>na</strong>pi{ano: "Jakova go vozqubiv, a Isaka go zamraziv. I taka, {to }e<br />
re~eme? Ima li nepravda vo boga? Da ne bide! Za{to mu veli <strong>na</strong> Mojseja:<br />
"Ke go pomiluvam, kogo go miluvam i }e go so`alam kogo go so`aluvam.<br />
Spored toa, ne zavisi od onoj koj saka, nitu od onoj koj tr~a,<br />
tuku od milostiviot bog. (9:11-16). Gospod mu iska`uva milost komu<br />
saka, a kogo saka go pravi korav. Sega ti }e mi re~e{: Toga{ zo{to<br />
ukoruva? Za{to, koj mo`e da mu se sprotivstavi <strong>na</strong> negoviot sovet? Ta<br />
koj si ti, o ~oveku, da odgovara{ protiv boga? Zarem rakotvorbata }e<br />
mu re~e <strong>na</strong> svojot tvorec: Zo{to si me <strong>na</strong>pravil taka? Ili, zarem grn-<br />
~arot nema vlast <strong>na</strong>d gli<strong>na</strong>ta: od istata smesa da <strong>na</strong>pravi eden sad za ~es<strong>na</strong>,<br />
a drug za ne~es<strong>na</strong> upotreba? (9:18-21).<br />
So ova go zavr{uvam vovedniot del <strong>na</strong> ovaa kniga so uveruvawe<br />
deka so pomestuvawe <strong>na</strong> pra{awata {to tamu gi razgleduvame i odgovorite<br />
<strong>na</strong> niv se dobli`ivme do osnovata cel <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot interes. Toj<br />
interes go fokusirav <strong>na</strong> dve to~ki:<br />
1. Vo delot za dobroto i zloto, da doka`am deka pravdata ne e ni<br />
dobro ni zlo, iako vo sebe nu`no gi sodr`i i ednoto i drugoto. Iako<br />
kaj pravdata zaradi doveduvawe vo ramnote`a <strong>na</strong> ~ovekovite odnosi<br />
praveweto dobro e prioritet, kaj nea ed<strong>na</strong>kvo e z<strong>na</strong>~ajno i praveweto<br />
zlo (odmazda). Toa z<strong>na</strong>~i deka dobroto i zloto se sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata,<br />
a ne nejzino svojstvo. Pravdata, kako ne{to {to ne e ni dobro ni lo{o,<br />
e vrednost sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong> boite, no ne kako ne{to {to pomalku ili pove}e<br />
ni se bendisuva, tuku kako ne{to {to mo`e da bide pomalku ispravno,<br />
pove}e ispravno ili vo daden moment <strong>na</strong>jispravno, no nikoga{ sovr{eno,<br />
apsolutno. Nakratko: pravdata podrazbira dobro ili lo{o dejstvuvawe,<br />
ili propu{tawe, zaradi usoglasuvawe, vramnote`uvawe <strong>na</strong> odnosite<br />
me|u lu|eto, i mo`e da bide samo relativ<strong>na</strong> kategorija. Pritoa,<br />
321
treba da se z<strong>na</strong>e deka, kako pravdata, taka i nepravdata vo sebe mo`e da<br />
sodr`i dobro ili zlo, odnosno deka taa mo`e da se stori so dobro ili<br />
so lo{o povedenie,pa zatoa i nea od<strong>na</strong>dvor ne ja gledame kako ne{to<br />
dobro ili lo{o, tuku kako nepravedno i pomalku ili pove}e neispravno.<br />
2. Vo delot za bo`jata pravda, da doka`am deka, ottamu {to pravdata<br />
ja smeta za milost, imaj}i gi predvid ~ovekovite merila za pravda,<br />
gospod e nepraveden. 553 Toj koj za pravdata smeta deka e milost, ramnote`ata<br />
vo ~ovekovite odnosi se obiduva da ja postigne spored svoeto<br />
li~no <strong>na</strong>o|awe, spored svojata arbirtar<strong>na</strong> <strong>na</strong>klonetost, spored qubovta<br />
kon onie {to gi saka i za{to tie nego go sakaat, spored svoite<br />
simpatii <strong>na</strong> onie kon koi od kakvi i da e pri~ini e pristrasen. A tamu<br />
kade {to <strong>na</strong> mala vrata vleguva pristrasnosta, <strong>na</strong> golema vrata izleguva<br />
pravdata. Naprosto, pristrasnosta i pravdata se inkopatibilni<br />
poimi - pristrasnosta ja ubiva pravdata. Ottamu, nitu vo srednovekov<strong>na</strong>ta<br />
teologija, 554 nitu vo koja bilo filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne smee<br />
da se zaborava deka osnovnoto moto <strong>na</strong> hristijanstvoto e qubovta koja<br />
po samata svoja priroda e nespojliva so pravdata. Qubovta e sekoga{<br />
<strong>na</strong>d pravdata. Taa ne z<strong>na</strong>e za pravda. Kade {to ima qubov nema nepristrasnost<br />
(qubovta ja bri{e nepristrasnosta), a kade {to nema nepristrasnost<br />
nema nitu pravda. Za{to e toa taka? Za{to qubovta e slepa!<br />
Za{to zaqubeniot ne gi gleda manite, falinkite, nedostatocite, gre-<br />
553<br />
Nam ni e sosema prifatliv stavot <strong>na</strong> Hobah koj veli: ^ovekot <strong>na</strong> samiot<br />
po~etok od sebe sozdal bog i od nego <strong>na</strong>pravil mo}en qubomoren i osvetoqubiv<br />
car koj mo`el da bide i nepraveden, a da ne ja povredi svojata pravda,<br />
so eden zbor car koj bil sli~en <strong>na</strong> <strong>na</strong>jrasipanite vladeteli.<br />
554<br />
Srednovekov<strong>na</strong>ta filozofija, t.e. teologija gi ima slednite svojstva:<br />
1. Gospod e izvor <strong>na</strong> sekoja dobri<strong>na</strong>, ubavi<strong>na</strong>, no i <strong>na</strong> sekoe bitie (gospod<br />
koj vo sebe nema ni{to {to eventualno mo`e da se protolkuva so druga stra<strong>na</strong><br />
- ne e odmazdnik i qubomoren, kako {to toa direktno go govori Stariot<br />
Zavet) - da mu se slu`i <strong>na</strong> boga e osnova <strong>na</strong> moralot, a ized<strong>na</strong>~uvaweto so nego<br />
- poenta <strong>na</strong> `ivotot - teocentrizam. 2. Sprotivno <strong>na</strong> anti~koto veruvawe deka<br />
ovoj svet e e sozdaden od postoe~}i materijal, haosot, pa e doveden vo red,<br />
kosmos: se veruvalo deka svetot e sozdaden od ni{to, pa vrz osnova <strong>na</strong><br />
toga{<strong>na</strong>ta logika i se stremi kon svojot tvorec - kreacionizam. 3. Gospod<br />
permanentno upravuva so svetot, postoi celos<strong>na</strong> harmonija i smisla <strong>na</strong> sekoj<br />
<strong>na</strong>stan - providencijalizam. 4. Gospod e eden, no toj e trojstvo - Tatko, Sin i<br />
Sveti Duh - ovaa misterija ne mo`e da se dolovi so razumot; isto taka sekoj<br />
poedinec e nepovtorliva individua, a op{testvoto sevkupnost <strong>na</strong> zasebni<br />
li~nosti obedineti so op{ti celi - perso<strong>na</strong>lizam. 5. Vkupnoto neophodno<br />
z<strong>na</strong>ewe postoi samo <strong>na</strong> edno mesto, dodeka osta<strong>na</strong>tite z<strong>na</strong>ewa ne se nemo`ni,<br />
mu|utoa celosno se neva`ni - neophodnite se <strong>na</strong>o|aat vo hristijanskite sveti<br />
spisi - specifi~noto bo`je otkrovenie - revelacionizam. Vjeko Kolaji},<br />
Fenomen zla u filozofiji od klasi~ne patristike do Baruha De Spinoze.<br />
322
{kite, grevot i zloto kaj sakaniot. Ottamu {to smetaat deka i pravdata<br />
zadoe<strong>na</strong> so qubov e slepa, iskusnite umetnici i gi vrzuvaat o~ite<br />
<strong>na</strong> svoite Justicii. Pou~eni od starite mudri pravnici - "Eliminiraj<br />
ja qubovta ako saka{ da bide{ nepristrasen (praveden) - velat tie.<br />
Kade {to nema qubov ima pravda. Mo`e li toga{ bog koj e poln so qubov<br />
za ~ovekot da bide praveden kon nego? Sekako deka ne mo`e. 555 Za<br />
nego mora da va`i o<strong>na</strong> {to va`i i za ~ovekot - "Kade {to ima qubov,<br />
nema pravda." Pritoa, mora da zabele`am deka ovaa maksima nikako ne<br />
smee da se poistovetuva so vkorenetata zabluda izraze<strong>na</strong> vo samo <strong>na</strong>vidum<br />
sli~<strong>na</strong>ta forma - "Kade {to ima sila nema pravda." Toa e sosema<br />
drugo i pogre{no tvrdewe za koe zboruvam <strong>na</strong> drugo mesto.<br />
Smetam deka so gornite zaklu~oci re{iv samo del od osnovnite<br />
pra{awa {to sozdavaat nu`<strong>na</strong> distinkcija <strong>na</strong> pravdata od opredeleni<br />
poimi ko ise tesno povrzani so nea i koi vo idni<strong>na</strong> }e go spre~uvaat<br />
zamagluvaweto <strong>na</strong>mislite okolu nejzinoto sogleduvawe. No, toa ni od<br />
daleku ne e odgovorot {to go posakuvam. Zatoa vo <strong>na</strong>rednite redovi od<br />
ovaa studija }e se obidam da gi otvoram, no bez iluzija i deka celosno<br />
}e gi zatvoram site pra{awa {to spored mene ja dopiraat i <strong>na</strong> oreden<br />
<strong>na</strong>~in ja osvetluvaat visti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ovoj izvonredno slo`en institut <strong>na</strong>re~en<br />
pravda. Pritoa - ako e to~no o<strong>na</strong> {to go veli Sofronija, 556 so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to |i ispolniv negovite tri uslovi: ne otstapiv od gospoda<br />
i dovolno govorev i pra{uvav za nego - smetam deka e pravedno nikoga{<br />
da ne bidam izbri{an od zemjata.<br />
555<br />
Vpro~em, za toa ima svest i vo Noviot zavet: Z<strong>na</strong>eweto voobrazuva,<br />
a qubovta <strong>na</strong>dyiduva (Prvo poslanie <strong>na</strong> Korintjanite, 8:1).<br />
556<br />
Se }e izbri{am od zemjata: onie koi otstapija od gospoda, koi ne govorat<br />
za gospoda i ne pra{uvaat za nego - govori gospod (Kniga za prorok Sofonija,<br />
1:1,6).<br />
323
324
PRV DEL<br />
PRIRODNO I POZITIVNO PRAVO<br />
325
326
G l a v a I<br />
TEORII NA PRIRODNOTO PRAVO I PRAVDATA<br />
Sovremeniot poim <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> projde dolg istoriski<br />
pat koj vodi od fundamentalnite postavki <strong>na</strong> klasi~noto u~ewe<br />
za prirodnoto pravo do prirodnopravnite teorii od XVII vek. Pritoa,<br />
iako me|u oddelni postavki <strong>na</strong> prirodnopravnite teorii postojat z<strong>na</strong>-<br />
~itelni razliki vo odnos <strong>na</strong> pra{aweta <strong>na</strong> izvorite <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo, <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj se spoz<strong>na</strong>va niv<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong> i opredeluvaweto<br />
<strong>na</strong> samata taa sodr`i<strong>na</strong>, z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> e niv<strong>na</strong>ta zaedni~ka teza. Taa se sostoi<br />
vo u~eweto za apsolutnoto va`ewe <strong>na</strong> eden univerzalno validen i<br />
nepromenliv sistem <strong>na</strong> moralnopravni normi soodveten <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
priroda. Toj sistem pretstavuva, ili treba da pretstavuva, osnova <strong>na</strong><br />
sekoja pozitivnoprav<strong>na</strong> norma i <strong>na</strong> sekoj sistem <strong>na</strong> pozitivno (postoe~ko,<br />
postaveno, nesovr{eno) pravo, odnosno kriterium <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
ispravnost i validnost (vrednost, prav<strong>na</strong> va`nost). U~eweto za prirodnoto<br />
pravo e potraga po idealno pravo, `elba za doa|awe do podobro<br />
pozitivno pravo, barawe odgovor <strong>na</strong> pra{aweto dali nekoja prav<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong><br />
e vo soglasnost so prirodata <strong>na</strong> ~ovekot.<br />
Svoeto ontolo{ko vtemeluvawe vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, vsu{-<br />
nost, go zapo~<strong>na</strong> u{te vo anti~kata ideja <strong>na</strong> prirodnoto pravo, 557 koe vo<br />
557<br />
Pod teorija <strong>na</strong> prirodnoto pravo se podrazbira sekoe poimawe <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> kako slo`en i hierarhiski poredok sostaven od objektivni i pravedni<br />
<strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> ureduvawe <strong>na</strong> me|u~ove~kite odnosi (prirodno pravo) i pravila<br />
<strong>na</strong> povedenie postaveni od dr`avata ili drugi subjekti (pozitivno pravo).<br />
Spored toa, <strong>na</strong>jva`ni obele`ja <strong>na</strong> sekoj jus<strong>na</strong>turalizam se: 1 0 dualisti~ki sostav<br />
<strong>na</strong> pravnite pojavi, 2 0 objektivnost <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong> prirodnoto pravo (negova<br />
nezavisnost od voljata i dejstvijata <strong>na</strong> lu|eto), 3 0 eti~ki sovr{e<strong>na</strong> sodr-<br />
`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> prirodnoto pravo, <strong>na</strong>j~esto izrazen kako pravda ili "op{to dobro,"<br />
4 0 <strong>na</strong>dredenost <strong>na</strong> prirodnopravnite <strong>na</strong>~ela vo odnos <strong>na</strong> pravilata <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo... Pritoa, vo antikata, op{to zemeno, zakonot ne se diferencira<br />
od pravdata, nitu <strong>pravoto</strong> od moralot, a i vo podocne`nite oblici <strong>na</strong> jus<strong>na</strong>turalizmot<br />
se tvrdi ili podrazbira deka apsolutnoto <strong>na</strong>~elo pravdata ja so~nnuva<br />
su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prirodnoto pravo kako "ipsa res iusta."<br />
...Vo pogled <strong>na</strong> hierarhiskiot odnos me|u prirodnoto i pozitivnoto<br />
pravo jus<strong>na</strong>turalizmot nudi dve re{enija: 1 0 pozitivnite pravila koi im se<br />
protivat <strong>na</strong> prirodnite <strong>na</strong>~ela nemaat praven karakter, t.e. deka ne va`at za<br />
<strong>pravoto</strong> ili ne obvrzuvaat, i 2 0 pozitivnite pravila koi im se protivat <strong>na</strong><br />
prirodnite <strong>na</strong>~ela se nepravedni i moralno neva`e~ki, no deka sepak ne go<br />
327
su{ti<strong>na</strong> be{e istovetno so dekalogot (desette Bo`ji zapovedi {to<br />
Mojsie im gi dal <strong>na</strong> Izraelcite 558 ). Ovoj period <strong>na</strong> prethodnicite <strong>na</strong><br />
idejata za vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> mo`e uslovno da se <strong>na</strong>re~e prakti~<strong>na</strong><br />
filozofija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo koja centralnoto mesto go zazema idejata za<br />
pravdata. Ottamu, raspravata za prirodnoto pravo e neoddeliva od raspravata<br />
za pravdata spored koja, vsu{nost, i mo`e{e da se dojde do<br />
idejata deka dr`av<strong>na</strong>ta vlast treba da se zasnova vrz <strong>pravoto</strong> i vo svoeto<br />
dejstvuvawe da bide ograni~e<strong>na</strong> so <strong>pravoto</strong> (dr`av<strong>na</strong>ta vlast postoi<br />
zaradi ostvaruvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>: suprematija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo odnos <strong>na</strong><br />
dr`av<strong>na</strong>ta vlast), pravo koe se zasnova vrz idejata <strong>na</strong> pravdata i ottamu<br />
pretstavuva ispravno pravo. 559<br />
gubat pravniot karakter, t.e. deka pravno obvrzuvaat. A tokmu vo ramkite <strong>na</strong><br />
ova pra{awe vo jus<strong>na</strong>turalizmot se re{ava problematikata <strong>na</strong> kriteriumite<br />
<strong>na</strong> pravnosta. Imeno, vrednosen kriterium <strong>na</strong> pravnosta zastapuvaat onie<br />
avtori za koi objektiv<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> pravdata (prirodnoto pravo) ne e samo<br />
biten element <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, tuku i osnova od praven karakter <strong>na</strong> op{testvenite<br />
odnosi i pozitivnite normi. (Op{testvenite normi se pravno va`e~ki ili<br />
obvrzuva~ki ako go ostvaruvaat objektivno va`e~kiot princip <strong>na</strong> pravdata,<br />
t.e. ako se pravedni, a go gubat pravniot karakter ili se pravno "<strong>na</strong>grdeni"<br />
ako se nepravedni... Spored toa, prirodnoto pravo ili pravdata e kriterium<br />
<strong>na</strong> pravnosta). Normativen ili pak relaciski kriterium za pravnosta zastapuvaat<br />
jus<strong>na</strong>turalistite za koi pravdata e biten element <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, me|utoa<br />
nejzinoto ostvaruvawe sepak ne e temel <strong>na</strong> pravnosta <strong>na</strong> op{testvenite<br />
odnosi i pozitivnite normi (so ogled <strong>na</strong> toa {to nivniot praven karakter zavisi<br />
od formalnite vrski <strong>na</strong> samite normi vo pravniot sistem ili od nekoi<br />
svojstva <strong>na</strong> samite realni odnosi me|u lu|eto). Viskovi}, N. Pojam prava, Prilog<br />
integralnoj treoriji prava, Logos, Split, 1981. str. 24 i 110-124.<br />
558<br />
Vidi: Izlez, 20:2-17.<br />
559<br />
So svoeto razlikuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> pozitivno i prirodno, prirodnoprav<strong>na</strong>ta<br />
teorija prva go postavi problemot <strong>na</strong> razlikuvaweto <strong>na</strong> formata<br />
i sodr`i<strong>na</strong>ta (su{ti<strong>na</strong>ta) <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>: dali sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pozitivnoto pravo<br />
zavisi od voljata, odnosno od samovolieto <strong>na</strong> onoj koj gi donesuva pravnite<br />
normi (dr`avnite organi) ili pak postoi nekoja objektivno dade<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong><br />
koja mu se <strong>na</strong>lo`uva i <strong>na</strong> sozdava~ot <strong>na</strong> normite koi toj mora da gi po~ituva i<br />
da se trudi adekvatno da gi izrazi. Tvrdej}i deka postoi prirodno pravo i<br />
deka pozitivnoto pravo treba da mu se prilagoduva <strong>na</strong> toa pravo, prirodnoprav<strong>na</strong>ta<br />
teorija tvrdi deka sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pozitivnoto pravo ne mo`e da se<br />
sozdava proizvolno i bara odgovor <strong>na</strong> pra{aweto {to ja odreduva. So toa, taa<br />
go postavuva i pra{aweto <strong>na</strong> zakonitosta vo toa odreduvawe. Luki}, R. op. cit.<br />
str. 91-92.<br />
328
I ZA^ETOCI NA JUSNATURALIZMOT<br />
Idejata za prirodnoto pravo vo smisla <strong>na</strong> priroden zakon vladee<br />
vo filozofskata misla od vremeto <strong>na</strong> stoicizmot do denes. Vo po-<br />
~etokot izrazot prirodno pravo (priroden zakon) ima{e religioznomitolo{ko<br />
z<strong>na</strong>~ewe i se sfa}a{e kako zbir<strong>na</strong> tvorba <strong>na</strong> bogovite,<br />
prirodata i ~ovekoviot um. So takvoto poimawe <strong>na</strong> prirodnoto pravo<br />
neraskinlivo korelira{e i idejata <strong>na</strong> pravdata kako nu`en vrednosen<br />
sud za sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> toa pravo. Vo taa prva forma, pravdata pretstavuva{e<br />
<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> redot <strong>na</strong> koe poded<strong>na</strong>kvo mora da mu se pokoruvaat i<br />
bogovite i lu|eto.<br />
I pokraj toa {to pravdata kako imanentno ~ove~ka vrednost e<br />
izvonredno te{ko da se definira, prvite opredeleni pretstavi za pravdata,<br />
isto taka, poteknuvaat od starata gr~ka mitologija i religija vo<br />
koi, vo edno od licata <strong>na</strong> bo`icata Dike, bila izraze<strong>na</strong> preku odmazdata<br />
i kaz<strong>na</strong>ta. 560 Na mitolo{koto sfa}awe <strong>na</strong> pravdata mu e svojstveno<br />
deka taa <strong>na</strong> ~ovekot mu e podare<strong>na</strong> od boga kako <strong>na</strong>jgolemo dobro. Razmisluvawata<br />
za pravdata }e go <strong>na</strong>jde svoeto mesto i vo ra<strong>na</strong>ta gr~ka<br />
filozofija kade {to Tales (624-546), A<strong>na</strong>ksimandar (610-547), Pitagora<br />
(571-497), 561 Heraklit (540-480) i drugi, se obiduvale da ñ dadat<br />
eti~ka osnova.<br />
560<br />
Vo mitovite <strong>na</strong> stara Grcija pretstavata za <strong>pravoto</strong> e izraze<strong>na</strong><br />
preku bo`icite Themis i Dike. Themisgo pretstavuva bo`joto pravo, no taa<br />
istovremeno e i bo`ica <strong>na</strong> zemjata (pokraj Gea), "majka," "sestra" (taa e sestra<br />
<strong>na</strong> bo`icata Moira - bo`ica <strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>ta). Themis e supruga <strong>na</strong> Zevs (bog koj<br />
zaedno so Themida gi ~uva zakonite). I<strong>na</strong>ku, samiot zbor themis z<strong>na</strong>~i: temel,<br />
vtemeluvawe, poredok, obi~aj, utvrduvawe <strong>na</strong> ne~ie pravo. Dike e }erka <strong>na</strong><br />
Zevs i Themida. Taa e bo`ica koja vnimava <strong>na</strong> pravosudstvoto, no i za{titni~ka<br />
<strong>na</strong> ~ove~koto pravo i <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta. Taa ima dve lica: so ednoto se izrazuva<br />
odmazdata i kaz<strong>na</strong>ta, a so drugoto za{titata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Nejzi<strong>na</strong> sestra e<br />
Eunomie (bo`ica <strong>na</strong> dobriot poredok: z<strong>na</strong>~i ramnote`a i sredi<strong>na</strong>) i Eire<strong>na</strong><br />
(bo`ica <strong>na</strong> mirot). Protivni~ki <strong>na</strong> Dike se: Disnomija (lo{ poredok), Eris<br />
(spor koj go popre~uva redot), Bia (sila koja mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i<br />
Hybris (neumerenosta i svireposta koi gi pre~ekoruvaat granicite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
i go pretvoraat vo nepravo). Nejzi<strong>na</strong> pomo{ni~ka e Nemestis koja ja vr{i<br />
odmazdata i vospostavuva ramnote`a {to e <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong> so izobilstvoto, neumerenosta<br />
i <strong>na</strong>silstvoto. Navedeno spored Tadi}, Lj. op. cit, str. 25-29.<br />
561<br />
Spored Pitagora "poredokot se zasnova vrz strogo opredeleni zada-<br />
~i {to gi ima sekoj gra|anin, a pravdata e odmazda {to z<strong>na</strong>~i kaz<strong>na</strong> za onoj<br />
{to go <strong>na</strong>ru{uva." ^okrevski, T. Socijal<strong>na</strong>ta osnova <strong>na</strong> fenomenot pravda i<br />
pravo (obid za sociolo{ko definirawe <strong>na</strong> pravdata i <strong>pravoto</strong>). Godi{nik <strong>na</strong><br />
Pravniot fakultet vo Skopje, Skopje, 1991, str. 315.<br />
329
II SOFIZAM<br />
So sofistite kako profesio<strong>na</strong>lni filozofi koi se potpiraa<br />
isklu~ivo <strong>na</strong> razumot i iskustvoto, zapo~nuva antropolo{kiot period<br />
vo filozofijata (vreme <strong>na</strong> Peloponeskite vojni 431-404). Sofistite<br />
ja kritikuvaa i doveduvaa pod somnevawe ~ovekovata sposobnost za soz<strong>na</strong>vawe<br />
i so izvrtuvawe <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta (so pomo{ <strong>na</strong> govorni ve{tini)<br />
sozdavale la`ni zaklu~oci. 562 Tie tvrdea deka eti~kite principi se<br />
relativni, deka nemaat apsolut<strong>na</strong> va`nost: o<strong>na</strong> {to kaj eden <strong>na</strong>rod e<br />
moralno kaj drug e nemoralno - sî zavisi od vremeto, op{testvoto i <strong>na</strong>vikite.<br />
563 Nivniot <strong>na</strong>jgolem pridones vo politi~kata i prav<strong>na</strong>ta teorija<br />
se sostoi vo u~eweto za ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> lu|eto, za dr`avata kako tvorba<br />
<strong>na</strong> op{testveniot dogovor (<strong>na</strong> ~ovekot, a ne bo`ja tvorba) ~ija<br />
uloga e da gi za{tituva interesite <strong>na</strong> poedincite koi tie sami ne mo-<br />
`at da gi za{titaat i vo razlikata me|u prirodnoto i pozitivnoto<br />
pravo. Nakratko, ideite <strong>na</strong> Protagora, Hipija, Trazimah, Gorgija,<br />
Prodik, 564 Kalikle, Ksanijad, Glaukon, Likofon, 565 Alkidemant, Kritija,<br />
566 Anonim Ijamblihov, Antifont 567 (site od V vek p.n.e.) 568 se sos-<br />
562<br />
Ottamu denes terminite sofizam, sofistika (sofisterija, sofistikacija)<br />
se upotrebuvaat vo smisla <strong>na</strong> lukavstvo, opsenuvawe (ne{to mudro<br />
i lukavo smisleno): <strong>na</strong>merno izvrtuvawe <strong>na</strong> visit<strong>na</strong>ta i pravewe la`ni, neto-<br />
~ni, pogre{ni (izmamni~ki) zaklu~oci koi <strong>na</strong> prv pogled izgledaat logi~ni,<br />
<strong>na</strong>merno konstruirawe la`ni, prividni dokazi.<br />
563<br />
Toa {to <strong>na</strong> nekoja oddel<strong>na</strong> zaednica (grupa) i izgleda pravedno, toa<br />
i <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e pravedno, se dotoga{ dodeka taa zaednica toa go smeta za pravedno.<br />
So ogled pak <strong>na</strong> toa {to merilata za pravednost se razli~ni od ed<strong>na</strong> do<br />
druga zaednica, treba da se ispita (opredeli) {to se smeta za pravedno vo sekoja<br />
oddel<strong>na</strong> zaednica. Ottamu, kako {to pravilno zabele`aa sofistite, ne<br />
mo`e da se pra{a ili da se odgovori <strong>na</strong> pra{aweto: [to e pravednost (pravda),<br />
tuku samo: [to e pravedno vo Ati<strong>na</strong>? [to e pravedno vo Korint?<br />
564<br />
Spored Prodik, malite zlostorstva se kaznuvaat, a golemite se veli~at<br />
kako slavni dela. Toj {to }e ja grabne dr`avata ne e razbojnik, tuku zakonodavec<br />
koj ka`uva {to e pravedno, a {to ne e.<br />
565<br />
Zakonot e spogodba i kako {to ka`al sofistot Likofon, toj e garant<br />
<strong>na</strong> zaemnite pravdini, me|utoa ne e toa {to gra|anite mo`e da gi <strong>na</strong>pravi<br />
dobri i pravi~ni. Aristotel, Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988.<br />
str. 91.<br />
566<br />
Dodeka Protagora religijata i moralot gi smeta{e za bo`ja milost,<br />
dodeka Prodik nivnoto <strong>na</strong>stanuvawe go izveduval od ~uvstvoto <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
blagodarnost za bo`jite podaroci, a Demokrit od stravot pred u`asite<br />
<strong>na</strong> prirodata, a Kalikle gi zema kako delo <strong>na</strong> poslabite za da se odbra<strong>na</strong>t od<br />
silata <strong>na</strong> posilnite, Kritija gi smeta za ~ove~ki izum, no so slednovo dopolnuvawe.<br />
Pravdata i zakonot ne se dovolni da ja soprat tolpata i da obezbedat<br />
socijalen poredok, za{to tie mo`at da ja kaz<strong>na</strong>t i spre~at nepravdata koja<br />
330
toea vo u~eweto za ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> lu|eto, za dr`avata kako tvorba <strong>na</strong><br />
op{testveniot dogovor (dr`avata ne ja sozdale bogovite, tuku samite<br />
lu|e so zaemen dogovor so koj se obvrzale da gi po~ituvaat dr`avnite<br />
propisi, a <strong>na</strong> dr`avata i e postave<strong>na</strong> cel da gi za{tituva interesite<br />
<strong>na</strong> poedincite koi tie samite ne mo`at da si gi za{titat) i za razlikata<br />
me|u prirodnoto i pozitivnoto pravo.<br />
Od somnevaweto vo vrode<strong>na</strong>ta doblest vrz osnova <strong>na</strong> koja plemstvoto<br />
go polaga{e <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> vlast, kaj sofistite <strong>na</strong>sta<strong>na</strong> i somnevaweto<br />
vo tradicio<strong>na</strong>lnoto va`ewe <strong>na</strong> themis, dike i nomos. 569 Za niv, prajavno<br />
se vr{i, a za da se spre~i taj<strong>na</strong>ta nepravda o<strong>na</strong>kva kakva {to ja dopu{tal<br />
Antifont ako nikoj ne ja zabele`i, nekoja mudra i razum<strong>na</strong> glava "go izmisli<br />
ve~noto duhovno, bo`ensko bitie koe se z<strong>na</strong>e, slu{a i gleda, go <strong>na</strong>seli <strong>na</strong> neboto,<br />
od kade <strong>na</strong> lu|eto im doa|aat i blagodetta i {tetata i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in im sugerirala<br />
verba vo bogovite. O<strong>na</strong> po {to Kritija se razlikuva od svoite prethopdnici<br />
z<strong>na</strong>~i se sostoi vo sfa}aweto deka bogovite i <strong>na</strong> niv prirode<strong>na</strong>ta<br />
pravda se proizvodi <strong>na</strong> ~ovekovata fantazija vo slu`ba <strong>na</strong> nomokratijata <strong>na</strong><br />
koi im nedostasuvaat nu`nosta i sigurnost <strong>na</strong> prirodniot zakon. \uri}, M. Istorija<br />
helenske etike, Beograd, 1987, str. 217.<br />
567<br />
Spored Antifont, pozitivnoto mu e sprotivno <strong>na</strong> prirodnoto pravo,<br />
za{to ja spre~uva slobodata <strong>na</strong> ~ovekot. Gazeweto <strong>na</strong> prirodnoto pravo e<br />
{tetno za ~ovekot i neizbe`no povlekuva kaz<strong>na</strong> za prekr{itelite <strong>na</strong> negovite<br />
pravila, dodeka, dokolku ne se otkrjat nivnite zlodela, kaznite za kr{eweto<br />
<strong>na</strong> ~ove~kite zakoni mo`e i da se izbeg<strong>na</strong>t.<br />
568<br />
Iako za~etokot <strong>na</strong> prirodnoprav<strong>na</strong>ta ideja ponekoga{ se <strong>na</strong>o|a<br />
u{te vo "bo`jite, nepi{ani, postojani zakoni" koi ve~no va`at i nikoj ne<br />
z<strong>na</strong>e od kade se" za koi zboruva Sofokle vo Antigo<strong>na</strong>, poverojatno e deka taa<br />
vo istorijata <strong>na</strong> zapad<strong>na</strong>ta misla za prv pat se javuva vo sofisti~kata antiteza<br />
nomos - fizis, vrz koja sofistite go izgradija: 1 0 u~eweto za minimumot <strong>na</strong><br />
op{testveniot normativitet koj ima izvesni sli~nosti so prirodnoprav<strong>na</strong>ta<br />
teorija (Protagora), 2 0 svoevidnoto egalisti~ko (Alkidmant, Likofron) i<br />
kosmopoliti~ko (Hipija, Antifon) prirodnopravno u~ewe za prirodnoto<br />
pravo <strong>na</strong> "posilniot" (Kalikle), i 4 0 kritikata <strong>na</strong> pozitivnoto pravo od stojali{te<br />
<strong>na</strong> prirodnopravniot hedonisti~ki i egoisti~ki individualizam<br />
(Antifon). Primorac, I. Hobsovo u~enje o prirodnom stanju, o prirodnom pravu i<br />
prirodnom zakonu i njegov odnos prema tradicio<strong>na</strong>lnoj prirodnopravnoj teoriji, Ideje,<br />
Beograd, 1971/2, str. 171.<br />
569<br />
So zborot Nomos koj uslovno mo`e da se prevede kako zakon, se<br />
oz<strong>na</strong>~uva{e poredokot {to go vospostavil Zevs. Nasproti ovoj poim sofistite<br />
(~ie vlijanie trae{e od 450 do 375 god. p.n.e.), go vospostavija poimot Physis,<br />
prezemen od Jonskite filozofi vo smisla <strong>na</strong> trajno vo promenlivoto,<br />
ed<strong>na</strong>kvost vo razli~nosta <strong>na</strong> ne{tata. Negovoto <strong>na</strong>turfilozofsko z<strong>na</strong>~ewe e<br />
ve~en poredok koj ni go otkriva kosmosot ili logosot (umot), a antropolo{ko<br />
z<strong>na</strong>~ewe - ne{to trajno vredno vo promenlivite ~ove~ki pravila. Tadi}, Lj. op.<br />
cit, str. 29-30. Spored \uri}: "kaj sofistite kako i kaj prasokratovcite zborot<br />
331
voto vo tradicio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> smisla e ne{to {to obvrzuva od<strong>na</strong>dvor, {to<br />
nema v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> eti~ki obvrzuva~ka sila. A so ogled <strong>na</strong> toa {to pretstavuvaat<br />
posledica <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong>ta prisilba, propisite koi <strong>na</strong>stanuva<br />
bez soglasnost <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot se od tiranska priroda. Ottamu, Hipija,<br />
Antifon i drugi, pravdata ja povrzuvaat so prirodnoto pravo kako<br />
objektivno pravo koe e vo soglasnost so samata priroda <strong>na</strong> ~ovekot i <strong>na</strong><br />
koe, so ogled <strong>na</strong> toa {to e posilno od ~ovekot, sekoj mora da mu se pokoruva.<br />
Za niv, pozitivnoto pravo e rabota <strong>na</strong> konvencija, 570 pa so ogled<br />
<strong>na</strong> toa sprotivno <strong>na</strong> prirodata. Ottamu i preporakata spored koja <strong>na</strong>jdobro<br />
e da se pridr`uvame do <strong>pravoto</strong> koga ne{to se pravi pred svedoci,<br />
no koga nikoj ne nî glada, da postapuvame spored prorodata, odnosno<br />
spored proce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> korisnosta {to mo`e za sebe da se izvle~e.<br />
Ili poi<strong>na</strong>ku, "kr{eweto <strong>na</strong> zakonot e zlo dokolku ve zabele`at, no<br />
toa se zasnova samo vrz "javnoto mislewe," a dokolku go kr{ite prirodniot<br />
zakon toga{ posledicite se neminovni... Pravni~kata pravda<br />
ne im nosi korist <strong>na</strong> onie {to ja sledat, za{to nitu gi spre~uva povre-<br />
Fhysis <strong>na</strong>~elno oz<strong>na</strong>~uva edno isto: o<strong>na</strong> {to e primarno, osnovno i trajno,<br />
<strong>na</strong>sproti <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e sekundarno, izvedeno i minlivo; o<strong>na</strong> {to ve~no e dadeno<br />
<strong>na</strong>sproti o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo ili {to doprva }e <strong>na</strong>stane." \uri}, M. Ideja prirodnog<br />
prava kod gr~kih sofista, Savez udru`enja pravnika Jugoslavije, Beograd,<br />
1958, str. 99.<br />
570<br />
"Sr`ta <strong>na</strong> konvencio<strong>na</strong>listi~kite argumenti se sostoi vo slednoto:<br />
<strong>pravoto</strong> e dogovorno, zatoa {to vo su{ti<strong>na</strong> mu pripa|a <strong>na</strong> gradot-dr`ava, a<br />
toj e dogovoren. Sprotivno <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot prv vpe~atok, konvencio<strong>na</strong>lizmot ne<br />
tvdi deka smislata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ili pravdata vo celost e proizvol<strong>na</strong>, ili deka<br />
postoi univerzalno soglasuvawe od kakov i da e vid vo pogled <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i<br />
pravdata. Obratno, konvencio<strong>na</strong>lizmot pretpostavuva deka site lu|e, vsu{nost,<br />
pod pravda podrazbiraat isto ne{to. Da se bide praveden z<strong>na</strong>~i da ne mu se<br />
<strong>na</strong>nesuva {teta <strong>na</strong> drug, ili toa z<strong>na</strong>~i da im se pomaga <strong>na</strong> drugite, ili gri`a za<br />
op{toto dobro. Konvencio<strong>na</strong>lizmot go otfrla prirodnoto pravo poradi toa<br />
{to: 1 0 pravdata stoi vo neminov<strong>na</strong> tenzija so se~ija prirod<strong>na</strong> `elba <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong><br />
samo kon sopstvenoto dobro, 2 0 dokolku pravdata e vtemele<strong>na</strong> vrz prirodata,<br />
dokolku voop{teno govorej}i, e koris<strong>na</strong> za poedinecot - se ograni~uva <strong>na</strong> ~lenovite<br />
<strong>na</strong> gradot-dr`ava, t.e. <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> dovovor<strong>na</strong>ta zaednica. O<strong>na</strong> {to<br />
se <strong>na</strong>rekuva "prirodno pravo" se sostoi od izvesni strogi pravila za op{etstve<strong>na</strong>ta<br />
korisnost koi va`at samo za ~lenovite <strong>na</strong> poseb<strong>na</strong> grupa i <strong>na</strong> koi, i pokraj<br />
toa, im nedostasuva univerzal<strong>na</strong> vrednost, duri i vo ramkite <strong>na</strong> grupnite<br />
odnosi, 3 0 o<strong>na</strong> {to univerzalno se podrazbira pod pravo ili pravda, voop{to<br />
ne go determinira preciznoto z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> "pomagaweto," ili <strong>na</strong> "<strong>na</strong>nesuvaweto<br />
{teta," ili <strong>na</strong> "op{toto dobro." Ovie termini edinstveno vo specifikacija<br />
dobivaat vistinsko z<strong>na</strong>~ewe, a sekoja specifikacija se zasnova vrz dogovor.<br />
Raznovidnosta <strong>na</strong> ideite za pravdata pobrgu go zacvrstuvaat, odo{to go<br />
doka`uaat konvencio<strong>na</strong>lniot karakter <strong>na</strong> pravdata." Strauss, L. Prirodno pravo<br />
i istorija, PLATΩ, Beograd, 1997, str. 84.<br />
332
dite, nitu dopolnitelno gi isprava." 571<br />
1. PROTAGORA<br />
Spored prviot i <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~aen sofist Protagora(481-411), ni gospod,<br />
572 nitu kowot, tuku "~ovekot e mera <strong>na</strong> site ne{ta, za postojnite<br />
deka postojat, a za nepostojnite deka ne postojat." 573 Nema apsolut<strong>na</strong><br />
visti<strong>na</strong>:visti<strong>na</strong>ta e takva kako {to mu se pretstavuva <strong>na</strong> nekoj ~ovek<br />
(relativizam). Ako vodata vo bawata nekomu mu e vrela, a <strong>na</strong> drug<br />
mlaka, taa e tokmu takva - vrela ili mlaka. Kriterium za visti<strong>na</strong>ta<br />
treba da bide op{tata soglasnost (misleweto <strong>na</strong> mnozinstvoto lu|e).<br />
Istoto, treba da se prifati i za poimite kako {to se ubavi<strong>na</strong>, demokratija,<br />
i sekako za pravdata. Vo taa smisla e podr`uvan od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
osta<strong>na</strong>tite sofisti kako i od Gorgija (483-375): dali ne{to e dobro<br />
ili zlo zavisi od okolnostite, mestoto i vremeto.Od prethodniot stav<br />
proizleguva i negovata zabele{ka za bogovite: "Za bogovite nemam<br />
mo`nost ne{to da z<strong>na</strong>m, nitu deka tie postojat, ni deka ne postojat i<br />
vo kakva forma se. Mnogu raboti go spre~uvaat sigurnoto z<strong>na</strong>ewe:<br />
nejasnotijata <strong>na</strong> samite ne{ta i ~ovekoviot kratok `ivot."<br />
Spored Protagora, pravdata i sramot im ovozmo`ile <strong>na</strong> lu|eto<br />
da go sovladaat svojot od prirodata daden individualizam i egoizam i<br />
zaradi zaemno odr`uvawe da osnovaat trajni dr`avi. Pravdata i sramot<br />
gi sovladuvaat individualnite `elbi i uslovuvaat dr`aven `ivot<br />
i sekoj koj se odnesuva soglasno so niv deluva pravilno, no sekoga{<br />
samo za izvesno vreme, za{to so pominuvawe <strong>na</strong> vremeto se menuvaat<br />
kako eti~kiot subjekt taka i eti~kiot objekt (relativizam). Ottamu,<br />
koga ~ovek so ogled <strong>na</strong> takvite promeni zboruva ili deluva sprotivno<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to govorel ili deluval toj ne si protivre~i sebesi, tuku toga{,<br />
so ogled <strong>na</strong> novata konstelacija <strong>na</strong> prilikite, govori i deluva<br />
pravilno. Toa {to va`i za poedinecot va`i i za dr`avata kako kolektiven<br />
subjekt, za{to so prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> okolnostite taa dobiva novo sfa-<br />
}awe za dobroto i zloto, a so toa vo oddelni slu~ai i reforma <strong>na</strong> zakonot.<br />
Vo takov slu~aj merilo za kvalitetot <strong>na</strong> zkonot e samo ~ovekot vo<br />
kolektiv<strong>na</strong> smila: plemeto, <strong>na</strong>rodot, op{testvoto, dr`avata koi so toj<br />
zakon se slu`at. Toa {to <strong>na</strong> sekoja dr`ava i se ~ini pravedno i dobro,<br />
toa za nea e tokmu taka, se dotoga{ dodeka taa toa kako takvo go smeta.<br />
Spored toa, zada~ata <strong>na</strong> sposob<strong>na</strong> dr`ava se sostoi vo gri`ata <strong>na</strong>mesto<br />
571<br />
Stanovi~i}, V. Prete~e ideja o vladavini prava: Platon - Aristotel - Ciceron,<br />
Arhiv, Beograd, 1986/3-4, str. 565.<br />
572<br />
Patem re~eno, negoviot stav za bogovite e izre~en: za niv ne mo`am<br />
da z<strong>na</strong>m nitu deka postojat, ni deka ne postojat.<br />
573<br />
Stavot <strong>na</strong> Protagora deka ~ovekot e merilo <strong>na</strong> site ne{ta, <strong>na</strong> postojnite<br />
deka sî (deka postojat), a nepostojite deka ne sî (deka ne postojat) vo<br />
<strong>na</strong>ukata e poz<strong>na</strong>t pod imeto "Homo-mensura" (lat. homo-~ovek, mensura-merka).<br />
333
toa {to e lo{o, <strong>na</strong> dr`avjanite da im izgleda kako pravedno toa {to e<br />
dobro. Dodu{a ima lu|e koi se posposobni od drugite i zatoa tie mo-<br />
`at podobro vo ~ove~ko telo, vo organizmot <strong>na</strong> rastenijata, vo misleweto<br />
i ~uvstvata <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodite da vospostavat normal<strong>na</strong> sostojba, a toa<br />
se lekarite, zemjodelcite, dr`avnicite, pedagozite. Me|utoa la`ni<br />
~uvstva i la`ni pretstavi voop{to nema i zatoa nema niti povistinski,<br />
tuku samo podobri i polo{i. Taka ostanuva mudecot da pretstavuva<br />
nekoja mera, no se ~ini, popodesan od drugite lu|e. 574<br />
334<br />
2. HIPIJA<br />
Hipija (481-411) prv tvrde{e deka razlikuvaweto me|u pravednoto<br />
i nepravednoto ne se zasnova vrz prirodata, tuku poteknuva od<br />
konvencii. 575 Spored nego, pozitivnoto pravo ne e ni{to drugo, tuku<br />
sistem <strong>na</strong> pravila <strong>na</strong> povedenie vostanoveni od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> eden za toa<br />
specijalen organ vo specifi~<strong>na</strong> forma. 576 Va`eweto <strong>na</strong> normite <strong>na</strong><br />
pozitivnoto pravo se zasnova vrz toa {to tie spored svojata v<strong>na</strong>tre{-<br />
<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> mu soodvetstvuvaat <strong>na</strong> nekoj princip <strong>na</strong> apsolutno dobro<br />
ili pravednost - zgora <strong>na</strong> toa zakonite ~esto ne mo`at da mu udovolat<br />
<strong>na</strong> idealno barawe <strong>na</strong> pravdata - ve}e samo zatoa {to ispolnuvaat<br />
opredeleni formalni uslovi: normi utvrdeni so odluka <strong>na</strong> edno kolektivno<br />
telo, va`at kako takvi bez ogled <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>tamo{<strong>na</strong> kvalifikacija.<br />
Pravniot poredok dodu{a pretstavuva zbir <strong>na</strong> izvesni op{-<br />
testveni celi i zakonite imaat sosema odrede<strong>na</strong> uloga vo dr`avata (pa<br />
spored toa mo`at da bidat od korist ili <strong>na</strong> {teta po zaednicata vo<br />
koja va`at), me|utoa toa ni{to ne ja menuva okolnosta deka nivnoto<br />
po~ituvawe e zadol`itelno i deka toa mo`e da se iznudi i so sila.<br />
Hipija, z<strong>na</strong>~i sosema jasno uka`uva <strong>na</strong> prisilbata kako biten moment<br />
<strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. 577 Vo Platonoviot dijalog, Hipija<br />
zboruva za edno prirodno pravo koe e od apsolut<strong>na</strong> vrednost i koe va`i<br />
nezavisno od toa dali nekoja prav<strong>na</strong> zaednica go priz<strong>na</strong>va kako takvo<br />
vo svoite pozitivni determi<strong>na</strong>cii. Prirodnoto i pozitivnoto pravo<br />
ovde se sfateni kako dva <strong>na</strong>~elno razli~ni normativni sistemi i va`eweto<br />
<strong>na</strong> idealnite odredbi <strong>na</strong> prirodnoto pravo ne e usloveno so nikakvo<br />
dopolnitelno legitimirawe. Zgora <strong>na</strong> toa, ovde izre~no e <strong>na</strong>glaseno<br />
deka so pozitivnopravnite propisi mo`e da bide povreden eden<br />
priroden zakon ("a zakonot e tiranin <strong>na</strong> lu|eto i ~esto vr{i <strong>na</strong>silstvo<br />
protiv prirodata"). Me|utoa, ovoj so toa ne presta<strong>na</strong>l da bide<br />
prirodni zakon. Spored misleweto <strong>na</strong> Hipija, derogacijata <strong>na</strong> prirod-<br />
574<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, Zavod za u|beni}e i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva,<br />
Beograd, 1987, str. 183-184.<br />
575<br />
\uri}, M. op. cit. str. 38.<br />
576<br />
Ibid, str. 42.<br />
577<br />
Ibid, str. 43.
niot zakon od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> pozitivniot ne e mo`<strong>na</strong>, za{to prirodnoto<br />
pravo ne e usloveno od voljata, tuku ima podlaboki prirodni izvori. 578<br />
Nakratko, spored nego, postoi nekoe objektivno pravo koe e vo soglasost<br />
so samata priroda <strong>na</strong> ~ovekot i op{testvoto, pravo koe va`i za<br />
site, koe e nepromenlivo, koe e posilno od ~ovekot i <strong>na</strong> koe toj neminovno<br />
mora da mu se pokoruva. 579<br />
Nasproti nego reakcionernite sofisti Trazimah i Kalikle zastapuvale<br />
teza deka nema nekakva prirod<strong>na</strong> (objektiv<strong>na</strong>) pravda i<br />
ottamu, deka nitu dr`avata ni lu|eto ne se dol`ni da se gri`at za nekoja<br />
ideja za pravdata. 580 Lu|eto ne se dol`ni da se dr`at do nikakva<br />
pravda, za{to nea ja izmislile robovite za silnite lu|e da se spre~at<br />
vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> nivnite interesi. Spored niv, silnite treba dr`avata<br />
i <strong>pravoto</strong> da gi prilagodat kon svoite interesi so {to se opravduva{e<br />
oligarhijata i aristokratijata kako oblici <strong>na</strong> dr`avno ureduvawe.<br />
3. TRAZIMAH<br />
Spored Trazimah, ottamu {to dr`avata gi pravi zakonite vo<br />
svoja korist, pravdata e o<strong>na</strong> {to mu koristi <strong>na</strong> posilniot. Vladetelite<br />
so dr`avata mislat <strong>na</strong> svoite podanici tolku kolku {to ov~arot misli<br />
<strong>na</strong> svoite ovci. So drugi zborovi, pravdata ne e dostoj<strong>na</strong> za slobodniot<br />
~ovek, a nepravdata e z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> sila i mo} za{to "pravedniot ~ovek<br />
vo sporedba so nepravedniot sekoga{ gubi. 581 Ottamu, onie {to ja <strong>na</strong>pa-<br />
|aat ne~esnosta, toa ne go pravat, zatoa {to e podobro da ne rabotat<br />
ne~esno, tuku zatoa {to se pla{at da ne stradaat poradi toa. 582<br />
578<br />
Ibid, str. 44.<br />
579<br />
Vidi: Istorija politi~kih i pravnih teorija, I kwiga od antike do<br />
po~etka XVII veka, II izdanje, Nau~<strong>na</strong> kwiga, Beograd, 1964. str. 76.<br />
580<br />
Vo politi~kata filozofija sofistite se podelija <strong>na</strong> dve {koli.<br />
Edniot pravec, kako i Ruso, u~e{e deka prirodata e dobra, a civilizacijata<br />
lo{a, deka lu|eto spored prirodata se ed<strong>na</strong>kvi i deka sta<strong>na</strong>le razli~ni samo<br />
poradi merkite i <strong>na</strong>redbite <strong>na</strong> oddelni klasi, i deka zakonite gi izmislile<br />
posilnite za da gi vrzat poslabite i da vladeat so niv. Vtoriot pravec, kako i<br />
Ni~e, zastapuva{e sfa}awe deka prirodata stoi od o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto, deka site lu|e po priroda se razli~ni, deka moralot go izmislile poslabite<br />
za da gi vrzat i ograni~at posilnite, i deka mo}ta e <strong>na</strong>jgolema doblest<br />
i <strong>na</strong>golemo ~ezneewe <strong>na</strong> ~ovekot. Zatoa, spored niv, od site oblici <strong>na</strong><br />
vladeewe aristokratijata e <strong>na</strong>jmurda i <strong>na</strong>jpriroda<strong>na</strong>. Durant, V. Pri~awa o<br />
filozofiji, `uvotu i mi{qewu velikih filozofa (Um caruje), Narodno<br />
delo, Beograd, 1932, str. 9-10.<br />
581<br />
Platon, Dr`ava, Kultura, Beograd, 1969,str. 24.<br />
582<br />
Ibid, str. 25. Trazimah upatuva <strong>na</strong> toa deka "zakonite," vsu{nost, go<br />
zacvrstuvaat <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> mo}nite i gi {titat interesite <strong>na</strong> onie koi vla-<br />
335
Zaradi poblisko osvetluvawe do negovite stavovi, kako i zaradi<br />
dobli`uvawe do stavovite <strong>na</strong> drugite pova`ni anti~ki misliteli<br />
po ova pra{awe ovde }e bide od golema korist da se <strong>na</strong>vedat izvornonekolku<br />
vpe~atlivi mesta od dijalozite izneseni vo deloto Dr`ava <strong>na</strong><br />
Platon.<br />
Kefal 583 otkako konstatira deka ...nepravedniot <strong>na</strong> ovoj svet<br />
mora da otpla}a kaz<strong>na</strong> <strong>na</strong> onoj svet... Samiot ~ovek, bilo poradi stare-<br />
~ka slabost, ili, - bidej}i e ve}e poblizu do onoj svet, nekako pove}e<br />
podrazmisluva <strong>na</strong> tie ne{ta: taka stanuva ispolnet so somnenie i u`as,<br />
pa razmisluva i pra{uva - dali nekomu sum mu pri~inil nekakva nepravda?<br />
Ako pro<strong>na</strong>jde vo sopstveniot `ivot pove}e nepravedni dela, ovoj<br />
~esto se budi od son, kako decata, i u`as<strong>na</strong>t `ivee vo o~ekuvawe <strong>na</strong> zlo.<br />
Ako pak sigurno z<strong>na</strong>e deka nema <strong>na</strong>praveno nikakva nepravda, toga{<br />
slatka <strong>na</strong>de` postojano go krepi... 584<br />
Sokrat: ...dali e visati<strong>na</strong>, kako {to velime deka pravednosta<br />
ednostavno se sostoi vo toa - taka da se vrati ne{to, kako {to se zelo<br />
od nekogo, ili, vakvoto ne{to ponekoga{ e prevedno, a ponekoga{ nepravedno?<br />
Na primer: Ako nekoj primi od prijatel, koj e razumen, oru-<br />
`je, potoa ovoj ako poludi i si go bara oru`jeto, - sekoj bi rekol deka<br />
nikako ne smee da mu se dade, i deka voop{to ne bi bil praveden onoj<br />
koj }e mu go vrati, nitu, ako nekoj posaka da mu ja ka`e celata visti<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> takviot ~ovek i vo takva sostojba?<br />
Neli ne dr`i taa opredelba za pravednosta: - da se govori visti<strong>na</strong><br />
i da se vrati o<strong>na</strong> koe nekoj go primil! 585<br />
Polemarh: ...Pravedno e sekomu da mu se vrati dolgot! 586<br />
Sokrat: ...Z<strong>na</strong>~i pravedno e sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> {to mu pripa|a!<br />
Tokmu toa (Simonid) go <strong>na</strong>rekol dolg.<br />
... govorevme deka - pravedno e <strong>na</strong> prijatelot da mu pravi{ dobro,<br />
a <strong>na</strong> neprijatelot lo{o? Sega pak kon ova da se dodade i da se<br />
ka`e: pravedno e da mu se pravi dobro <strong>na</strong> prijatelot, bidej}i e dobar, a<br />
zlo <strong>na</strong> neprijatelot bidej}i e lo{? 587<br />
So ova se soglasi Polemarh.<br />
deat... Toj tvrdi deka vo politikata ne caruvaat doblesti i ideali, tuku o<strong>na</strong><br />
{to im e sprotivno: maliot prestapnik (adikos) koj samo ed<strong>na</strong>{ ukral strogo<br />
se kaznuva, a golemiot mo`e da gi vr{i site nepravdi, no sekoga{ nekazneto i<br />
<strong>na</strong> svoja golema korist. Ottamu, potek<strong>na</strong> i plebejskata izreka: "Dat veniam corvis,<br />
vaxat censura columbus" (Na gavranite im se prostuva, golubite se stavaat<br />
<strong>na</strong> maki). Tadi}, Lj. op. cit. str. 33.<br />
583<br />
Tatko <strong>na</strong> Polemarh.<br />
584<br />
Platon, Politeja, Tri, Skopje, 2002, str. 81-82<br />
336<br />
585<br />
Ibid, str. 82.<br />
586<br />
Ibid, str. 83.<br />
587<br />
Ibid, str. 88.
Sokrat: ...Ne mu e svojstveno <strong>na</strong> pravedniot da {teti, nitu <strong>na</strong><br />
prijatel, nitu <strong>na</strong> koj i da e drug, tuku ova e svojstvo <strong>na</strong> nepravedniot.<br />
Z<strong>na</strong>~i ako nekoj veli deka e pravedno sekomu da mu se vra}a dolgot,<br />
a so toa misli - <strong>na</strong> neprijatelot da mu bide <strong>na</strong>nese<strong>na</strong> {teta od pravedniot<br />
~ovek, a <strong>na</strong> prijatelite polza, toga{ toj {to govori taka ne bi<br />
bil mudar, za{to ne bi ja govorel visti<strong>na</strong>ta: <strong>na</strong>m ni izleze deka pravedno<br />
e nikoga{ i nikomu da ne mu se pri~inuva {teta. 588 So ova povtorno<br />
se soglasi Polemarh.<br />
Potoa, Sokrat pra{uva: Z<strong>na</strong>e{ li ~ija e taa izreka "Pravedno e<br />
<strong>na</strong> prijatelite da im koristi{, a <strong>na</strong> neprijatelite da im {teti{. I<br />
odgovara: Mislam <strong>na</strong> Parijandar, Perdik, Kserks, Izmenij Tebanecot<br />
ili <strong>na</strong> nekoj drug koj smetal deka e mnogu mo}en i deka toa ne e ni su{-<br />
ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravednoto nitu su{testveno pravedno. 589<br />
Trazimah: Ako vistinski saka{ da z<strong>na</strong>e{ {to e pravedno, ne<br />
samo pra{uvaj ~estoqubivo pobivaj}i koga nekoj }e ti odgovori ne{-<br />
to, a sosema ti e poz<strong>na</strong>to deka polesno e da se pra{uva otkolku da se<br />
odgovara, tuku ajde samiot odgovori i ka`i {to e pravednoto? No nemoj<br />
da mi ka`e{ deka pravednoto e nekakva dol`nost, nitu deka e polza,<br />
nitu nekakva pomo{, nitu pe~alba, nitu dobivka. 590<br />
... Pravedno ne e ni{to drugo tuku o<strong>na</strong> {to mu koristi <strong>na</strong> posilniot.<br />
591 ...Sekoja vlast donesuva zakoni vo sopstve<strong>na</strong> polza, demokratijata<br />
- demokratski, tiranijata - tiranski, pa i drugite <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in.<br />
Otkako }e gi vospostavat zakonite proglasuvaat deka tie zakoni se<br />
pravedni za poedincite, a toa e o<strong>na</strong> {to nim im koristi, pa onoj koj }e<br />
otstapi od toa go kaznuvaat kako prekr{itel <strong>na</strong> zakonite i storitel<br />
<strong>na</strong> nepravda... Vo site dr`avi istoto ne{to e pravedno, a toa e i o<strong>na</strong><br />
ne{to {to i e í korisno <strong>na</strong> vospostave<strong>na</strong>ta vlast. Toa ima sila i mo},<br />
pa <strong>na</strong> sekoj koj ispravno razmisluva }e mu bide jasno deka <strong>na</strong> sekade<br />
pravednoto e isto - o<strong>na</strong> {to mu e korisno <strong>na</strong> posilniot. 592 ...velam deka<br />
e pravedno da se raboti o<strong>na</strong> koe e vo polza <strong>na</strong> posilniot. 593<br />
... Misli{ (Trazimah se obra}a <strong>na</strong> Sokrat) deka ov~arite i govedarite<br />
ja gledaat polzata <strong>na</strong> ovcite ili <strong>na</strong> govedata i deka poradi<br />
ova gi gojat i gi ~uvaat, a ne misli{ deka ovie <strong>na</strong> ni{to drugo ne obrnuvaat<br />
vnimanie osven <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to im e dobro <strong>na</strong> gospodarite i {to e<br />
nivno sopstveno dobro! Misli{ li ti deka vladetelite <strong>na</strong> dr`avite,<br />
onie koi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> vladeat, deka i tie poi<strong>na</strong>ku razmisluvaat vo odnos<br />
<strong>na</strong> ovcite, t.e. vo toj soodnos <strong>na</strong> ov~ari i ovci? Dali ne{to drugo razmisluvaat<br />
ovie i dewe i no}e, osven o<strong>na</strong> - od kade im pristiga polzata?<br />
588<br />
Ibid, str. 90.<br />
589<br />
Ibid, str. 90.<br />
590<br />
Ibid, str. 93.<br />
591<br />
Ibid, str. 93.<br />
592<br />
Ibid, str. 94.<br />
593<br />
Ibid, str. 97.<br />
337
Ti si daleku od sfa}aweto {to pretstavuvaat pravednoto i pravednosta,<br />
a {to nepravednoto i nepravednosta! Ti ne sfa}a{ deka pravednoto<br />
i pravednosta vo su{ti<strong>na</strong> rabotat <strong>na</strong> tu|o dobro: vsu{nost korista<br />
im pripa|a <strong>na</strong> pomo}niot i <strong>na</strong> vladetelot, a {tetata im e svojstve<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> poslu{niot i pot~inetiot. Imeno, nepravednosta, sprotivno <strong>na</strong><br />
ova vladee so onie koi se <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> dobrodu{ni i pravedni, taka {to<br />
pot~inetite go izvr{uvaat o<strong>na</strong> koe mu e su{tinski polezno <strong>na</strong> posilniot:<br />
onie koi mu se pot~ineti rabotat - ovoj da bide sovr{eno sre}en,<br />
a nikoga{ - samite tie! Taka treba da gleda{ <strong>na</strong> ova, o moj prostodu-<br />
{en Sokrate! Pravednniot ~ovek <strong>na</strong>sekade i sekoga{ e poslab, poni{-<br />
to`en od nepravedniot: pred sî, <strong>na</strong> primer, vo me|usebnite trgovski<br />
vrski koga obata spodeluvaat zaedni~ki raboti: ti nikoga{ ne }e pro<strong>na</strong>jde{,<br />
vo slu~aj zdelkata da se rasturi, pravedniot da zeme pove}e od<br />
stokata, tuku sekoga{ }e zadr`i pomalku. Potoa, vo dr`avnite raboti<br />
<strong>na</strong> primer, vo dava~kite i danocite: od dvajca so ist imot pravedniot<br />
pove}e dava a drugiot pomalku, a koga treba da zeme, prviot ne zema ni-<br />
{to, a drugiot uspeva da spe~ali mnogu. Ili koga i edniot i drugiot<br />
u~estvuuvaat vo nekakva vlast: sosem e mo`no <strong>na</strong> pravedniot da mu <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t<br />
{teti, a ako ve}e mu se slu~ii nekoja zaguba, toga{ poradi zapostavuvawe<br />
<strong>na</strong> doma{nite raboti }e se ~uvstvuva ma~no i `alno, a od<br />
op{testvenite nema da ima nikakva polza i toa tokmu poradi svesta za<br />
pravednosta. Pokraj toa, nego }e go zamrazat i doma{nite i poz<strong>na</strong>tite,<br />
za{to toj nikoga{ nema da saka da gi uslu`i <strong>na</strong>sproti pravednosta. Na<br />
nepravedniot, pak, tokmu sprotivnoto mu e ovozmo`eno: imeno govoram<br />
i govorev deka toa e onoj koj{to ima mo} da stekne golemo bogatstvo.<br />
Obrni vnimanie <strong>na</strong> vakviot ako saka{ da prosudi{ kako nemu<br />
mnogu pove}e mu koristi da bide nepraveden odo{to praveden. 594 Sekako<br />
<strong>na</strong>jlesno }e sfati{ ako ja zeme{ previd kraj<strong>na</strong>ta i sovr{e<strong>na</strong> nepravda<br />
koja ovozmo`uva nepravedniot da bide sovr{eno sre}en, dodeka<br />
onie koi ja podnesuvaat nepravdata, ne sakaj}i vsu{nost da pravat nepravda,<br />
}e bidat vo `al<strong>na</strong> sostojba. Takviot primer ti e tiranija: taa<br />
ne go odzema tu|oto nitu malku po malku, nitu skri{um, bilo da e toa<br />
sveto, li~no ili op{testveno, tuku seto toa go sobira <strong>na</strong> kup. No ako<br />
nekoj pravi ne{to nepravedno poedine~no, i ako ova se otkrie, nego go<br />
kaznuvaat i vo golema mera go obes~estuvaat. Vakvite se <strong>na</strong>rekuvaat<br />
oskvernuva~i <strong>na</strong> hramovi, trgovci <strong>na</strong> robovi, provalnici, graba~i i<br />
kradci, a tie se tie koi delumno izvr{ile nekoja nepravda ili <strong>na</strong>pra-<br />
594<br />
To~no e deka sekoj, dokolku mo`e uspe{no da bide nepraveden, pove}e<br />
ja saka nepravdata odo{to pravdata. No, ova mo`e ed<strong>na</strong>kvo da va`i i obratno.<br />
Sekoj, dokolku mo`e uspe{no da bide praveden, pove}e ja saka pravdata<br />
odo{to nepravdata. ]e bidam praveden ako sum siguren deka <strong>na</strong> moite pravedni<br />
dela sekoga{ }e se <strong>na</strong>dovrze <strong>na</strong>grada va`i isto kako i praviloto - ]e bidam<br />
nepraveden ako sum siguren deka <strong>na</strong> moite pravedni dela nikoga{ ne }e se <strong>na</strong>dovrze<br />
kaz<strong>na</strong>. Vidi: Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 56.<br />
338
vile poedine~ni zlodela. Me|utoa, ako nekoj im gi sobere parite <strong>na</strong><br />
gra|anite, ako gi porobi i ako gi prodava kako robovi, nego, <strong>na</strong>mesto<br />
da go <strong>na</strong>grbuvaat i da go sramotat, go <strong>na</strong>rekuvaat bla`en i sre}en i toa<br />
ne samo negovite sogra|ani, tuku i drugite, iako z<strong>na</strong>at deka e nepraveden<br />
spored site mo`ni nepravdi. Zgora <strong>na</strong> ova, onie koi ja rugaat nepravdata,<br />
tie ja rugaat ne poradi izvr{uvaweto nepravda, tuku poradi<br />
sopstveniot strav, da ne bi samite da podnesat nepravda! Eve Sokrate,<br />
mislam dovolno e doka`ano deka nepravdata e posil<strong>na</strong>, poslobod<strong>na</strong>, pogospodska<br />
od pravednosta, i kako {to rekov vo po~etokot, o<strong>na</strong> {to e vo<br />
polza <strong>na</strong> posilniot, tokmu toa e pravednoto, a nepravednoto <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
e o<strong>na</strong> koe si pribavuva i polza i zgoda. 595<br />
Sokrat: (<strong>na</strong> Trazimah) ...Ti se ~ini li deka {to i da e - dr`ava,<br />
bojno pole, razbojnici, kradci ili koja i da e tolpa, dokolku trg<strong>na</strong>t<br />
kon ne{to nepravedno zaedni~ki da go izvr{at }e mo`at da go izvr{at<br />
ako si pravat zaem<strong>na</strong> nepravda?<br />
Sekako ne!<br />
Ako ne si pri~inuvaat nepravda, dali podobro }e uspeat.<br />
Sekako.<br />
Toga{, Trazimah, neli nepravdata sozdava bunt, omraza i me|useb<strong>na</strong><br />
borba, dodeka pravednosta sozdava sloga i prijatelstvo?<br />
Neka bide taka re~e ovoj, za da ne ti protivre~am. 596<br />
No, Sokrat ne zastanuva tuka, tuku prodol`uva. Z<strong>na</strong>~i pomudri,<br />
poblagodarni i posilni vo dejstvuvaweto se poka`uvaat pravednicite!<br />
Nepravednite, pak, voop{to ni{to ne mo`at zaemno da izvr{at, duri<br />
ni tolku, kolku {to smelo rekovme, deka ima ponekoi, koi, iako nepravedni,<br />
nekoga{ uspeale da soberat ne{to i zaedni~ki. Sepak ova ne e<br />
ka`ano sosema vistinito, za{to i tie ne bi izdr`ale sosema da se po-<br />
{tedat me|usebno, takvi sosema nepravedni, tuku e jasno deka i me|u<br />
niv su{testvuvala nekoja pravda koja storila da ne trg<strong>na</strong>t onie edni<br />
protiv drugi vo zaedni~kite nepravedni zdelki. Imeno preku nekakva<br />
pravda pravele {to pravele, izvr{uvale nepravedni dela nepravedno,<br />
no sepak bile - polurasipani! Za{to onie koi se sovr{eno rasipani i<br />
sovr{eno nepravedni tie se i sovr{eno nemo}ni za sodejstvo! 597<br />
Na edno podocne`no pra{awe od Glaukon, Sokrat veli.<br />
Sokrat: Pravdata e dobro koe mora da se posakuva poradi samoto<br />
nego i poradi onie ne{ta koi proizleguvaat od nego, dobro koe<br />
mora da go saka sekoj koj ima cel da bide sovr{eno sre}en.<br />
595<br />
Ibid, str. 100-102.<br />
596<br />
Ibid, str. 112. Ovde Trazimah, vsu{nost, veli: "Toa {to go tropa{<br />
Sokrat e te{ka glupost, ama pominuvam preku nea." I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> kakvo e toa<br />
tvrdewe deka dvajca, zatoa {to me|usebno ne si vr{at nepravda, se pravi~ni<br />
iako so istoto dejstvie <strong>na</strong> tret mu pri~inuvaat zaedni~ka nepravda.<br />
597<br />
Ibid, str. 113<br />
339
Po {to samiot Glaukon veli: No ova ne go prifa}a mnozinstvoto<br />
lu|e. Nim im izgleda deka prevednosta spa|a vo osobeno ma~en vid<br />
dobra za koi sepak treba da se zalagame poradi korista od dobriot glas<br />
i poradi slavata, no ne i poradi samoto nego. Mnozinstvoto smeta deka<br />
ova treba da se odbegnuva, za{to e te{ko vo su{ti<strong>na</strong>. 598<br />
Sokrat: ...O<strong>na</strong> {to sekoj treba da go pravi poodelno... e da dejstvuva<br />
vo vrska so edno ne{to vo vrska so dr`avata, spored o<strong>na</strong> {to e<br />
vrodeno i <strong>na</strong>jsoodvetno vo negovata priroda. ... Raboteweto ne{ta koi<br />
se svojstveni <strong>na</strong> to~no opredelen poedinec, a nikakvo dejstvuvawe vrz<br />
mnogu dejnosti e pravednost... 599 Pravednost e sekoj da gi izvr{uva svoite<br />
zada~i. Ova proizleguva od onie svojstva koi gi razgleduvavme vo<br />
dr`avata - umerenost, hrabrost i razumnost, ni preosta<strong>na</strong> u{te ne{to<br />
koe <strong>na</strong> site ovie svojstva im dava di<strong>na</strong>mika za da <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t, a <strong>na</strong> onie<br />
koi ne <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le im pru`a sila da se so~uvaat, dokolku im e prisu{-<br />
to. 600<br />
Komentiraj}i |i ovie <strong>na</strong>vodi Xuri} smeta deka Trazimah poa|a<br />
od politikata kade {to mo}ta e pova`<strong>na</strong> od <strong>pravoto</strong> i kako svoj ideal<br />
ja postavuva silata. Pod pravednost toj ja podrazbira korista <strong>na</strong> posilniot.<br />
Posilnite mora da gi iskoristat poslabite vo svoja korist.<br />
Vo tie slu~ai o<strong>na</strong> {to za niv e pokorisno tie go postavuvaat kako zakon.<br />
Sekoja vlast, bez ogled <strong>na</strong> svojot oblik, zakonite gi postavuva vo<br />
korist <strong>na</strong> onie koi vladeeat. Koga Hipija go razni{a dostoinstvoto <strong>na</strong><br />
zakonite so svojata izjava: "Koj bi im se pokoruval <strong>na</strong> zakonite koga<br />
niv samite zakonodavci gi soboruvaat i menuvaat." Od taa izjava nema<br />
golemo rastojanie do tvrdeweto <strong>na</strong> Trazimah: "Sekoja vlast gi postavuva<br />
zakonite za svoja korist: demokratijata - demokratski, tiranijata -<br />
tiranski, a taka i osta<strong>na</strong>tite, a koga }e gi postavat zakonite, proglasuvaat<br />
deka toa e vo niv<strong>na</strong> korist, pravedno za podanicite, pa onie koi od<br />
toa }e otstapat gi kaznuva kako lu|e bezakonici i nepravednici.Toa e<br />
z<strong>na</strong>~i deka vo site tie dr`avi se smeta za pravedno: korista <strong>na</strong> vlasta<br />
koja postoi. Taa garantirano e pogolema vo dr`avata: zatoa za onoj koj<br />
pravo misli sekoga{ pravedno e o<strong>na</strong> {to go rekov - korista <strong>na</strong> posilniot.<br />
Trazimah smeta deka <strong>na</strong> sekoj ~ovek treba da mu bide ideal tiranidata:<br />
"koja ne grabnuva tajno i so sila <strong>na</strong> malo, tuku so seta sila tu-<br />
|oto i posvetenoto i bo`joto i privatnoto i dr`avnoto." Za sekoe takvo<br />
zlostorstvo koga }e se otkrie vinovnikot trpi kaz<strong>na</strong> i <strong>na</strong>jgolem<br />
sram. A koga nekoj <strong>na</strong> gra|anite }e mu go grabne imotot i osven toa }e<br />
gi <strong>na</strong>pravi i robovi, tie ne mu davaat sramni imiwa, tuku ne samo gra-<br />
|anite, tuku i strancite koi slu{<strong>na</strong>le deka vr{i nepravda <strong>na</strong> golemo,<br />
go <strong>na</strong>rekuvaat sre}en i bla`en. Za{to, onie koi ja <strong>na</strong>pa|aat nepravdata<br />
ne ja <strong>na</strong>pa|aat zatoa {to se pla{at deka }e ja storat, tuku zatoa {to se<br />
340<br />
598<br />
Ibid, str. 112.<br />
599<br />
Ibid, str. 223.<br />
600<br />
Ibid, str. 224.
pla{at deka }e mora da ja trpat. Taka nepravdata koga e o<strong>na</strong>kva kako<br />
treba da e, e posil<strong>na</strong>, poslobod<strong>na</strong> otkolku pravednosta ipravednosta e<br />
korist <strong>na</strong> posilniot, a nepravednosta e sopstve<strong>na</strong> celishodnost i korist.<br />
Zgora <strong>na</strong> toa: "`ivotot <strong>na</strong> nepravedniot e podobar otkolku `ivotot<br />
<strong>na</strong> pravedniot" i "sovr{e<strong>na</strong>ta nepravda e pokoris<strong>na</strong> od sovr{e<strong>na</strong>ta<br />
pravednost," pravednosta e "dobro~ud<strong>na</strong> glupost," a nepravdata "razumnost."<br />
Pritoa, toj ne misli <strong>na</strong> xepnite kradci, tuku <strong>na</strong> <strong>na</strong>silnicite<br />
koi se kadri da vr{at nepravda vo golem stil i pod sebe da podveduvaat<br />
dr`avi i <strong>na</strong>rodi. Trazimah, z<strong>na</strong>~i otfrlal sekoja eti~ka norma i sekakov<br />
pozitiven zakon i kako ideal ja postavil etikata <strong>na</strong> sila. Do toj<br />
ideal sekako deka do{ol vrz osnova <strong>na</strong> prakti~niot egoizam. Nekade<br />
<strong>na</strong>pi{al deka "bogovite ne gledaat <strong>na</strong> ~ove~kite raboti, i<strong>na</strong>ku <strong>na</strong>jva`noto<br />
~ove~ko dobro - pravdata tie nemale da ja previdat, pa zatoa gledame<br />
deka lu|eto ne ja primenuvaat. Ottamu sosema e prirodno {to<br />
Trazimah go zavr{il `ivotot so samoubistvo. 601<br />
4. KALIKLE<br />
U~eweto <strong>na</strong> Kalikle nema ni{to zaedni~ko so modernite sfa-<br />
}awa koi poa|aat od pretpostavkata deka lu|eto ve}e od prirodata<br />
imaat nekoi vrodeni prava i deka dr`avata e sozdade<strong>na</strong> samo zatoa {to<br />
ovie prava vo nedostig <strong>na</strong> organizira<strong>na</strong> vlast vo prirod<strong>na</strong>ta<br />
sostojba 602 ne bile dovolno za{titeni. Negoviot op{testven dogovor<br />
601<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 207-208.<br />
602<br />
Idejata za prirod<strong>na</strong>ta sostojba istoriski se javuva u{te vo mitologijata<br />
<strong>na</strong> mnogu primitivni <strong>na</strong>rodi. Platon vo Protagora, nemu mu go pripi{uva{e<br />
u~eweto za prav<strong>na</strong>ta prirod<strong>na</strong> sostojba... Idejata potoa se sre}ava<br />
vo so~uvaniot fragment od dramata Sizif <strong>na</strong> Kritija i vo Platonovite dijalozi<br />
Dr`avnik i Zakoni. Osnov<strong>na</strong> karakteristika <strong>na</strong> kinizmot e kulturnen<br />
primitivizam koj podoc<strong>na</strong> go prezedoa stoi~arite. Idejata za prirod<strong>na</strong>ta sostojba<br />
potoa se javuva kaj Polibie, Ciceron, Lukrecie i kaj Seneka koj ja zamisluva<br />
kako zlaten period <strong>na</strong> ~ovekovata dobri<strong>na</strong> i nevinost vo koj lu|eto sî<br />
u{te necelosno duhovno i moralno razvieni, dobrovolno se podlo`ile <strong>na</strong><br />
vlasta <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmudrite i vo koja ne postoela privat<strong>na</strong> sopstvenost, a ~ie voveduvawe<br />
(predizvikano so degeneracijata <strong>na</strong> ~ovekovata priroda) }e dovede do sudiri,<br />
a me|u lu|eto i do zame<strong>na</strong> <strong>na</strong> parentelisti~kata vlast so tiranija. Ovaa<br />
verzija, koja potsetuva <strong>na</strong> slikata <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sostojba vo raspravata <strong>na</strong><br />
Ruso za potekloto <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosta, ja prezele i crkovnite tatkovci odreduvaj}i<br />
ja prirod<strong>na</strong>ta sostojba kako period od padot, koj (kako lakomosta i privat<strong>na</strong>ta<br />
sostojba kaj Seneka) pretstavuva pri~i<strong>na</strong> za preodot vo civilizacijata.<br />
Ovaa partisti~ka koncepcija potoa se sre}ava vo kanonskoto pravo. Od<br />
druga stra<strong>na</strong>, Rimskite pravnici dojdoa do idejata <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sostojba so<br />
a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> implikaciite od razlikuvaweto <strong>na</strong> prirodnoto i univerzalnoto<br />
pravo (ius <strong>na</strong>turale i ius gentium). Taa ideja se javuva i kaj Toma, koj, <strong>na</strong>sproti<br />
341
celosno e od metajuridi~ka priroda: spored nego dr`avata e osnova<strong>na</strong><br />
samo poradi zadovoluvawe <strong>na</strong> utilitaristi~kite <strong>na</strong>goni <strong>na</strong> poedincite,<br />
a dogovorot pravno voop{to ne mo`e da se kvalifikuva so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to ovde - od stojali{te <strong>na</strong> onie koj u~estvuvaat vo dogovorot -<br />
<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong>stanuva duri vo dr`avata. Zgora <strong>na</strong> toa, op{testveniot<br />
dogovor za Kalikle pretstavuva eden protivpraven akt, za{to so nego<br />
e vospostaven op{testven poredok koj su{testveno mu e sprotiven <strong>na</strong><br />
hierarhijata koja vladee so sevkupniot kosmi~ki `ivot. Negovoto<br />
u~ewe za op{testveniot dogovor se potpira <strong>na</strong> edno drugo negovo<br />
u~ewe, <strong>na</strong> u~eweto <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> lu|eto 603 i <strong>na</strong>~el<strong>na</strong>ta<br />
sprotivnost me|u prirodata i konvenciite, taka {to duri ottamu mo-<br />
`at da se razberat prvite i prvobitnite intencii <strong>na</strong> dogovor<strong>na</strong>ta teorija<br />
voop{to. 604<br />
Imaj}i ja verojatno predvid atinskata demokratija, vo Platonovoto<br />
delo "Gorgija," Kalikle veli: "Spored prirodata sekoga{ e polo{o<br />
o<strong>na</strong> {to e pogrdo, t.e. da se trpi nepravda, me|utoa spored zakonot<br />
polo{o e da se pravi nepravda. Da se trpi nepravda ne e dostojno za<br />
~ovek, tuku samo za robot za kogo e podobro da e mrtov odo{to `iv, za-<br />
{to toj ne mo`e da se odbrani od <strong>na</strong>vredite i lo{ite postapki nitu da<br />
mu pomogne <strong>na</strong> onie za koi se gri`i. Tuku, jas mislam deka zakonite gi<br />
donesuvaat slabite lu|e i tolpata. Tie gi donesuvaat zakonite so ogled<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to niv im e od korist i toa od nivno stanovi{te se ~ini deka e<br />
vredno za pofalba ili kudewe. So toa tie sakat da gi zastra{at silnicrkovnite<br />
tatkovci, <strong>na</strong> pridod<strong>na</strong>ta sostojba í gi pridava site elementi <strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong> organizacija, osven prisil<strong>na</strong>ta vlast, kako i kaj Pikolomini,<br />
koj ovaa sostojba ja opredelil kako period od izgonot od rajot do po~etokot<br />
<strong>na</strong> zdru`uvaweto <strong>na</strong> lu|eto. Od XVIII vek, vo sli~e<strong>na</strong> forma <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a koja se javuva<br />
kaj Seneka i Ruso, ova ideja stanuva eden od krucijalnite elementi <strong>na</strong><br />
novite op{testveno-politi~ka teorii. Op{ta karakteristika <strong>na</strong> site ovie<br />
me|usebno, pomalku ili pove}e razli~ni varijanti <strong>na</strong> u~eweto za prirod<strong>na</strong>ta<br />
sostojba vo periodot do XVII vek be{e niv<strong>na</strong>ta pretenzija kon istori~nost:<br />
prirod<strong>na</strong>ta sostojba sekoga{ se koncipira{e kako realen istoriski period.<br />
Pokraj toa vo <strong>na</strong>jgolemiot broj od ovie u~ewa, prirod<strong>na</strong>ta sostojba se poka`uva<br />
kako eden pomalku ili pove}e idili~en period vo koj lu|eto `iveele podobro<br />
i posre}no odo{to vo civilizacijata. So drugi zborovi, tie doktrini vo<br />
<strong>na</strong>jgolem broj slu~ai vo celost ili barem delumno se "primitivisti~ki." Primorac,<br />
I. op. cit, str. 169-170.<br />
603<br />
Kalikle ja kritikuva demokratijata, za{to taa site gra|ani gi smeta<br />
za ed<strong>na</strong>kvi, pa tokmu sprotivno <strong>na</strong> Antifont tvrdi deka me|u niv postojat<br />
prirodni razliki. Spored Kalikle, nepravedno e silnite i slabite, plemenitite<br />
i neplemenitite, dobrite i onie koi toa ne se, da imaat ed<strong>na</strong>kvi prava.<br />
Prirodnite svojstva <strong>na</strong> mo}ta i silata mu se <strong>na</strong>jva`nite "prirodni argumenti"<br />
za vladeeweto <strong>na</strong> oligarhiskoto malcinstvo. Tadi}, Lj. op. cit. str. 33.<br />
604<br />
\uri}, M. op. cit. str. 60-61.<br />
342
te lu|e, onie koi imaat dovolno sila da si pribavat sebesi pove}e od<br />
drugite, da gi zadr`at od toa nebare deka bi bilo lo{o i nepravedno<br />
da se imaat pove}e prava od drugite. Tie samite se zadovoluvaat samo<br />
so ed<strong>na</strong>kvite prava, za{to se bez kakvi i da e vrednosti. Ottamu, spored<br />
zakonot se smeta deka e nepravedno i grdo da se stremi kon toa da<br />
se ima pove}e od drugite, i toa se <strong>na</strong>rekuva da se pravi nepravda. Me-<br />
|utoa, spored moe mislewe, samata prirodata poka`uva deka pravednosta<br />
se sostoi vo toa podobriot da ima pove}e od drugiot, a posposobniot<br />
pove}e od nesposobniot. Deka ne{tata taka stojat prirodata poka`uva<br />
so mnogu primeri, kako <strong>na</strong> drugite `ivi su{testva taka i <strong>na</strong><br />
dr`avite i celi plemiwa <strong>na</strong> lu|e, imeno deka e pravedno posilniot da<br />
vladee <strong>na</strong>d poslabiot i da ima pove}e od nego. 605 Zo{to, <strong>na</strong> kakvo drugo<br />
pravo mo`el da se povika Kserks koja ja vodel vojskata protiv Grcija,<br />
ili negoviot tatko protiv Skitite? A bi mo`ele da se <strong>na</strong>vedat iljadnici<br />
takvi primeri. Me|utoa, jas mislam deka ovie taka rabotele spored<br />
prirod<strong>na</strong>ta pravi~nost, i `imi Zevs, po zakonot <strong>na</strong> prirodata. Me-<br />
|utoa, sigurno ne spored zakonite koi nie proizvolno gi fingirame i<br />
koi <strong>na</strong>jdobrite i <strong>na</strong>jsposobnite lu|e me|u <strong>na</strong>s od mladosta gi skrotuvame<br />
kako lavovi, gi hipnotizirame i im sugerirame deka treba da postoi<br />
ed<strong>na</strong>kvost i deka toa e dobro i pravedno. Me|utoa, ako ed<strong>na</strong>{ se<br />
rodi ~ovek koj ima dovolno prirod<strong>na</strong> sila jas mislam deka toj }e otfrli<br />
sî od sebe, deka }e gi razbie svoite okovi i deka }e gi izgazi so noze<br />
<strong>na</strong>{ite propisi <strong>na</strong> hartija, <strong>na</strong>{ata hipnoza, sugestija i site protivprirodni<br />
zakoni. Na{iot dosega{en rob oded<strong>na</strong>{ }e stapi pred <strong>na</strong>s i<br />
}e ni se poka`e kako <strong>na</strong>{ gospodar i toga{ vo poln sjaj }e zasvetli<br />
<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prirodata." 606<br />
Nakratko, Kalikle kako <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> `ivotot go istaknuva <strong>pravoto</strong><br />
<strong>na</strong> posilniot, za{to toa pravo se pojavuva ne samo vo `ivotot <strong>na</strong><br />
site `ivotni, tuku i vo ~ovekovoto op{testvo i negovata istorija i<br />
zatoa trpeweto <strong>na</strong> nepravdata ne e samo polo{o, tuku i pogrdo od praveweto<br />
nepravda. Dodeka Protagora smetal deka pravednosta e nu`<strong>na</strong><br />
za odr`uvawe <strong>na</strong> socijalniot `ivot, Kalikle isto kako Trazimah vo<br />
Platonovata Dr`ava radikalno go brani sfa}aweto spored koe pravednosta<br />
ne mu e dostoj<strong>na</strong> <strong>na</strong> slobodniot ~ovek, a nepravednosta se pojavuva<br />
kako z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> sila i mo}. Individualnoto samovolie, silata i mo}ta,<br />
so eden zbor - etikata <strong>na</strong> sila, beskurpuloz<strong>na</strong>ta energija, toa e o<strong>na</strong> {to<br />
605<br />
Vo ovaa smisla se razmisluva i denes. Spored Loba~evski, ~ovekot<br />
ja koriste{e prirod<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong> `ivotnite za da <strong>na</strong>pravi da se ostvarat negovite<br />
soni{ta, a koga toa ne gi zadovoluvalo negovite potrebi, za taa cel se<br />
svrtuval kon sopstveniot vid li{uvaj}i gi drugite lu|e od niv<strong>na</strong>ta ~ove~nost,<br />
ednostavno zatoa {to bil pomo}en. Taka, soni{tata za sre}a i miren `ivot<br />
davaat pottik da se vladee <strong>na</strong>d drugite. Lobaczewski A. Politi~ka ponerologija,<br />
Galaksija. com. str. 48.<br />
606<br />
Vidi: Platon, Gorgija, BIGOSS, Skopje, 1964, str. 63-65.<br />
343
mu odgovara <strong>na</strong> moralot <strong>na</strong> gospodarot, a pravednosta i moralniot zakon<br />
voop{to se moral <strong>na</strong> robovite koi kako svoe oru`je go izmislile<br />
poslabite za so nego da gi zapla{at svoite pomo}ni i posilni gospodari.<br />
Onie koi nemaat mo} da gi zadovoluvaat svoite strasti ja falat<br />
razboritosta i pravednosta, a silnite i mo}nite se izdigaat <strong>na</strong> zakonot<br />
<strong>na</strong> golemoto mno{tvo bez da vodat smetka <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in tie }e gledaat<br />
<strong>na</strong> toa izdig<strong>na</strong>we. Razuzdanosta i neograni~e<strong>na</strong>ta sloboda koga<br />
otvoreno im stojat kako sredstva za nivnoto zadovoluvawe se doblesti<br />
i sre}a, a seto osta<strong>na</strong>to, site ubavi termini i site protivprirodni<br />
konvencii, seto toa ne e ni{to drugo tuku brborewe bez kakva i da e<br />
vrednost. 607<br />
5. GLAUKON<br />
Vo ovaa smisla e i stojali{teto <strong>na</strong> Glaukon: Mo}en ~ovek i ~ovek<br />
vo vistinska smisla <strong>na</strong> zborot nikoga{ nema da se soglasi so toa da<br />
ne pravi nepravda i da ja trpi. I<strong>na</strong>ku bi bil lud. Naveduvaj}i go primerot<br />
so Gig i negoviot vol{eben prsten, so koj mo`el da stanuva nevidliv<br />
i nekazneto da pravi nepravdi, Glaukon tvrdi deka ~esni, i toa<br />
protiv sopstve<strong>na</strong> volja, se samo onie lu|e koi ne mo`at da vr{at nepravda<br />
koja nosi mnogu pogolema korist od pravednosta. 608<br />
607<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, Zavod za u|beni}e i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva,<br />
Beograd, 1987, str. 205.<br />
608<br />
Gig bil ov~ar i sluga kaj toga{niot vladetel <strong>na</strong> Lidija. Ed<strong>na</strong>{ dodeka<br />
gi <strong>na</strong>pasuval ovcite, Gig <strong>na</strong>{ol vol{eben prsten koj so zavrtuvawe <strong>na</strong> negoviot<br />
kamen kon v<strong>na</strong>tre{nosta <strong>na</strong> rakata imal svojstvo da go <strong>na</strong>pravi nevidliv.<br />
So pomo{ <strong>na</strong> toj prsten Gig ja prezel ne samo `e<strong>na</strong>ta, tuku i vlasta <strong>na</strong><br />
vladetelot <strong>na</strong> Lidija. Ottamu, Glaukon zaklu~uva deka nemo`e da se <strong>na</strong>jde nikoj<br />
{to poseduva takov vol{eben prsten koj bi istrael vo pravednosta i bi se<br />
vozdr`al od tu|oto i koj bi izdr`al da ne go dopre. Na takviot bi mu bilo<br />
ovozmo`eno <strong>na</strong> plo{tad da sobira sî {to }e posaka, bez nikakov strav da vleguva<br />
vo ku}ite i da ozdema {to saka, da ubiva, da osloboduva od okovi kogo<br />
saka: vsu{nost, toj bi mo`el se da pravi sî i da se odnesuva me|u lu|eto kako<br />
da e bog. Taka odnesuvaj}i se, vo ni{to ne bi se razlikuval od nepravedniot.<br />
Sekoj bi rekol deka ova e golem dokaz deka nikoj ne e dobrovolno praveden,<br />
tuku takov e pod prisilba, bidej}i li~no vo sebe nema ~ovek koj e dobar vo su-<br />
{ti<strong>na</strong>. Sekoj, koga i da e, {tom }e pomisli deka e mo}en i sposoben da pravi<br />
nepravda ja pravi. Sekoj ~ovek li~no misli deka e mnogu popolez<strong>na</strong> nepravdata<br />
od pravednosta, i vistinito misli, kako {to veli govornikot <strong>na</strong> takviot<br />
govor, imeno ako nekoj mo`e da ima takva sloboda, a nikoga{ da ne posaka da<br />
<strong>na</strong>pravi nepravda i da dopre ne{to tu|o, toj bi bil smetan za <strong>na</strong>jgolem bednik<br />
i <strong>na</strong>jgolem glupak od onie koi gi razbiraat ne{tata. Mo`ebi bi go falele javno,<br />
la`ej}i se me|usebno, no poradi stravot da ne im se slu~i nepravda. Vidi:<br />
Platon, Politeja, Tri, Skopje, 2002, str. 124-125.<br />
344
Se veli, istaknuva Glaukon vo Platonovata "Dr`ava," deka dobro<br />
po sebe e da se pravi nepravda, a zlo da se trpi, me|utoa zloto od<br />
trpewe <strong>na</strong> nepravdata e pogolemo odo{to dobroto od <strong>na</strong>nesuvawe nepravda<br />
<strong>na</strong> drug. Lugeto po red, edno po drugo, bile nepravedni i trepele<br />
nepravda. Se probalo i ednoto i drugoto. Na krajot, onie koi ne mo`ele<br />
nitu da mu izbegaat <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvoto, ni samite da vr{at <strong>na</strong>silstvo<br />
<strong>na</strong>d drugite ocenile deka e vo op{t interes da se sklu~i dogovor vo<br />
idni<strong>na</strong> da ne se pravi nepravda i da ne se trpi nikakva nepravda. Na toj<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>a zakonite i op{testvenite pravila. O<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>reduva<br />
zakonot be{e <strong>na</strong>re~eno zakonito i pravedno. Takvo e potekloto i<br />
su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata: taa e sredi<strong>na</strong> me|u <strong>na</strong>jgolemoto dobro koe se sostoi<br />
vo nekazneto vr{ewe <strong>na</strong> nepravda i <strong>na</strong>jgolemoto zlo, koe se sostoi<br />
vo nemo`nosta da se odmazdi nepravdata. Vo takva sred<strong>na</strong> polo`ba ~ovekot<br />
se vrza za pravdata, ne zatoa {to taa e dobro po sebe, tuku zatoa<br />
{to nemo`nosta da pravi zlo go gonela da ja po~ituva. So drugi zborovi,<br />
lu|eto ja sakaat pravdata ne kako dobro, tuku zatoa {to ne mo`at<br />
da vozvratat so nepravda. Takvoto sfa}awe <strong>na</strong> pravdata, kako ne{to<br />
{to donesuva korist, doveduva do sfa}awe deka e podobro da se bide<br />
nepraveden, a da se izgleda praveden, za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in }e se dobie<br />
korist od izgledot <strong>na</strong> pravednost, kako i o<strong>na</strong>a od nepravednosta. Ottamu<br />
proizleguva prepravaweto i la`eweto. Vrvot pak <strong>na</strong> nepravdata e<br />
da se izgleda praveden, iako toa ne si. 609 Izgledot <strong>na</strong> ne{tata e pova-<br />
`en otkolku samoto ne{to: ako pravedniot izgleda nepraveden, negova<br />
sudbi<strong>na</strong> }e bide sudbi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nepravedniot, a ako nepravedniot uspee<br />
sebesi da si pridade izgled <strong>na</strong> praveden, negova sudbi<strong>na</strong> }e bide sudbi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> pravedniot. Ottamu, pogolemiiot broj lu|e pove}e ja ceni nepravdata,<br />
dodeka pravedni se samo onie koi spored svojata priroda ne<br />
mo`at da bidat nepravedni. 610<br />
Taka i Adeimant. 611 Nitu eden ne e praveden po sopstve<strong>na</strong> volja,<br />
tuku gi <strong>na</strong>pa|a postapkite <strong>na</strong> nepravedniot ~ovek od nema`estvenost,<br />
starost ili nekoja druga slabost, za{to samiot ne e vo sostojba nepravedno<br />
da raboti." 612<br />
609<br />
Vo ovaa smisla Aristotel veli: "Podobro e koga nekoj pove}e saka<br />
da bide otkolku da se ~ini deka e, za{to vo toj slu~aj pove}e <strong>na</strong>stojuva okolu<br />
visti<strong>na</strong>ta. Tokmu poradi ova se veli deka pravednosta ima niska ce<strong>na</strong>, bidej}i<br />
podobro e da se ~ini deka si praveden otkolku <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> da bide{, no toa ne<br />
se odnesuva <strong>na</strong> zdravjeto. Aristotel, Retorika, Makedonska kniga, Skopje,<br />
2002, str. 75.<br />
610<br />
Za razlika od Glaukon, Platon veli deka e glupavo da se postavuva<br />
pra{aweto dali e posre}en pravedniot ili nepravedniot, kako {to e glupavo<br />
da se pra{a dali e podobro zdravjeto od bolesta.<br />
611<br />
Brat <strong>na</strong> Glaukon.<br />
612<br />
Platon, Politeja, str. 132. Vo ovaa smisla "Karl Poper smeta deka<br />
izves<strong>na</strong> srodnost me|u Platon, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> i Hegel i Marks od druga stra<strong>na</strong><br />
345
6. ANTIFONT<br />
Glavniot motiv <strong>na</strong> ~ovekovoto deluvawe, spored Antifont, e<br />
korisnoto. Me|utoa, o<strong>na</strong> {to go popre~uva postignuvaweto <strong>na</strong> korisnoto<br />
se zakonite i obi~aite koi vr{at <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong>d prirodata. Pravednosta<br />
se sostoi vo toa da ne se gazat zakonskite propisi <strong>na</strong> dr`avata.<br />
^ovekot z<strong>na</strong>~i vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravednosta }e ima <strong>na</strong>jpove}e korist<br />
ako pred svedoci gi po~ituva dr`avnite zakoni, a prirodnite zakoni<br />
koga e sam bez svedoci. Za{to, o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>reduvaat prirodnite<br />
zakoni e nu`no: <strong>na</strong>redbite <strong>na</strong> dr`avnite zakoni se proizvod <strong>na</strong> zaem<strong>na</strong><br />
spogodba i ne se izras<strong>na</strong>ti, a <strong>na</strong>redbite <strong>na</strong> prirodnite zakoni se izras<strong>na</strong>ti,<br />
ne se proizvod <strong>na</strong> zaem<strong>na</strong> spogodba. Na ~ove~kite zakoni z<strong>na</strong>~i<br />
potrebno e da im se pokoruvame samo pred o~ite <strong>na</strong> onie koi gi donele,<br />
a koga nema svedoci treba da se `ivee spored prirodata, za{to toa ne<br />
donesuva ni sram ni kaz<strong>na</strong>. Kaz<strong>na</strong>ta za povreda <strong>na</strong> tie zakoni kako i samite<br />
tie zakoni spa|aat vo oblasta <strong>na</strong> predrasudite. Od kaz<strong>na</strong>ta ~ovekot<br />
mo`e da se otrgne i taa go poga|a samo gre{eweto pred zakononite<br />
koi vo <strong>na</strong>jgolem broj se proizvolno doneseni i od koi mnogu se sprotivni<br />
<strong>na</strong> prirodata. Antifont kako eti~ar, vsu{nost ne pravi ni{to,<br />
tuku poodredeno odo{to Hipija pravi razlika me|u visti<strong>na</strong>ta i prividot<br />
vo dotoga{<strong>na</strong>ta filozofija, ja primenuva <strong>na</strong> prakti~<strong>na</strong>ta oblast,<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i moralot: vo oblasta <strong>na</strong> ~ovekovite zakoni koi za nego i ne<br />
se ni{to drugo, tuku nepravedno protivprirodno ograni~uvawe <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
sloboda. Postoi z<strong>na</strong>~i privid, a visti<strong>na</strong>ta i nu`nosta postovo<br />
pogled <strong>na</strong> nivnite pretpostavki deka postoi eden idealen i nu`en op{testven<br />
poredok <strong>na</strong> koj poedinecot treba da mu slu`i i vo ~ie ime spored nego<br />
mo`e legitimno da se primenuva prisilba." Stanov~i}, V. Prete}e ideje o vladavini<br />
prava: Platon, Aristotel, Ciceron, Arhiv, Beograd, 1986/3-4. str. 572. Ovde e<br />
interesno da se istakne i toa deka za razlika od Platon, u{te vo VI vek p.n.e.<br />
Konfu~ie (551-478) ja smeta{e dr`avata za golemo semejstvo vo koe vladetelot<br />
e i tatko i majka. Toj e sin <strong>na</strong> neboto koj e postaven za vladetel zaradi<br />
dobroto <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot. Kako {to decata se dol`ni da mu se pokoruvaat <strong>na</strong> roditelot,<br />
taka i vladetelot e dol`en da mu se pokoruva <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot. Tolku, kolku<br />
{to razumot go izdig<strong>na</strong>l ~ovekot <strong>na</strong>d osta<strong>na</strong>tite su{testva, taka i doblestite<br />
<strong>na</strong> vladetelot mora da se izdig<strong>na</strong>t <strong>na</strong>d osta<strong>na</strong>tiot <strong>na</strong>rod. Vo ramkite <strong>na</strong> toa<br />
vladetelot e dol`en vo {to pogolema mera da se trudi da se usovr{uva samiot<br />
sebesi, a ako toj samiot nema doblesti koi se potrebni za vladetel, toga{ <strong>na</strong>rodort<br />
ne e dol`en da go slu{a. Vladetelot ima ~etiri osobini: gri`a okolu<br />
dobrodetelta <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot, ~esnost kaj <strong>na</strong>graduvaweto i kaznuvaweto, sovesno<br />
uva`uvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>jdostojnite pri postavuvaweto <strong>na</strong> va`ni dr`avni funkcii i<br />
bistar razum koj se iska`uva vo mo}ta da se izdigne vo te{ki situacii. Takviot<br />
vladetel vo sebe go soedinuva minimumot <strong>na</strong> svoite li~ni barawa so maksimumot<br />
<strong>na</strong> ispolnuvaweto <strong>na</strong> javnite dol`nosti. Fajfri}, @. Religija i smrt<strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong>, Pravni `ivot, Beograd, 2002/9, str. 73.<br />
346
jat samo vo odnosot me|u ~ovekot i prirodata. Ako ~ovekot se obide da<br />
vr{i <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong>d prirodata }e trpi {teta bez ogled dali toa <strong>na</strong>silstvo<br />
toj go vr{i javno ili tajno. Toa {to za ~ovekot e <strong>na</strong>jva`no e samo<br />
prisilen i objektiven odnos kon prirodata koj se izrazuva vo `iveewe<br />
i umirawe. @ivotot go u<strong>na</strong>preduva o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> ~ovekot mu koristi, a go<br />
zagrozuva o<strong>na</strong> {to mu {teti. ^ovekot ima da ja izbira ed<strong>na</strong>ta ili drugata<br />
mo`nost, za{to samata priroda kon tie mo`nosti e ramnodu{<strong>na</strong>.<br />
Se razbira deka ~ovekot go izbira o<strong>na</strong> {to mu koristi, a samo ~ove~kite<br />
zakoni go popre~uvaat da go pravi o<strong>na</strong> {to mu donesuva korist.<br />
Ottamu tie zakoni i poslu{nosta kon niv ~esto se neprijateli <strong>na</strong> prirodata<br />
i nejzini prangii, a pokoruvaweto <strong>na</strong> prirodnite zakoni donesuva<br />
sloboda i radost. A toa i se vistinki koristi dodeka pritisokot i<br />
neporijatnostite donesuvaat {teta. Ottamu e sosema razbirlivo {to<br />
takvata etika bila smeta<strong>na</strong> za ve{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> isceluvawe <strong>na</strong> bolka i {to<br />
kaj Antifont e <strong>na</strong>o|an zarodi{ot za podocne`niot vid <strong>na</strong> kni`evnost<br />
~ii predmet bilo ute{uvaweto. Zakonite z<strong>na</strong>~i ne se op{toobvrzuva-<br />
~ki, za{to postoi mo`nost ~ovek da gi zaobikoli i da se upravuva spored<br />
prirodata. Kako privid za ~ove~ki zakon i za vistinska priroda <strong>na</strong><br />
zakonot, Antifont kako i Likofron ja <strong>na</strong>veduva konvencio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta podelba<br />
<strong>na</strong> stale`i: razlikuvaweto me|u plemstvoto i pot~inetite, Helenite<br />
i varvarite koi sepak po priroda vo svojata su{ti<strong>na</strong> sosema se<br />
ed<strong>na</strong>kvi, za{to o<strong>na</strong> {to e od prirodata nu`no sekade e ed<strong>na</strong>kvo, site<br />
di{eme preku nosot i ustata i site jademe so pomo{ <strong>na</strong> racete. 613<br />
I<strong>na</strong>ku Antifont bil toj {to pravilno zabele`al deka za vistinska<br />
doblest ne mo`e da se zboruva ako ne bila vo isku{enie, za{to<br />
taa se poka`uva deka e vistinska doblest samo ako mu odolee <strong>na</strong> isku-<br />
{enieto.<br />
III. KLASI^NA GR^KA FILOZOFIJA<br />
Bitno mesto vo opredeluvaweto <strong>na</strong> pravdata be{e otstapeno i<br />
vo ramkite <strong>na</strong> klasi~<strong>na</strong>ta gr~ka filozofija: Sokrat (469-399), Platon<br />
(427-347) i Aristotel (384-322).<br />
1. SOKRAT<br />
Vo prav<strong>na</strong>ta literatura obi~no se istaknuva golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Sokrat<br />
poradi negovata odluka od koja treba da se izvle~e poraka, ili<br />
<strong>na</strong>~elo (logos) <strong>na</strong> povedenie, spored koe: podobro e da se samoubie{<br />
odo{to so prekr{uvawe, makar i nepraveden zakon, da `ivee{. Vo taa<br />
smisla se tolkuva duri i o<strong>na</strong> {to toj <strong>na</strong>vodno go ka`al, a ne go ka`al.<br />
Taka, veruvale ili ne, denes se sre}avame so brojni tolkuvawa <strong>na</strong> mis-<br />
613<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 210-211.<br />
347
lite <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemiot "nepismen filozof" 614 <strong>na</strong> site vremiwa, {to ne e<br />
~udno ako se z<strong>na</strong>e deka Sokrat <strong>na</strong>j~esto govorel dvosmisleno so edinstve<strong>na</strong><br />
cel svoite sogovornici da gi zbuni i ubedi deka i tie kako i toj<br />
samiot - z<strong>na</strong>at deka ni{to nez<strong>na</strong>at. 615<br />
Edno od tolkuvawata {to <strong>na</strong>j~esto se vrti se sveduva <strong>na</strong> toa deka<br />
osnovata <strong>na</strong> po~ituvaweto <strong>na</strong> zakonot, Sokrat ja izvlekuval od svetosta<br />
<strong>na</strong> spogodbata za po~ituvawe <strong>na</strong> op{testvoto (polisot) vo koe<br />
~ovekot `ivee. Polisot be{e op{testvoto koe so zakon go obezbeduvalo<br />
statusot <strong>na</strong> gra|anin i negovata bezbednost, op{testvo koe, za raz-<br />
614<br />
Dali Sokrat bil pismen ili nepismen doprva treba da se doka`uva.<br />
Fakt e, me|utoa, koj nikoj ne go spori deka Sokrat ne ostavil nitu ed<strong>na</strong> zapi-<br />
{<strong>na</strong> re~enica. Falbite {to toj kako mudrec i pokraj toa do denes gi zaslu`uva<br />
se dobra racio<strong>na</strong>lizacija za site onie koi go prifatile negoviot stil <strong>na</strong><br />
rabota i `iveewe. Toa e osonovata za gordelivosta <strong>na</strong> berberot {to ne potstri`il<br />
nitu eden ~ovek, <strong>na</strong> slikarot koj ne <strong>na</strong>slikal nitu ed<strong>na</strong> slika, <strong>na</strong> romanopisecot<br />
{to ne <strong>na</strong>pi{al nitu eden roman i <strong>na</strong> site drugi nositeli <strong>na</strong> kakvi<br />
i da e, pa duri i va`ni <strong>na</strong>u~ni i politi~ki funkcii, koi istite ne gi povrzuvaat<br />
so rezultatite od svojata dejnost, tuku so formalnite tituli i falbite<br />
za toa koi se iako ne se.<br />
615<br />
Iako tvrdel "...o<strong>na</strong> {to ne go z<strong>na</strong>m, ne mislam deka go z<strong>na</strong>m," Sokrat<br />
sepak bez dvoumewe veli: "Stravot od smrtta, o lu|e, ne e ni{to drugo, tuku da<br />
smeta{ deka si mudar, a da ne si vsu{nost, da smeta{ deka z<strong>na</strong>e{ {to e o<strong>na</strong><br />
{to ne go poz<strong>na</strong>va{. Nikoj ne ja poz<strong>na</strong>va smrtta, nitu z<strong>na</strong>e dali ne mu e taa <strong>na</strong><br />
~oveka <strong>na</strong>jgolemoto od site dobra, me|utoa tie se pla{at kako da z<strong>na</strong>at sosema<br />
dobro, deka e toa <strong>na</strong>jgolemoto od site zla. Zar ne e nez<strong>na</strong>ewe, dostojno za prekor,<br />
da misli{ deka z<strong>na</strong>e{ ne{to, {to ne z<strong>na</strong>e{. Jas pak, o lu|e, mo`ebi vo<br />
toa se razlikuvam od osta<strong>na</strong>tite, pa ako vo ne{to sum pomudar, bi rekol deka<br />
sum vo toa, imeno - ne z<strong>na</strong>ej}i dostatno za prilikite vo Adot, ({to nesomneno<br />
z<strong>na</strong>~i deka Sokrat ne{to z<strong>na</strong>e za Adot, m.z.) taka i mislam, deka ne z<strong>na</strong>m. Z<strong>na</strong>m<br />
samo deka e lo{o i sramno da raboti{ nepravedno, i da ne mu se pokoruva{ <strong>na</strong><br />
podobriot, seedno bog ili ~ovek. Nasproti lo{oto, za koe z<strong>na</strong>m deka e lo{o,<br />
nikoga{ nema da se upla{am, nitu }e pobeg<strong>na</strong>m od o<strong>na</strong> za koe{to ne z<strong>na</strong>m dali<br />
e slu~ajno dobro." Za podoc<strong>na</strong> so sigurnost da tvrdi deka toj vsu{nost z<strong>na</strong>el se<br />
za Adot "...Jas }e vi ka`am, o<strong>na</strong> {to mi se slu~i, se ~ini deka e dobro, a smrtta<br />
voop{to ne e zlo kako {to smetame nepravedno. Golem dokaz vo taa smisla e<br />
ova - voobi~aeniot glas (od boga, m.z.) bi se sprotivstavil da pravam ne{to<br />
nedobro!" Toa e onoj glas za koj Sokrat veli: "...od detstvo mi se slu~uva }e mi<br />
se javi nekoj glas, a koga }e se javi, sekoga{ me odvra}a od toa {to sakam da go<br />
pravam" a toa ne e nikakov dokaz deka smrtta e dobro (sre}a), tuku samo (~ovekot<br />
samiot si priz<strong>na</strong>va) deka zabegal (deka imal slu{ni haluci<strong>na</strong>cii). Platon,<br />
Odbra<strong>na</strong> Sokratova, Kultura, Skopje, 1990, str. 17, 27-28, 31 i 43. [teta e<br />
{to posle seto ova, <strong>na</strong> Sokrat nikoj ne mu go postavuva negovoto pra{awe:<br />
Zar ne e nez<strong>na</strong>ewe, dostojno za prekor, da misli{ deka z<strong>na</strong>e{ ne{to, {to ne<br />
z<strong>na</strong>e{?<br />
348
lika od robovite i strancite, za rodenite atiwani pretstavuvalo<br />
edinstva<strong>na</strong> sigur<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>. Zakonite <strong>na</strong> toa op{testvo, za nego, ne<br />
bile univerzalnite zakoni koi proizleguvaat od prirodata <strong>na</strong> svetot i<br />
~ovekot, no treba da se po~ituvaat, za{to se <strong>na</strong>jdobra zame<strong>na</strong> za niv, se<br />
razbira ako se pravedni. Me|utoa, {to stanuva so zakonite {to ne se<br />
pravedni. Dali i takvite zakoni treba da se po~ituvaat i mo`at li voop{to<br />
i da se <strong>na</strong>re~at zakoni. Kako mo`e da se opredeli {to e pravda<br />
i ottamu koi se pravedni zakoni. Kolkav broj lu|e e potreben za da se<br />
opredeli pravdata da bide pravda. Dali vo toj pogled e dovolno misleweto<br />
<strong>na</strong> mnozinstvoto ili e potrebno ne{to pove}e od toa. Za Sokrat<br />
se tvrdi, deka za odreduvawe <strong>na</strong> pravdata smetal ne e dovolno misleweto<br />
<strong>na</strong> mnozinstvoto, tuku postoewe <strong>na</strong> filozofijata, {to z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> mudrost<br />
koja proizleguva od ~ovekovata priroda, mudrost {to se javuva<br />
kako doblest koja e vo sostojba da ja opredeli pravdata. Preku nea<br />
edinstveno mo`e da se dojde do poimot <strong>na</strong> traj<strong>na</strong> i nepromenliva pravda,<br />
a ne so prosto sobirawe <strong>na</strong> mislewa <strong>na</strong> mnogumi<strong>na</strong>. Ottamu, dali nekoj<br />
konkreten zakon i soodvetstvuva <strong>na</strong> pravdata ne zavisi od odlukata<br />
<strong>na</strong> mnozinstvoto, tuku od samata pravda kako i od re{enieto <strong>na</strong> poedinecot<br />
da mu se podredi <strong>na</strong> zakonot kako preto~en izraz <strong>na</strong> taa mudrost.<br />
Vo taa smisla toj go smetal za nepravedno baraweto da prestane so {ireweto<br />
<strong>na</strong> svojata filozofija, a sepak smetal deka treba da mu ostane<br />
veren <strong>na</strong> zakonot. Vo taa smisla Sokrat smeta deka nepravdata koja mu<br />
e store<strong>na</strong> so izrekuvaweto smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> ne proizleguva od konkretniot<br />
zakon ~ii privilegii kako pravedni toj samiot mol~e{kum gi prifatil<br />
i gi u`ival. Nepravdata koja mu se pravi mora da proizleguva<br />
<strong>na</strong>dvor od toj zakon, za{to koga taa od samiot po~etok bi bila vklu~e<strong>na</strong><br />
vo nego, a toj so nea se soglasil, taa za nego ne bi postoela. Zakonite<br />
mora da bidat pravedni i sekoj koj `ivee vo polisot mora da gi prifati<br />
ili, dokolku ne ja prifa}a pradata koja{to tie ja prestatavuvaat,<br />
da go <strong>na</strong>pu{ti toa op{testvo. Dokolku nepradata doa|a od<strong>na</strong>dvor,<br />
takvata nepravda mora da se otfrli vo soglasnost so zakonot. Me|utoa,<br />
ako, kako {to toa se slu~i so Sokrat, taa neprada se vovede samo kako<br />
segment <strong>na</strong> ve}e postojan zakon i celokupniot zakon ne se promeni od<br />
temel, poedinecot mora mnogu pretpazlivo da deluva. Iako ne smee da<br />
deluva vo soglasnost so toj nepraeden zakon, toj mora da deluva vo soglasnost<br />
so ostatokot <strong>na</strong> zakonot {to go prifatil i koj go za{tituval<br />
i podig<strong>na</strong>l kako ~ovek. Toa z<strong>na</strong>~i deka vo onoj moment koga vleguva vo<br />
sferata <strong>na</strong> pravedniot zakon toj mora da deluva vo soglasnost so zakonot<br />
iako protiv nepravedniot zakon. 616<br />
616<br />
Dodeka postarite sofisti Protagora, Antifont i Anonim se u{te<br />
ja priz<strong>na</strong>vaa nu`nosta i nepovredivosta <strong>na</strong> dr`avniot poredok, pomladite <strong>na</strong><br />
pozitivnoto pravo mu go sprotivstavuvaa prirodnoto pravo, tvrdej}i deka zakonite<br />
se smo proizvolni ~ove~ki uredbi koi va`at samo dotoga{ dodeka ne<br />
dojdat vo sudir so prirodnoto pravo, a pri takov sudir sekoj gra|anin ima pra-<br />
349
Vo slu~ajot <strong>na</strong> Sokrat toa z<strong>na</strong>~elo deka toj se <strong>na</strong>o|a vo zatvor<br />
poradi osuda donese<strong>na</strong> vrz osnova <strong>na</strong> nepraveden zakon. Me|utoa, kolku<br />
i da mora toj da se bori protiv nepravedniot zakon, toj ne smee da izbega<br />
od zatvorot, za{to segmentot <strong>na</strong> zakonot koj <strong>na</strong> zatvorenicite ne<br />
im dozvoluva da begaat e kvalitativno oddelen od nepravedniot zakon.<br />
Koga gra|aninot <strong>na</strong> Ati<strong>na</strong> bi smetal deka mo`e da go kr{i pravedniot<br />
zakon po sopstve<strong>na</strong> oce<strong>na</strong>, toga{ ili samiot zakon ili gra|aninot bi<br />
bil nepraveden. So ogled <strong>na</strong> toa {to Sokrat saka da bide praveden i<br />
veruva deka atinskot zakon vo svojata su{ti<strong>na</strong> e praveden, toj ne mo`e<br />
da izbega od zatvorot.<br />
Od druga stra<strong>na</strong> Sokrat mora da bide mnogu pretpazliv dokolku<br />
saka da ja iskoristi mo`nosta zaradi otfrlawe <strong>na</strong> nepravedniot zakon<br />
da ja <strong>na</strong>pu{ti Ati<strong>na</strong>. Osven fizi~kite neprijatnosti koi bi gi imal<br />
kako starec bez gra|anski status, {to <strong>na</strong>dvor od Ati<strong>na</strong> bi bilo ramno<br />
<strong>na</strong> smrt, toa bi z<strong>na</strong>~elo deka toj se soglasuva so otfrlawe <strong>na</strong> site atinski<br />
zakoni. A so ogled deka toj se soglasil so tie zakoni, nivnoto otfrlawe<br />
za nego bi bilo i otfrlawe <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> koja se soglasil po<br />
sopsve<strong>na</strong> volja i koja mu garantirala za{tita i razvoj u{te pred da se<br />
rodi. Ottamu, se dodeka se sudira so doblesta koja e <strong>na</strong>d zakonot, za<br />
Sokrat ne e va`no dali nepravedniot zakon se odnesuva <strong>na</strong> zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
filozofijata, <strong>na</strong> kra`ba ili <strong>na</strong> ne{to treto. Za nego e bitno samo da<br />
ne se pravi o<strong>na</strong> {to e nepravda, a da se pravi o<strong>na</strong> {to e pravda bez<br />
ogled <strong>na</strong> toa kolku toa da go doveduva vo kontradiktorni situacii. Od<br />
tie pri~ini toj ne izbegal od zatvorot, za{to ne sakal da odi protiv<br />
zakonot {to go za{tituva. Toj go ispil otrovot, za{to spored pravdata<br />
onoj koj e osuden <strong>na</strong> smrt, spored zakonot treba da ostane vo zatvor i<br />
da umre, no ne sakal da go pogubat, za{to bi go pogubile sored zakon<br />
koj ne e zakon, za{to e nepraveden!?<br />
Toa esamo edno od tolkuvawata koi, ne samo {to ne vodi smetka<br />
za o<strong>na</strong> {to Sokrat <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go ka`al, tuku nitu za elementarnite<br />
pravila <strong>na</strong> logikata. Ottamu, zaradi kakvo takvo dobli`uvawe do stvavo<br />
da im ja skrati poslu{nosta <strong>na</strong> zkonite. Protiv ovaa opas<strong>na</strong> teorija Sokrat<br />
so svoeto u~ewe i so svojot `ivot ja branel teorijata deka poedinecot<br />
mora da im se prilagoduva <strong>na</strong> zakonite duri i toga{ koga mu e <strong>na</strong>prave<strong>na</strong> nepravda.<br />
Zakonite mo`at da se menuvaat no ne so sila, tuku so odluka <strong>na</strong> gra|anite,<br />
z<strong>na</strong>~i o<strong>na</strong>ka kako {to se i doneseni. Ako nekomu ne mu se dopa|a nekoj<br />
zakon toj ne smee nitu so sila da go sobori, a nitu so skratuvawe <strong>na</strong> poslu{-<br />
nosta da go gazi, tuku od dve mo`nosti treba da odbere ed<strong>na</strong>: ili da go <strong>na</strong>pu{ti<br />
gradot koj so svoite zakoni mu <strong>na</strong>reduva ne{to {to mu protivre~i <strong>na</strong> negovoto<br />
uveruvawe ili da gi uveri gra|anite deka zakonite ne im ~i<strong>na</strong>t. Me|utoa,<br />
{tom e donese<strong>na</strong> zakonska odluka, toj mora bez zadr{ka da i se pokoruva duri<br />
i koga mu se pravi <strong>na</strong>jgolema nepravda. Obrazlo`uvaweto <strong>na</strong> ovaa teorija e sodr`i<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> deloto Kriton. \uri}, M. Istorija helenske etike, Zavod za u|beni}e i<br />
<strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva, Beograd, 1987, str. 260-261.<br />
350
nosta mora da se povikame <strong>na</strong> negoviot dijalog koj se odnesuva <strong>na</strong> ova<br />
pra{awe. Vo nego, otkako <strong>na</strong>jprvin doka`uva deka toj samiot e <strong>na</strong>jgolemiot<br />
z<strong>na</strong>lec, filozof komu mora da mu se veruva, Sokrat zapo~uva so<br />
sugestivni pra{awa so ~ii odgovori mora da se soglasi sekoj, pa duri<br />
iumniot Kriton." Zarem ne pretstavuva zlo i sram ~ineweto nepravda,<br />
za toj {to ja pri~inuva <strong>na</strong> sekoj <strong>na</strong>~in? ... Neli ne smee{ da vozvrati{<br />
nepravda i koga si ja podnel, iako taka ne misli tolpata - za{to voop{to<br />
ne smee da se dejstvuva nepravedno? ...Treba li da se pri~inuva<br />
zlo, ili ne? ...Pravedno li e da vrati{ zlodelo ako si pretrpel zlo,<br />
kako {to govori tolpata, ili ne e pravedno? ...Z<strong>na</strong>~i, ne{to lo{o da<br />
im pri~inuva{ <strong>na</strong> lu|eto vo ni{to ne se razlikuva od nepravednoto<br />
dejstvuvawe? ...Ne treba, z<strong>na</strong>~i, nitu nepravda da mu se pri~inuva kakva<br />
i da e, nitu zlo da mu se pravi nekomu od lu|eto, ni toga{ koga od niv<br />
pretrpuva{ {to i da e? ...Dali nikoga{ voop{to ne e ispravno da se<br />
pri~inuva nepravda, istovremeno da se vra}a nepravda i da ne se brani{<br />
ako pretrpi{ zlo so toa {to }e <strong>na</strong>pravi{ zlo? i ...Dali ~ovek<br />
treba da go izvr{uva o<strong>na</strong> za koe {to se soglasil so nekogo, ili mu e<br />
dozvoelno da izmamuva?" Potoa konstatira: "Ako si zamineme odovde<br />
ne pokoruvaj}i mu se <strong>na</strong> gradot (z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> zaednicata i zakonite), nema<br />
da im pri~inime zlo <strong>na</strong> tie <strong>na</strong> koi {to <strong>na</strong>jmalku smeeme... Mo`e li se<br />
u{te da postoi grad vo koj donesenite presudi mo`at da imaat nekakva<br />
sila, tuku se obezvrednuvaat i se uni{tuvaat od poedinci... Bi mo`el<br />
nekoj mnogu da govori, osobeno ako e dr`avnik, za toj zakon {to se uni-<br />
{tuva, za zakonot {to gi donel tie presudi i {to opredelil tie da va-<br />
`at. Ili }e im ka`eme deka gradot <strong>na</strong>m ni storil nepravda i neispravno<br />
ja presudil kaz<strong>na</strong>ta... Koga ve}e si se rodil, koga ve}e si odgledan i<br />
vospituvan (od toj grad, od zaednicata, m.z.), bi mo`el li da ka`e{ <strong>na</strong><br />
krajot, deka ne si <strong>na</strong>{ potomok i podanik. Ako e taka, dali smeta{<br />
deka ti ima{ poded<strong>na</strong>kvo pravo so <strong>na</strong>s, pa o<strong>na</strong> {to bi go prezele nie da<br />
pravime so tebe i ti da dozvoli{ <strong>na</strong>m da ni go pravi{? Dali ima{<br />
isto pravo i so tatko ti, ili so tvojot gospodar, ako go ima{ slu~ajno,<br />
pa o<strong>na</strong> {to bi pretrpel ti od niv toa bi im go vreatil: so lo{o bi<br />
odgovoril, ako ~ue{ lo{o, ako te udrat i ti }e udri{ i drugo sli~no<br />
<strong>na</strong> toa. Sega pak, sprema tatkovi<strong>na</strong>ta i sprema zakonite }e ti bide li<br />
dozvoleno toa. Imeno, ako se <strong>na</strong>fatime da te pogubime presmetuvaj}i<br />
deka e toa pravedno, ti }e se <strong>na</strong>frli{ da ne urne{ <strong>na</strong>s zakonite i tatkovi<strong>na</strong>ta,<br />
kolku ti dosega mo}ta, i }e tvrdi{ deka pravedno postapuva{<br />
i deka se gri`i{ za dobrodetelta. Dali samo tolku si mudar za da<br />
ne ti bide jasno deka tatkovi<strong>na</strong>ta e podostoj<strong>na</strong> za po~it i od tatko i od<br />
majka i od pradedovci. Povozvi{e<strong>na</strong>, posveta i od pogolemo sudbinsko<br />
z<strong>na</strong>~ewe i kaj bogovite i kaj lu|eto, kaj tie, vsu{nost, {to imaat um:<br />
tatkovi<strong>na</strong>ta treba da bide sveta, nejze morame da í se pokoruvame, duri<br />
i `estoko da postapuva, morame da i slu`ime mnogu pove}e odo{to <strong>na</strong><br />
sopstveniot tatko: se dozvoluva da ne ubeduva taa, no sepak }e se pravi<br />
taka kako {to prepora~uva tatkovi<strong>na</strong>ta. Ako opredeluva ne{to da se<br />
351
podnesuva, toa spokojno treba da se podnesuva, {to i da e: tepawe, okovuvawe,<br />
ispra}awe vo voj<strong>na</strong> kaj {to mo`e{ da bide{ ranet ili da zagine{.<br />
Seto toa treba da se podnese, taka e pravedeno. Ne smeeme da otstapime,<br />
da se povlekuvame, da go <strong>na</strong>pu{tame borbeniot red, tuku i vo<br />
voj<strong>na</strong>, i <strong>na</strong> sud, i voop{to sekade treba da se pravi samo toa {to ne povikuva<br />
i gradot i tatkovi<strong>na</strong>ta... Nitu eden od <strong>na</strong>s zakonite ne spre~uva,<br />
nitu zabranuva, ako posaka nekoj od vas da si odi vo tu|i<strong>na</strong>, da si zamine<br />
toj i da se preseli vo koe i da e drugo mesto; nikoj ne brani <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>,<br />
sekoj da si odi tamu kaj{to mu e drago so se {to poseduva, samo<br />
ako ne sme mu po volja, bilo nie bilo gradot. No za toj {to }e ostane so<br />
<strong>na</strong>s, {to go z<strong>na</strong>e <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj sudime pravda i <strong>na</strong> koj{to sme uredile<br />
se vo gradot, za nego tvrdime deka se soglasil so <strong>na</strong>s <strong>na</strong> delo i deka }e<br />
dejstvuva taka kako {to }e opredelime nie; ako ne se pokoruva velime<br />
tripati pri~nuva nepravda: (1) ne ni se pot~inuva <strong>na</strong>m {to sme go sozdale<br />
i {to sme go odgledale, (2) se soglasil da ni se pokoruva, a ne se<br />
pokoruva, (3) nitu pak obid pravi da ne ubedi deka ne{to neubavo pravime;<br />
iako nie vsu{nost predlagame, a ne zapovedame grubo da se pravi<br />
o<strong>na</strong> {to sme opredelile, mu dopu{tame i dve mo`nosti, da dejstvuva so<br />
ubeduvawe ili da prifa}a o<strong>na</strong> {to mu e opredeleno, toj ne pravi ni-<br />
{to od se ova. 617 So drugi zborovi dali ova z<strong>na</strong>~i deka Sokrat, edno<br />
zboruva, a drugo misli ili go misli tokmu o<strong>na</strong> {to go zboruva, a toa<br />
e:pravi taka kako {to sakaat drugite, a ako ne saka{ - kr{i glava - odi<br />
si! Ako ne pravi{ kako {to saka mnozinstvoto, ti si tripati nepraveden.<br />
I <strong>na</strong>tamu, za nepravednite, za takvite {to ne sakat da postapat<br />
kako {to saka mnozinstvoto, dali Sokrat ne veli deka mnozinstvoto<br />
}e re~e: "Poslu{aj nî, Sokrate, <strong>na</strong>s, tvoite odgleduva~i i ne po~ituvaj<br />
ni deca, ni `ivot, ni {to i da e drugo pove}e od pravednosta za da si go<br />
ima{ seto toa koga }e se brani{ pristig<strong>na</strong>t ve}e vo Adot pred tie {to<br />
vladeeat tamu: za{to o<strong>na</strong> {to go prezema{, ni ovde ne e dobro, nitu<br />
pravedno, nitu pobo`no, ni za tebe, ni za koj i da e od tvoite bliski, a<br />
osobeno nema da bide dobro koga }e stigne{ tamu. Sega si odi{ opravdan,<br />
ako si odi{, no ne od <strong>na</strong>s zakonite, tuku od lu|eto. Ako izbega{<br />
vaka sramno i ako gi vrati{ nepravdata i zlodelata pogazuvaj}i si gi<br />
sopstvenite dogovori i spogodbi so <strong>na</strong>s, ako im pri~ini{ zlo, vsu{-<br />
nost <strong>na</strong> tie <strong>na</strong> koi <strong>na</strong>jmalku treba, <strong>na</strong> samiot sebe, <strong>na</strong> prijatelite, <strong>na</strong><br />
tatkovi<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong>m, }e ti bideme luti dodeka si `iv, a tamu bra}ata<br />
<strong>na</strong>{i, zakonite vo Adot, ne }e gi prifatat blago, za{to }e z<strong>na</strong>at deka<br />
si se <strong>na</strong>fatil da ne uni{ti{ - dokolku si vo mo`nost... i Dopu{ti, <strong>na</strong>jposle,<br />
Kritone, da go storime toa <strong>na</strong> {to i bog ne upatuva." 618 Po seto<br />
352<br />
617<br />
Platon, Kriton, Kultura, Skopje, 1990, str. 60-68.<br />
618<br />
Ibid, str. 67-68.
toa, iako celos<strong>na</strong> vo kontradikcija so o<strong>na</strong> {to go veli vo Eutifron, 619<br />
go ispi otrovot i presre}en se preseli vo Adot. 620<br />
Toa vpro~em go potvrdi Fajdon: "Toj ~ovek mi se ~ine{e sre-<br />
}en, Ehekrate i po odnesuvaweto i po zborovite! Umira{e bez strav i<br />
blagodarno: mi se ~ine{e deka toj ni vo Adot ne odi bez bo`ja volja, a<br />
koga }e stigne tamu }e mu bide nemu isto taka dobro: a komu, ako ne<br />
nemu? Poradi toa ne me obzema{e so`aluvawe."Be{e li vo pravo Fajdon<br />
za toa deka <strong>na</strong> Sokrat }e mu bide dobro vo Adot. Ili mo`ebi i toj,<br />
kako mnogumi<strong>na</strong> dru|i pomisli: Kako da ne, `imi pesov, }e mu bide!<br />
619<br />
Na pra{aweto: Zo{to vo "Eutifron" Sokrat go odvra}a Eutifron<br />
da go tu`i svojot tatko? - tamu, kako {to veli Xuri}, Sokrat poka`uva deka<br />
odnosot me|u roditelite i decata go posmatral od visoko eti~ko stojali{te.<br />
Vsu{nost, toj gi usvojuva i brani nepi{anite zakoni, koi iako ne se <strong>na</strong>pi{ani<br />
va`at kaj site lu|e, a eden od tie zakoni <strong>na</strong>reduva i po~ituvawe <strong>na</strong> roditelite.<br />
V. \uri}, M. Istorija helenske etike, str. 259-260.<br />
620<br />
Poi<strong>na</strong>ku Kambovski: Nepravednosta <strong>na</strong> zakonot, spored Sokrat ne e<br />
pri~i<strong>na</strong> za negovoto nepo~ituvawe, zatoa {to dr`avata zasnova<strong>na</strong> vrz zakoni<br />
voop{to e mnogu pospravedliva od dr`avata vo koja ne postojat nikakvi zakoni...<br />
Pretpo~ituvaja}i ja obvrskata za po~ituvawe i <strong>na</strong> nespravedliviot zakon,<br />
toj vsu{nost mu dava prednost <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost pred<br />
pravdata... Pravdata do koja ~ovekot doa|a po pat <strong>na</strong> samospoz<strong>na</strong>vawe, e vsade<strong>na</strong><br />
vo negovata du{a i pretstavuva negova vodilka i koga <strong>na</strong>dvore{niot moralen<br />
avtoritet <strong>na</strong> zakonot e razni{an! Nepravedno osuden od Atinjanite za<br />
izmisleni zlostorstva (bogohulewe i rasipuvawe <strong>na</strong> mladite), ja izbira smrtta,<br />
odbivaj}i ja ponudata <strong>na</strong> svoite prijateli da go oslobodat od zatvorot vo<br />
koj go o~ekuva izvr{uvaweto <strong>na</strong> smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> (podobra e smrtta koja e posledica<br />
<strong>na</strong> nepraved<strong>na</strong>, otkolku <strong>na</strong> praved<strong>na</strong> smrt<strong>na</strong> presuda!)... Negovoto objasnuvawe<br />
deka pod nikakov uslov, duri i po ce<strong>na</strong> <strong>na</strong> `ivotot, ne bi smeelo da se<br />
uriva dostoinstvoto <strong>na</strong> zakonot so izbegnuvawe <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nepraved<strong>na</strong><br />
presuda ja glorificira va`nosta <strong>na</strong> zakonitosta za organizira<strong>na</strong>ta zaednica,<br />
koja ima nesporedivi prednosti za doblestite <strong>na</strong> poedinecot vo sporedba so<br />
zaednicata vo koja vladee bezzakonie. Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
Makedonska akademija <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukite i umetnostite, Skopje, 2010, str. 62. Vo<br />
istiot trud Kambovski go veli i slednoto: Koga bi se postavilo hipoteti~ko<br />
pra{awe: Dali ~ovekot pobrzo bi se soglasil da `ivee so <strong>pravoto</strong> makar toa<br />
da ima elementi <strong>na</strong> nepravednost, ili bez nego vo komplet<strong>na</strong> a<strong>na</strong>rhija i nemir,<br />
sigurno bi preteg<strong>na</strong>l rezonot <strong>na</strong> Sokrat, koj dobrovolno ja izbral i smrtta,<br />
samo za da se za~uva dignitetot <strong>na</strong> zakonot! Me|utoa, nesomneno takvoto veruvawe<br />
vo mo}ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i negovata poddr{ka va`at se dotamu, do kade {to<br />
lu|eto veruvaat deka toa vo <strong>na</strong>jgolemiot del e racio<strong>na</strong>lno i pravedno, dopu-<br />
{taj}i neracio<strong>na</strong>lnost i nepravednost samo vo oddelni negovi re{enija. Ibid,<br />
str. 262. Po seto ova, sleduva moeto pra{awe - dali Sokrat e dosleden <strong>na</strong> seto<br />
toa {to mu se pripi{uva kako doblest i vo deloto "Eutifron," i zo{to nikoj<br />
od negovite komentatori toj ras~ekor ne saka da go vidi?<br />
353
2. PLATON<br />
Platon e osnova~ <strong>na</strong> objektivniot idealizam spored koj podra~jeto<br />
<strong>na</strong> ideite e vistinskata realnost i primer <strong>na</strong> se {to e pojavno.<br />
Toa <strong>na</strong>jednostavno se gleda od negovata alegorija za pe{terata, spored<br />
koja <strong>na</strong>jgolemiot broj lu|e li~at <strong>na</strong> okovan ~ovek koj sedi vo mrak vo<br />
pe{tera svrten so grbot kon svetlosta koja ne mo`e da ja vidi i zatoa<br />
gi posmatra samo nejzinite senkite <strong>na</strong> yidot od pe{terata. Ottamu, misli<br />
deka tie senki se raelniot svet. Samo filozofot e ~ovek koj gi raski<strong>na</strong>l<br />
prangite i gleda vo samata svetlost, odnosno vo stvarniot svet,<br />
vo realnosta. Pe{terata go pretstavuva vidliviot svet, svetlosta gi<br />
pretstavuva sonceto i gospod istovremeno kako izvori <strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewe, a ~ovekot<br />
{to e osloboden od prangite ja pretstavuva ~ovekovata du{akoja<br />
se vozdignuva do gospod i se soedinuva so nego. Gospod, vsu{nost e ideja<br />
<strong>na</strong> dobroto, od koja poteknuva se {to e dobro - svetlosta vo vidliviot<br />
svet i visti<strong>na</strong>ta i razumot vo nevidliviot. Filozofot koj do{ol do<br />
toa visoko soza<strong>na</strong>nie ne saka pove}e da se zanimava so ~ove~ki raboti,<br />
isto kako {to ~ovek koj izlegol od pe{terata ne saka vo nea povtorno<br />
da se vrati. Me|utoa, isto kako {to zakonodavecot ne im dopu{ta <strong>na</strong><br />
osta<strong>na</strong>tite klasi vo dr`avata da ja doseg<strong>na</strong>t svojata celos<strong>na</strong> sre}a, tuku<br />
da go rabotat o<strong>na</strong> za {to se sposobni vo interes <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta, taka ni <strong>na</strong><br />
filozofite nema da im se dopu{ti da osta<strong>na</strong>t celosno sre}ni vo<br />
posmatraweto <strong>na</strong> ve~niot svet <strong>na</strong> ideite - tie }e bidat dol`ni da i se<br />
vratat <strong>na</strong> dr`avata i so nea da upravuvaat za op{ta korist. 621<br />
621<br />
"Negovata osnov<strong>na</strong> filozofska misla e deka postojat objektivno<br />
dadeni idei kako su{tini koi se nepromenlivi, edinstven realen svet, a stvarite<br />
koi nie gi zabele`uvame, materijalnite stvari i ~ovekot, se samo minliv<br />
odraz, minliva senka. Su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ovekot ne e vo negovoto telo, tuku vo<br />
negovata du{a, a du{ata ne e ni{to drugo, tuku otpad<strong>na</strong>ta ideja koja se stremi<br />
povtorno da se vrati vo carstvoto <strong>na</strong> ve~nite idei. ^ovekot mo`e da ja postigne<br />
sre}ata samo ako se spoi so ideite vo nivnoto ve~no carstvo. Celokupniot<br />
problem <strong>na</strong> ~ovekot i op{testvoto e vo <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj treba da se `ivee<br />
za da se postigne toa spojuvawe so ideite. Da se <strong>na</strong>jde takviot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `ivot<br />
e zada~a <strong>na</strong> etikata. Me|utoa, takviot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `ivot ne zavisi samo od poedinecot<br />
i negovoto odnesuvawe, tuku u{te pove}e i od op{testvoto i negovoto<br />
ureduvawe i vlijaniteto vrz lu|eto. Ureduvaweto <strong>na</strong> op{testvoto, odnosno <strong>na</strong><br />
dr`avata e predmet <strong>na</strong> politikata koja <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in se pojavuva kako del <strong>na</strong><br />
etikata, kako apsolutno pot~ineta <strong>na</strong> etikata. Politi~kata filozofija,<br />
odnosno filozofijata voop{to treba da <strong>na</strong>jde sovr{eno op{testvo koe }e mu<br />
pomogne <strong>na</strong> ~ovekot za izdigawe do svetot <strong>na</strong> ideite, kon negovo usovr{uvawe,<br />
kon negova predodba." LukiÊ R. op cit. str. 84-85.<br />
Spored Platon, <strong>na</strong> sekoj vid predmeti mu soodvetstvuva po ed<strong>na</strong> ideja.<br />
Taka postoi ideja <strong>na</strong> ma~ka, <strong>na</strong> ~ovek ili ku}a. Nakratko, <strong>na</strong>zivot <strong>na</strong> sekoja<br />
klasa (<strong>na</strong>zivot <strong>na</strong> eden vid objekti), ili op{tiot poim, uka`uvaat <strong>na</strong> posto-<br />
354
Ideite se izvor i pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> postojnoto. Tie se edinsve<strong>na</strong>ta vistinska<br />
realnost, a svetot <strong>na</strong> ~uvstvitelnite ne{ta (stvarnosta) e<br />
samo slika <strong>na</strong> svetot <strong>na</strong> ideite. Ideite se ve~ni i nepromenlivi, a ~uvstvitelnite<br />
bitija se nesovr{eni i promenlivi i postojat samo spored<br />
nivnoto u~estvo vo ideite. 622 Tie pretstavuvaat op{ti zakoni, ideali<br />
<strong>na</strong> koi se ugledaat poedine~nite stvari. Vo hierarhijata <strong>na</strong> ideite <strong>na</strong>jvisoka,<br />
vrv<strong>na</strong> ideja e idejata <strong>na</strong> dobroto koja e istovid<strong>na</strong> so bo`estvoto.<br />
Taa za svetot <strong>na</strong> ideite z<strong>na</strong>~i isto {to za svetot <strong>na</strong> materijata<br />
pretstavuva sonceto. Ottamu, za nego eti~ki ideal <strong>na</strong> ~ovekot treba da<br />
bide postignuvawe <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> dobroto koja mora da se ostvari ne<br />
samo vo poedinecot, tuku i vo ideal<strong>na</strong>ta dr`ava (vo zaednicata). Ideal<strong>na</strong>ta<br />
dr`ava, pak, se zasnova vrz ostvaruvaweto <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravednosta<br />
spored koja vo dr`avta sekoj pripadnik <strong>na</strong> svojot stale`623 go<br />
raboti o<strong>na</strong> za {to e sposoben. 624 Prevedeno <strong>na</strong> sekojdneven jazik pravewe<br />
soodvet<strong>na</strong> ideja. Isto kako matemati~ite idei i ideite <strong>na</strong> drugite objekti<br />
se sovr{eni vo sporedba so nivnite nesovr{eni kopii vo stvarnosta. Ottamu,<br />
ideal<strong>na</strong>ta ma~ka sovr{eno gi poka`uva site svojstva <strong>na</strong> "ma~kavost," a<br />
idealniot atlet vo sekoj pogled se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong>d sekoj idealen atlet: <strong>na</strong> primer,<br />
oblikot <strong>na</strong> negovoto telo e idealen. Patem re~eno, smislata koja sega mu ja<br />
davame <strong>na</strong> zborot "idealen" proizleguva od platonovata teorija. Rajhenbah, H.<br />
Ra|enje <strong>na</strong>u~ne filozofije, Nolit, Beograd, 1964, str. 48.<br />
622 Platon ja razviva teorijata za vrednostite i doblestite kako bestelesni,<br />
posebni i samostojni, nezavisni idei od ~ovekot! Bestelesniot svet <strong>na</strong><br />
idei e vistinskoto bitie do koe se doa|a so razumot, a vistinsko spoz<strong>na</strong>nie e<br />
spoz<strong>na</strong>nieto <strong>na</strong> svetot <strong>na</strong> ideite, dodeka <strong>na</strong>dvore{niot setilen, materijalen<br />
svet e samo nesovr{en odraz <strong>na</strong> svetot <strong>na</strong> ideite. Ideite ja opredeluvaat<br />
ontolo{ta priroda <strong>na</strong> site konkretni i vidlivi pojavi, zatoa {to imaat<br />
aprior<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>, sekoga{ se identi~ni (so samite sebe) i poradi toa ve~ni<br />
i nemenlivi! ...Pravdata kako <strong>na</strong>jvisoka ideja, do koja se doa|a so umno spoz<strong>na</strong>vawe,<br />
postoi vo lu|eto i vo polisot samo koga razumot gospodari so ~ovekovata<br />
volja i <strong>na</strong>goni. Taa podrazbira barawe sekoj da se zanimava so svojata<br />
rabota i da ne se me{a vo rabotata <strong>na</strong> drugiot. Taa, spored toa, pove}e e<br />
povrza<strong>na</strong> so redot i poredokot otkolku so ed<strong>na</strong>kvosta ili so nekoja druga dobrodetel.<br />
Pravdata vo individual<strong>na</strong> smisla Platon ja zamisluva kako ramnote`a<br />
<strong>na</strong> trite delovi <strong>na</strong> ~ovekovata du{a - razumot, voljata i <strong>na</strong>gonot, taka<br />
{to sekoj od niv ja vr{i svojata rabota, no mo}ta sepak treba da mu pripa|a <strong>na</strong><br />
razumot, zatoa {to e mudar i mora da se gri`i za celata du{a. Kambovski, V.<br />
<strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, 2010, str. 63-64.<br />
623<br />
1. stale`ot <strong>na</strong> proizvoditeli: za<strong>na</strong>et~ii i zemjodelci, 2. vojnicite<br />
koi ja bra<strong>na</strong>t dr`avata i, 3. filozofite koi so svojata mudrost ja vodat dr`avata.<br />
624<br />
Sokrat: Gledaj sega, dali i tebe ti se ~ini o<strong>na</strong> {to i mene mi se<br />
~ini: dali tebe ti se ~ini deka golema {teta }e podnese dr`avata ako yidarot<br />
prezeme da gi izvr{uva rabotite <strong>na</strong> ko`arskiot za<strong>na</strong>et~ija, ili ovoj rabotite<br />
355
data spored Platon e harmonija 625 ed<strong>na</strong>kvo sodr`a<strong>na</strong> i vo dene{niot<br />
ideal "vistinski ~ovek <strong>na</strong> vistinsko mesto" koj tamu }e go vr{i toa<br />
{to mo`e <strong>na</strong>jdobro da go vr{i i so ed<strong>na</strong>kva mera }e vra}a za o<strong>na</strong> {to go<br />
dobiva.Tamu kade {to lu|eto ne stojat <strong>na</strong> svoite prirodni mesta, kade<br />
{to grado<strong>na</strong>~alnicite nemaat nitu osnovno obrazovanie, kade {to<br />
<strong>na</strong> yidarot, ili ako si gi sme<strong>na</strong>t orudijata eden so drug, ili da si gi razme<strong>na</strong>t<br />
platite, ili, pak, samo eden od niv da gi izvr{uva obete raboti?<br />
Glaukon: Ne smee taka da bide!<br />
Sokrat: Po<strong>na</strong>tamu: ako nekoj za<strong>na</strong>et~ija ili nekoj trgovec, dvajcata takvi<br />
spored svojata priroda, bi se izdig<strong>na</strong>le so bogatstvo, izobilstvo imot, so<br />
teles<strong>na</strong> sila ili so ne{to drugo takvo, pa bi prezele da mi<strong>na</strong>t vo vidot <strong>na</strong> voinite,<br />
ili, nekoj od voinite posaka da vleze vo oblik <strong>na</strong> zakonodavec i ~uvar<br />
<strong>na</strong> dr`avata, a ne e dostoen za takva slu`ba, potoa, ako si gi prome<strong>na</strong>t orudijata<br />
i po~estite, ili ako eden od ovie se osmeli da gi izvr{uva site dejnosti<br />
voedno, dali toga{ i ti }e smeta{ deka promenite vo taa smisla i semo`<strong>na</strong>ta<br />
raznovidnost <strong>na</strong> dejnostite, pretstavuva urivawe <strong>na</strong> dr`avata?<br />
Glaukon: Sekako!<br />
Sokrat: Z<strong>na</strong>~i i ti, sosema ispravno bi opredelil deka ova mno`estvo<br />
raznovidni dejnosti i promeni vo trite su{tinski roda se <strong>na</strong>jgolema {teta<br />
<strong>na</strong>prave<strong>na</strong> <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> dr`avata?<br />
Glaukon: Sekako!<br />
Sokrat: Z<strong>na</strong>~i ova vsu{nost e nepravednost. Da povtorime: ako trgovskiot,<br />
pomo{ni~kiot i ~uvarskiot rod ima svoja sopstve<strong>na</strong> dejnost, i ako sekoj<br />
od niv ja izvr{uva svojata sopstve<strong>na</strong> zada~a vo dr`avata, toga{ ova bi<br />
bilo pravednost, a dr`avata bi se opredelila kako praved<strong>na</strong>. Platon, Politeja,<br />
Tri, Skopje, 2002, str. 225.<br />
625<br />
Spored Grejling, vo razmisluvaweto <strong>na</strong> Platon za moralniot `ivot<br />
poimot pravda ima dvokartno z<strong>na</strong>~ewe: kako v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> pravda vo smisla <strong>na</strong><br />
harmonija i kako pravedno `iveewe <strong>na</strong> `ivotot za koe sakal da poka`e deka e<br />
daleku posre}eno odkolku nepravedno se `ivee. So ova Platon ne misli <strong>na</strong><br />
`ivot vo koj poedinecot postapuva pravedno sprema drugite - pobrgu bi mo`elo<br />
da se ka`e deka <strong>na</strong> um go ima `ivotot koj se `ivee vo soglasnost so ramnote`ata<br />
<strong>na</strong> razumot i strastite vo site prakti~ni i kon <strong>na</strong>dvore{nosta <strong>na</strong>so~eni<br />
dejstvija. So drugi zborovi, toa e `ivot ~ija osobenost e ~uvstvoto za<br />
ramnote`a. Eden od agrumentite <strong>na</strong> Platon za da mu se dade prednost <strong>na</strong> pravedniot<br />
<strong>na</strong>d nepravedniot `ivot le`i vo toa {to ~ovek bez ~uvstvo za pravda<br />
(odnosno bez ~uvstvo za skladnost) nema da mo`e da postavi granici <strong>na</strong> svoite<br />
`elbi, poradi {to sekoga{ }e bide nezadovolen. U{te eden argument e i toa<br />
{to poedinecot koj `ivee pravedno - a toa e posledica <strong>na</strong> razmisluvaweto za<br />
`ivotot koj treba da se <strong>na</strong>pravi povramnoet`en i harmoni~en - sekoga{ }e<br />
z<strong>na</strong>e koi zadovolstva se onie vistinskite, a posebno }e bide svesten za toa<br />
deka zadovolstvata <strong>na</strong> umot, spored vrednosta, daleku gi <strong>na</strong>dminuvaat zadovolsvata<br />
<strong>na</strong> teloto. Grejling E. K. [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim <strong>na</strong>~inom `ivljenja,<br />
Lagu<strong>na</strong>, Beograd, 2007.str. 44.<br />
356
semkari stanuvaat ministri, a stjuardesi pretsedateli <strong>na</strong> dr`ava, tamu<br />
koordi<strong>na</strong>cijata <strong>na</strong> delovite e <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong> i ima raspa|awe <strong>na</strong> zaedicata.<br />
Pravednosta e taxis kai kosmos - poredok i ubavi<strong>na</strong> <strong>na</strong> du{evnite delovi.<br />
Pravednosta za du{ata <strong>na</strong> ~ovekot e isto {to i zdravjeto za negovoto<br />
telo. 626 Pritoa, spored Platon koj veruva{e deka postojat rodeni<br />
konduraxii i rodeni upravuva~i, 627 pravednosta ne mu pripa|a ni <strong>na</strong><br />
ovoj ni <strong>na</strong> onoj stale` kako ni <strong>na</strong> opredeleni odnosi me|u stale`ite,<br />
tuku <strong>na</strong> funkcioniraweto <strong>na</strong> op{testvoto kako celi<strong>na</strong>. Na sli~en <strong>na</strong>-<br />
~in pravednosta vo du{ata se sostoi vo toa sekoj del <strong>na</strong> du{ata da ja<br />
vr{i <strong>na</strong> sebe svojstve<strong>na</strong>ta i dodele<strong>na</strong> funkcija. 628<br />
Nasproti svetot <strong>na</strong> ideite stoi materijata koja kako haoti~<strong>na</strong><br />
masa postoi odsekoga{. Svetot <strong>na</strong>stanuva taka {to sozdatelot ja oblikuva<br />
materijata po primerot <strong>na</strong> ideite. Ottamu, vidliviot svet e samo<br />
odraz, kopija <strong>na</strong> setot <strong>na</strong> ideite. ^ovekot spored svojata du{a mu pripa|a<br />
<strong>na</strong> svetot <strong>na</strong> ideite, 629 a spored teloto <strong>na</strong> minlivot svet <strong>na</strong> materi-<br />
626<br />
I kaj poedinecot pravednosta z<strong>na</strong>~i dejstvitelen poredok: toa e<br />
harmoni~no dejstvuvawe <strong>na</strong> ekstremitetite <strong>na</strong> ~ovekot od koi sekoj stoi <strong>na</strong><br />
mestoto koe {to mu e opredeleno i koj u~estvuvaj}i vo dejstvuvaweto so drugite<br />
go prilo`uva svojot del <strong>na</strong> ~ove~ki trud. Sekoj ~ovek e kosmos ili haos<br />
<strong>na</strong> kopne`i, ~uvstva i pretstavi. Ako tie stojat vo harmoni~en odnos, toga{<br />
toj go prodol`uva `ivotot i do`ivuva uspeh, a ako go zagubi svoeto opredeleno<br />
mesto i ja proma{i svojata slu`ba, toga{ ~uvstvoto se obiduva <strong>na</strong> dejstvuvaweto<br />
da mu bide ne samo topli<strong>na</strong>, tuku i svetlost (kako kaj fa<strong>na</strong>ti~arite),<br />
ili ako razumot se obiduva da stane dejstvuvawe ne samo svetlost, tuku i topli<strong>na</strong><br />
(kako kaj ~ovek koj e samo vo intelektot), toga{ zapo~nuva rasturawe <strong>na</strong><br />
li~nosta i neuspehot se pribli`uva kako neizbe`<strong>na</strong> no}. Pravednosta e tais<br />
kai kosmos - poredok i ubavi<strong>na</strong> - <strong>na</strong> du{evnite delovi. Toa e du{a me|u ~ovekot<br />
i prirodata, ili me|u ~ovekot i drugite lu|e ili me|u ~ovekot i negovata sopstve<strong>na</strong><br />
priroda. Pravednosta za du{ata <strong>na</strong> ~ovekot e isto {to i zdravjeto za<br />
negovoto telo.<br />
627<br />
Aristotel veruva{e deka postojat rodeni robovi, a Lombrozo rodeni<br />
zlostornici.<br />
628<br />
Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 60-61.<br />
629<br />
Postojat avtori koi se u{te se zanimavaat so `ivotot <strong>na</strong> du{ata po<br />
smrta. <strong>Filozofija</strong>ta <strong>na</strong> Sokrat, veli Muhi}, te{i so visti<strong>na</strong>ta deka du{ata<br />
ne umira! A ako ne umira du{ata, ni{to ne umira! Muhi}, F. Filozofi ute-<br />
{iteli, Prv del, Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2010, str. 19. Najuverliva i <strong>na</strong>jcelos<strong>na</strong><br />
potvrda i dokaz za uteha vo soz<strong>na</strong>nieto deka vo op{tata minlivost, <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
vo <strong>na</strong>s ima ne{to {to ne minuva. Na{ata du{a! I deka onoj koj ja spasuva du-<br />
{ata go spasuva <strong>na</strong>jvrednoto - povredno od site svetski bogatstva, povredno od<br />
svetot! Oti site ne{ta <strong>na</strong> ovoj svet minuvaat. No du{ata ostanuva zasekoga{.<br />
Ako z<strong>na</strong>eme kako da ja spasime! A ja spasuvame so filozofijata, koja podu~uva<br />
deka `ivotot vo soglasnost so doblesta ja ~uva du{ata, ja obu~uva za golemiot<br />
pat po koj }e stasa do svoeto vistinsko mesto, oslobode<strong>na</strong> od site stradawa.<br />
357
jata. So ogled <strong>na</strong> toa {to du{ata postoela i pred ovoj `ivot vo svetot<br />
<strong>na</strong> ideite kade {to do{la po kaz<strong>na</strong>, po smrta <strong>na</strong> teloto, du{ata (koja<br />
vsu{nost i samata e ideja) prodol`uva da `ivee vo svetot <strong>na</strong> ideite.<br />
Dodeka e vo teloto taa e vo ropstvo i zatoa edvaj ~eka da se vrati vo<br />
svetot kade {to prestojuvala pred da se <strong>na</strong>jde vo teloto. Kaz<strong>na</strong> za lo{-<br />
ite du{i e niv<strong>na</strong>ta reinkar<strong>na</strong>cijavo teloto <strong>na</strong> nekoe `ivotno. 630 Spored<br />
Platon, 631 materijalniot svet go spoz<strong>na</strong>vame preku ~uvstvata {to<br />
Ibid, str, 24. I <strong>na</strong>tamu, Platon nedvosmisleno potvrdil deka du{ata ne e samo<br />
besmrt<strong>na</strong> tuku i deka nu`no e neuni{tliva! (str. 259). Zgora <strong>na</strong> toa, istiot<br />
avtor veli: Se ~ini deka spored Platon, teloto e intrinsi~no `ivo, taka {to<br />
du{ata zaminuva koga teloto }e umre, a ne deka teloto umira koga du{ata }e<br />
zamine od nego! (str. 257).<br />
630<br />
Lo{ite du{i se prisileni da skitaat, da kru`at okolu grobovite i<br />
<strong>na</strong>dgrobnite kamewa i da platat kaz<strong>na</strong> za porae{niot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `iveewe {to<br />
im bil dolen. Skitaat tie se dodeka ne mu se pridru`at <strong>na</strong> telesnoto, kopnejki<br />
da bidat zatvoreni vo nego. Se zatvoraat, vsu{nost, vo bivali{ta <strong>na</strong> koi<br />
im se privrzale vo `ivotot... Vo redot <strong>na</strong> magariwata, ili vo sli~ni `ivotni,<br />
sosema sigurno se vovlekuvaat lakomite, svoeglavite, nevozdr`anite, pijanicite...<br />
Tie pak {to sakaat nepravdi, <strong>na</strong>silstva i grabe`i vleguvaat vo rodot<br />
<strong>na</strong> volcite, jastrebite i sokolite... Najbla`eni se tie {to se zanimavale gri-<br />
`livo so <strong>na</strong>rod<strong>na</strong>ta i politi~kata dobrodetel {to se <strong>na</strong>rekuva u{te razumnost<br />
i spravedlivost, a se steknuva so <strong>na</strong>vika i se dobiva so ve`bawe, bez qubov<br />
kon mudrosta i bez um... Tie se vra}aat vo takov nekoj politi~ki, pitom<br />
rod, nekako vo rodot <strong>na</strong> p~elite, osite i mravkite, ili vo istiot ~ove~ki rod<br />
i od niv stanuvaat odmereni lu|e... A samo toj {to go qubi soz<strong>na</strong>nieto vleguva<br />
vo rodot <strong>na</strong> bogovite... Poradi toa vistinskite filozofi se vozdr`uvaat od<br />
<strong>na</strong>sladi i od pohodite telesni. Platon, Fajdon, Kultura, Skopje, 1990, str.<br />
112-113. Ovde treba da se priz<strong>na</strong>e deka reinkar<strong>na</strong>cijata e lo{a rabota. Za{to,<br />
ako ima reinkar<strong>na</strong>cija (selewe du{i od lu|e vo `ivotni i obratno) - kolku<br />
du{i imalo <strong>na</strong> po~etokot, tolku treba da ne ima i sega, a toa z<strong>na</strong>~i deka so <strong>na</strong>maluvaweto<br />
<strong>na</strong> brojot <strong>na</strong> `ivotnite i gadinkite (fakt e, a nie sme svedoci <strong>na</strong><br />
sovremeniot proces <strong>na</strong> postojano <strong>na</strong>maluvawe pa duri i <strong>na</strong> is~eznuvawe <strong>na</strong><br />
brojni `ivotni vidovi) se zgolemuva brojot <strong>na</strong> lu|eto.<br />
631 Negovi dela: Apologija - Odbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Sokrat (za slobodata), Kriton<br />
(za poslu{nosta kon zakonite), Protagora (za vrednostite), Ion (za poezijata),<br />
Lahet (za hrabrosta), Lisid (za prijatelstvoto), Hermid (za razboritosta),<br />
Eutifron (za pobo`nosta), Dr`ava (za celta i funkcijata <strong>na</strong> dr`avata:<br />
cel <strong>na</strong> dr`avata e blagosostojba i sre}a <strong>na</strong> site gra|ani, a glav<strong>na</strong>ta funkcija<br />
nivnoto vospituvawe), Gorgija (protiv retorikata), Menon (teorija <strong>na</strong><br />
se}avaweto), Eutide (za sofizmite), Hipija Pomaliot (za ubavoto), Meneksen<br />
(za retorikata), Gozba (za qubovta), Fejdon (za besmrtnosta <strong>na</strong> du{ata), Fedar<br />
(za podleba <strong>na</strong> du{ata), Teetet (za z<strong>na</strong>eweto), Parmenid (za dijalektikata),<br />
Sofist (za bitieto i nebitieto), Dr`avnik (prodol`enie <strong>na</strong> Dr`ava), Fileb<br />
358
vpro~em i ne pretstavuva vistinsko spoz<strong>na</strong>vawe, a svetot <strong>na</strong> ideite<br />
mo`e da se poz<strong>na</strong>e edinstveno mislovno preku tn. teorija <strong>na</strong> se}avaweto.<br />
632 Spored taa teorija, vistinskoto spoz<strong>na</strong>vawe, vsu{nost, ne e doa-<br />
|awe do ni{to novo, tuku pretstavuva samo se}avawe <strong>na</strong> du{ata <strong>na</strong> ne-<br />
{tata {to gi z<strong>na</strong>ela dodeka prestojuvala vo svetot <strong>na</strong> ideite od kade<br />
{to do{la vo <strong>na</strong>{eto telo. Ottamu, poz<strong>na</strong>vaweto e samo se}avawe koetolku<br />
e pouspe{no kolku {to du{ata pove}e se osloboduva od barawata<br />
<strong>na</strong> teloto. Spored toa, sekoe empirisko soz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> dade<strong>na</strong>ta<br />
stvarnost, za Platon e samo la`no, prividno soz<strong>na</strong>nie za ideite koe ne<br />
mo`e da se postigne <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in.<br />
Osnov<strong>na</strong> crta <strong>na</strong> negovata politi~ka misla e nedoverba vo ~ovekot<br />
(i vo negovata sovr{enost) od kade proizleguva potrebata nekoj<br />
od <strong>na</strong>dvor - dr`avata - so sila da go usovr{uva i dr`i vo granicite <strong>na</strong><br />
zakonot i redot.<br />
Vo pogled <strong>na</strong> sfa}aweto <strong>na</strong> prirodnoto pravo, Platon vo osnova<br />
gi sledi ideite <strong>na</strong> sofistite i ottamu prirodnoto, kako vistinsko<br />
pravo, go razlikuva od prividnoto (la`no) pravo. Spored Platon, prirodno<br />
pravo e eden vid ideal<strong>na</strong> stvarnost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (vistinsko pravo),<br />
a pozitivno pravo e o<strong>na</strong> koe, koga nositelite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast<br />
donesuvaat zakoni so koi se {titat nivnite sopstveni interesi i se javuva<br />
kako negov nesovr{en izraz (prividno, la`no pravo). 633 Vistins-<br />
(za <strong>na</strong>sladata), Zakoni (za reforma <strong>na</strong> dr`avata), Timej (za kosmosot) i Kririja<br />
(za politi~ki pra{awa).<br />
632<br />
Interesno e {to ova stojali{te ne e <strong>na</strong>pu{teno duri i denes. Spored<br />
eden <strong>na</strong>{ ve}e citiran avtor, ako du{ata e, taka da se ka`e, so neograni~en<br />
rok <strong>na</strong> traewe, teloto e striktno limitirano <strong>na</strong> ednokrat<strong>na</strong> upotreba!<br />
Bez ogled kolku pati se vra}a vo teloto du{ata nikoga{ ne se inkarnira (vseluva)<br />
vo istoto telo, tuku sekoj pat vo drugo telo. Zatoa du{ata ne mo`e da gi<br />
zapomni istite <strong>na</strong>stani koi i se slu~ile vo nekoe drugo telo. Muhi}, F. Filozofi<br />
ute{iteli, Prv del, Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2010, str. 214.<br />
633<br />
"Soglasno so osnov<strong>na</strong>ta postavka za razlikuvawe <strong>na</strong> ideite od stvarnosta<br />
i veruvaweto vo besmrtni, ve~ni i nepromenlivi idei, Platon go prifa}a<br />
prirodnoto pravo kako ideja <strong>na</strong> sovr{e<strong>na</strong>ta stvarnost, <strong>na</strong>sproti pozitivnoto<br />
pravo kako nesovr{e<strong>na</strong> slika <strong>na</strong> prirodnoto pravo. Zakonicite <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo bi trebalo ed<strong>na</strong>kvo da gi za{tituvaat `ivotite i interesite<br />
<strong>na</strong> site lica kon koi se upateni, a ne samo da gi za{tituvaat onie koi gi donele.<br />
Vrz taa postavka Platon gi deli zakonite <strong>na</strong> onie koi se vistinski i praveni<br />
i <strong>na</strong> onie koi se nepravedni i vo su{ti<strong>na</strong> samo prividni. Pravoto, spored<br />
Platon, treba da mu slu`i <strong>na</strong> pravdata, a toa z<strong>na</strong>~i i da ja za{tituva<br />
ed<strong>na</strong>kvosta. Me|utoa, toj konstatira dva vida <strong>na</strong> pravda, odnosno <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost.<br />
Ed<strong>na</strong>ta e opredele<strong>na</strong> i manifestira<strong>na</strong> so dr`avnite zakoni, a drugata e dade<strong>na</strong><br />
so prirodnoto pravo. Vo taa smisla e karakteristi~en stavot koj Platon go<br />
izrazil so zborovite: "Postojat dva vida ed<strong>na</strong>kvost koi spored imeto li~at<br />
ed<strong>na</strong> <strong>na</strong> druga, me|utoa koi, vsu{nost, mnogu se razlikuvaat. Ed<strong>na</strong>ta se sostoi<br />
359
koto pravo ja za{tituva pravdata, a pravdata e sredstvo so koe se ostvaruva<br />
sre}ata <strong>na</strong> dr`avata. 634 Ottamu, spored nego glav<strong>na</strong>ta zada~a <strong>na</strong><br />
celokupnoto pravo e da utvrdi {to e pravda, praveden `ivot i praved<strong>na</strong><br />
dr`ava.<br />
Pravdata se sostoi vo toa sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> {to mu pripa|a<br />
i, kako {to vidovme, da mu se obezbedi da ja vr{i dejnosta za koja<br />
e sposoben. 635 Taa vo osnova se sostoi vo z<strong>na</strong>ewe {to treba da se pravi<br />
vo te`i<strong>na</strong>ta, brojot, merata: nema dr`ava nitu zakonodavec <strong>na</strong> koj ne bi mu<br />
bilo lesno da ja primeni pri dodeluvaweto <strong>na</strong> po~esti. Me|utoa, ne e taka<br />
koga e vo pra{awe vistinskata i sovr{e<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost koja ne im e lesno <strong>na</strong><br />
site da ja soz<strong>na</strong>at: soz<strong>na</strong>nieto za nea mu pripa|a <strong>na</strong> Jupiter i mnogu retko se<br />
<strong>na</strong>o|a kaj lu|eto... Taa mu dava pove}e <strong>na</strong> onoj koj e pogolem, pomalku <strong>na</strong> onoj<br />
koj e pomal, i <strong>na</strong> edniot i <strong>na</strong> drugiot spored niv<strong>na</strong>ta priroda; odmeruvajki gi<br />
<strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in po~estite spored zaslugite taa ed<strong>na</strong>kvost im dava <strong>na</strong>jpove}e po~esti<br />
<strong>na</strong> onie koi imaat pove}e doblesti, pomalku <strong>na</strong> onie koi imaat pomalku<br />
doblesti i obrazovanie, a <strong>na</strong> site spored razumot. Ete vo {to se sostoi politikata<br />
<strong>na</strong> pravdata kon koja site treba da se stremime. Vo ovie zborovi se prepoz<strong>na</strong>vaat<br />
obele`jata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda koja kaj Aristotel }e dostigne<br />
pogolem stepen <strong>na</strong> koherentnost. Perovi}, S. Prirodnite prava <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
Rakopis daden za objavuvawe vo Delovno pravo, Skopje, 1993, str. 8.<br />
634<br />
Sre}ata se tretira kako ne{to so {to treba da se karakterizira<br />
dr`avata kako celi<strong>na</strong>, a ne nekoi nejzini delovi ili klasi. Individual<strong>na</strong>ta<br />
sre}a ili zadovolstvo pak, se vrzuvaat za grevot i se smetaat za ne{to {to e<br />
za osuda, a ne za ne{to {to bi se vklu~ilo vo skalata <strong>na</strong> vrednostite koi go<br />
opredeluvaat karakterot <strong>na</strong> upravuvaweto so rabotite vo dr`avata. Vidi: Stanov~i},<br />
V. op. cit. str. 571.<br />
635<br />
Spored Tagendat, Platonovata definicija glasi: pravedno e to prosherkon<br />
hekasto apodido<strong>na</strong>i, {to Ulpijan go izrazi so formulata: suum cuique<br />
tribuere, <strong>na</strong> {to Vlastos go potpira svoeto objasnuvawe: "nekoe deluvawe e<br />
pravedno ako, i samo ako, e opredeleno isklu~ivo so obzirot kon pravata <strong>na</strong><br />
site koi so nego supstancijalno se pogodeni." Mi se ~ini, veli <strong>na</strong>tamu Tagendat,<br />
dvosmisleno e Platonoviot govor za toa {to sekomu mu "pripa|a" da se<br />
izrazuva so "prava." Dodu{a i Ulpijan zboruva za ius, me|utoa ne mi se ~ini<br />
jasno deka toj zbor go podrazbira vo smisla <strong>na</strong> subjektivno pravo, tuku pred se<br />
"objektivno"kako ne{to {to e ispravno za sekogo (vo soglasnost so zakonot).<br />
Mi se ~ini deka vo samata rabota sfa}aweto <strong>na</strong> Vlastos do`ivuva neuspeh vo<br />
slu~ajot <strong>na</strong> korektiv<strong>na</strong>ta pravednost. Kaz<strong>na</strong>ta treba da bide praved<strong>na</strong>: toa ne<br />
mo`e da ima smisla onoj za ~ija kaz<strong>na</strong> stanuva zbor da ima pravo <strong>na</strong> nea, tuku<br />
samo deka ja "zaslu`uva." Mislam, z<strong>na</strong>~i deka Platonovata definicija mora<br />
da ja izrazime <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in: nekoe deluvawe e pravedno ako sekomu mu go<br />
dava o<strong>na</strong> {to toj go zaslu`uva. Seta pravednost se ~ini deka e povrza<strong>na</strong> so zaslugata.<br />
Tugendhat, E. Predavanja o etici: Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2003,<br />
str. 317.<br />
360
vo soglasnost so sposobnostite. 636 Do ova opredelba <strong>na</strong> pravdata Platon<br />
doa|a preku sporedba <strong>na</strong> razli~nite stojali{ta <strong>na</strong> likovite od negoviot<br />
dijalog vo koj sekoj ima poi<strong>na</strong>kvo stojali{te. Taka, spored Kefalos<br />
- pravednost e da zboruva visti<strong>na</strong> i da se pla}aat svoite dolgovi.<br />
Za Polimarh (sinot <strong>na</strong> Kefalos) - pravednost e sekomu da mu se dade<br />
negovoto: za nego pravedno se samo ~esnosta <strong>na</strong> trgovcite, individualnoto<br />
ispolnuvawe <strong>na</strong> obvrskite i delovnite lu|e. Trazimah zboruva za<br />
toa deka zakonot nema nikakva vrska so pravednosta... zakonite <strong>na</strong> koja<br />
i da e dr`ava, iako se povikuvat <strong>na</strong> pravednosta, kako <strong>na</strong> svoja osnov<strong>na</strong><br />
institucija i smisla, sekade se samo interes i izraz <strong>na</strong> vlasta. Mo}ta<br />
go pravi <strong>pravoto</strong>, a pravednosta ne postoi. 637 Na krajot, spored Sokrat<br />
(vsu{nost, Platon) - du{ata se sostoi od tri dela: telesen del (onoj<br />
koj se gri`i za telesnite, fiziolo{kite potrebi, strasti, apetiti, zadovolstva),<br />
spiritualen del (onoj koj go obezbeduva emocio<strong>na</strong>lniot<br />
potencijal, ~esta, gordosta, borbenosta, smelost, ambicija) i razumski<br />
del (delot <strong>na</strong> intelektualniot potencijal, z<strong>na</strong>ewa, govor razumot, razboritosta)<br />
- so ogled <strong>na</strong> toa {to pravednosta <strong>na</strong> du{ata e koga sekoj<br />
del go dobiva svoeto, odnosno koga sekoj del go raboti o<strong>na</strong> {to e negovata<br />
zada~a. Istoto e i vo op{etstvoto: pravednosta e koga sekoj ja<br />
vr{i svojata uloga, odnosno svojata rabota. 638 Pritoa, pravdata ne se<br />
sostoi samo vo toa da se zboruva visti<strong>na</strong>ta i sekomu da mu se dade negovoto,<br />
za{to <strong>na</strong> ludiot da mu se dade oru`je pretstavuva zlo. Pravdata,<br />
isto taka, ne se sostoi nitu vo pravewe dobro <strong>na</strong> prijatelot i pravewe<br />
zlo <strong>na</strong> neprijatelot, za{to pravedniot ~ovek ne smee nikomu da<br />
mu pravi zlo, bidej}i zloto nikoga{ ne donesuva dobro. Razvivaj}i gi<br />
<strong>na</strong>tamu svoite idei, Platon istaknuva deka obi~no se misli deka pravdata<br />
e ne{to {to op{testvoto mu go <strong>na</strong>lo`uva <strong>na</strong> ~ovekot od<strong>na</strong>dvor,<br />
kako ne{to {to za op{testvoto, a ne za poedinecot e neophodno i korisno.<br />
Dokolku ~ovekot se dr`i do pravdata, toa e glavno, za{to toga{<br />
od op{testvoto dobiva <strong>na</strong>gradi i priz<strong>na</strong>nija, a ne zatoa {to toj samiot<br />
~uvstvuva v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> potreba za pravda. Me|utoa, ~ovekot treba da ja<br />
saka pravdata zaradi nea samata, za{to taa e dobro sama po sebe, a ne<br />
zatoa {to ottamu }e ima korist. Storitelite <strong>na</strong> nepravda pak, se nes-<br />
636<br />
Vo ovaa smisla pravdata z<strong>na</strong>~i deka sekoj spored vrednosta koja mu<br />
se pridava i spored svoite sposobnosti ja vr{i o<strong>na</strong>a funkcija za koja e opredelen:<br />
filozofi (zlato), vojnici (srebro) i proizvoditeli (`elezo).<br />
637<br />
Trazimah istaknuva deka pravednosta vo smisla <strong>na</strong> ~uvawe <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo se sostoi vo korista <strong>na</strong> posilniot ili so politi~ki re~nik<br />
ka`ano - vo korista <strong>na</strong> postoj<strong>na</strong>ta vlast, i deka nepravednosta e pomo}<strong>na</strong> od<br />
pravednosta, dava posre}en `ivot i zatoa e pokoris<strong>na</strong>.<br />
638<br />
Od ovoj aspekt, Platon ja sfa}a{e pravdata kako stale{ki poredok.<br />
Demek: sekoj treba da se odnesuva spored <strong>na</strong>rodnite maksimi - Aj, gledaj si<br />
ja rabotata! Ili: Ne se pikaj kaj {to ne te sobira! Ili, Pu{ti si ja ~ergata<br />
kolku {to si dolg!<br />
361
vesni vinovnici, za{to ne z<strong>na</strong>ele deka nivnoto nedozvoleno delo vodi<br />
kon nesre}a, odnosno deka sre}ata e vo nivnoto ispravno povedenie.<br />
Spored Platon, nepravednosta e lo{otiluk i nez<strong>na</strong>ewe, taa see<br />
omraza i razdor i zatoa nepravednikot ne mo`e da `ivee posre}no od<br />
pravedniot, a pravednosta e dr`avotvor<strong>na</strong> doblest i mudrost i zatoa<br />
pravednikot mora moralno da `ivee, a toj {to `ivee moralno e sre-<br />
}en. Platon vo Dr`ava, vsu{nost, poa|a od dva principi: 1. (<strong>na</strong>sproti<br />
sofistite) od prirod<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> lu|eto (za{to apstraktnoto<br />
ized<strong>na</strong>~uvawe vo dr`avata sosema mu protivre~i <strong>na</strong> prirodata) i 2. od<br />
podelbata <strong>na</strong> trudot spored prirod<strong>na</strong>ta sposobnost (za{to poedinecot<br />
ne mo`e sam da go proizvede seto o<strong>na</strong> {to mu e potrebno za opstanokot).<br />
Site dr`avni raboti gi deli <strong>na</strong> tri dela: stopanstvo, odbra<strong>na</strong> i<br />
uprava, i <strong>na</strong> sekoj od tie tri delovi mu pripa|a poseben stale` so svoi<br />
funkcii i doblesti. meriloto za pripa|awe <strong>na</strong> odreden stale` e prirod<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong>darenost i sposobnost za vr{ewe <strong>na</strong> odredeni dol`nosti.<br />
dr`avni raboti i stale`i<br />
sropanstvo odbra<strong>na</strong> uprava<br />
vladeteli ~uvari (vojnici) selani, rabotnici,<br />
za<strong>na</strong>et~ii, trgovci<br />
mudrost hrabrost trezvenost i<br />
poslu{nost<br />
uslov za izgradba <strong>na</strong> prethodnite doblesti<br />
pravednost<br />
koja se poka`uva vo toa {to sekoj stale` gi vr{i samo svoite zada~i<br />
Ako pravednost e poseduvawe i dejstvuvawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to nekomu<br />
mu pripa|a, toga{ sekoj za svojata rabota treba da dobiva tolku kolku<br />
{to taa rabota vredi i da go raboti o<strong>na</strong> za {to e <strong>na</strong>jsposoben. Spored<br />
toa, praveden e onoj ~ovek koj stoi tokmu <strong>na</strong> vistinsko mesto {to prirodata<br />
mu go opredelila i go vr{i o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>jdobro mo`e da go vr{i i<br />
pritoa so ed<strong>na</strong>kva mera vra}a za o<strong>na</strong> {to go dobiva. Ottamu, op{testvoto,<br />
sli~no <strong>na</strong> instrumentite vo eden orkestar bi bilo <strong>na</strong>jharmoni~no<br />
koga sekoj ~len bi stoel <strong>na</strong> svoe mesto i bi ja vr{el funkcijata za<br />
koja prirodata go <strong>na</strong>darila. Pravednosta vo edno op{etstvo bi <strong>na</strong>likuvala<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong>a harmonija <strong>na</strong> odnosi so koi planetite se odr`uvaat vo<br />
svoeto pravilno dvi`ewe. Taka organiziranoto op{testvo bi bilo<br />
sposobno za <strong>na</strong>tamo{en `ivot. Tamu kade {to lu|eto ne stojat <strong>na</strong> svoeto<br />
prirodno mesto, kade {to trgovecot go potisnuva dr`avnikot ili<br />
kade {to vojnikot ja grabnuva polo`bata <strong>na</strong> vladetelot - koordi<strong>na</strong>cijata<br />
<strong>na</strong> delovite e razore<strong>na</strong>, vrskite pukaat i op{testvoto se rastu-<br />
362
a. 639 Pravednosta e tvore~ka koordi<strong>na</strong>cija. Na toj <strong>na</strong>~in Platon im<br />
odgovara <strong>na</strong> Trazimah. Pravednosta ne e gola sila, ne e pravo <strong>na</strong> posilnite,<br />
tuku tvore~ka i sil<strong>na</strong> harmonija <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. Visti<strong>na</strong> e dodu-<br />
{a deka poedinecot koga }e go ostavi mestoto za koe prirodata i negovite<br />
sposobnosti go opredelile, nekoe vreme mo`e da uspeva i da <strong>na</strong>o|a<br />
korist, me|utoa go progonuva neminov<strong>na</strong>ta Nemesis kako i Erineite<br />
za koi A<strong>na</strong>ksagora veli deka bi gi progonuvale i nebesnite tela<br />
dokolku tie bi skr{<strong>na</strong>le od nebesnite pateki. 640<br />
Za Platon, ideal<strong>na</strong>ta (sovr{e<strong>na</strong>) e praved<strong>na</strong>ta dr`ava, za{to<br />
obezbeduva <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong> sre}a za site. 641 Vo takvata dr`ava, pokraj<br />
639<br />
Kako {to voop{to re~isi celokup<strong>na</strong>ta socijalnopoliti~ka i filozofska<br />
misla za antikata e oboe<strong>na</strong> so eti~kata ideja, t.e. so <strong>na</strong>stojuvaweto da<br />
se sozdade sovr{en oblik <strong>na</strong> dr`ava vo koja bi vladeela harmonija me|u nejzinite<br />
podanici, taka i Platon dr`avata vo prv red ja posmatra od eti~ko<br />
stojali{te. Nezni<strong>na</strong>ta cel e ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata. Ostvaruvaweto <strong>na</strong> op{-<br />
toto dobro - pravednosta vo op{testvoto, Platon go posmatra a<strong>na</strong>logno <strong>na</strong><br />
ostvaruvaweto <strong>na</strong> harmoni~<strong>na</strong>ta sorabotka <strong>na</strong> raznite delovi <strong>na</strong> du{ata. Kako<br />
{to ~ovekovata du{a se sostoi od tri osnovni delovi: um, volja (energija) i<br />
nejzinite barawa (<strong>na</strong>goni), taka i dr`avata se sostoi od tri kasti: filozofi<br />
(o<strong>na</strong> {to umot e vo du{ata), rabotnici (volja, energija) i za<strong>na</strong>et~ii i trgovci.<br />
Fiamengo, A. Osnovi op}e sociologije, XII izdanje, Natrodne novine, Zagreb, 1976,<br />
str. 16.<br />
640<br />
Spored gr~kata mitologija Nemesis (bo`ica <strong>na</strong> odmazdata i kaznuvaweto<br />
spored zaslu`enoto) bila }erka <strong>na</strong> bo`icata <strong>na</strong> no}ta (Wukta) i bogot<br />
<strong>na</strong> temni<strong>na</strong>ta (Erab). Vo po~etokot pretstavuvala apstrakten poim za dodeluvaweto<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to nekomu mu pripa|a, a podoc<strong>na</strong> sta<strong>na</strong>la personifikacija za<br />
praveden bes se so {to go <strong>na</strong>ru{uva redot i ramnote`ata vo prirodata. Nemesis<br />
e prisut<strong>na</strong> sekade kade {to se kr{i zakonskata pravda (Temida). Nejze ja<br />
sledi sramot (Aidos) i koga ~ove~kiot rod celosno }e se rasipe ovie dve bo`ici<br />
trebalo da ja <strong>na</strong>pu{tat Zemjata i da se vratat me|u bogovite. Nemesis gi<br />
kaznuvala suetata i drskosta (taka bil kaznet Narcis). Taa gi menuvala sudbinite<br />
<strong>na</strong> lu|eto i gi opomenuvala <strong>na</strong> umerenost. Na lu|eto im podaruvala<br />
sre}a ili nesre}a, spored nivnite zasluga. Po toa se razlikuva od bo`icite<br />
<strong>na</strong> odmazdata - Erinii (Eumenidii). Nivni pandan vo rimskata mitologija e<br />
Furiae) koi kako bo`ici <strong>na</strong> odmazdata i prokletstvoto samo gi kaznuvala lu-<br />
|eto. Nemesis posebno gi kaznuvala lu|eto koi ja premi<strong>na</strong>le "vistinskata<br />
mera," t.e. onie koi ne z<strong>na</strong>eele da ja ce<strong>na</strong>t ne<strong>na</strong>dej<strong>na</strong>ta sre}a i blagosostojba i<br />
si dopu{tale <strong>na</strong> drugi da im pri~inuvaat nesre}i. Sli~<strong>na</strong> uloga imala i bo`icata<br />
Adrasteja (<strong>na</strong> Gr~ki: o<strong>na</strong>a od koja ne e mo`no da se izbega) - ispora~atelka<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>gradite i kaznite.<br />
641<br />
"Vo Platonovata ideal<strong>na</strong> dr`ava lu|eto koi poseduvaat z<strong>na</strong>ewe ne<br />
bi rabotele vo sopstven, tuku vo op{t interes so {to bi ja u<strong>na</strong>preduvale pravednosta<br />
(ili pravdata) i skladnosta vo dr`vata. Potrebata za pravednost<br />
ili pravda e pretpostavka koja isto taka ja iznese Aristotel, i toa e osnov<strong>na</strong>-<br />
363
pravdata se prisutni i doblestite: mudrost, hrabrost i umerenost koi<br />
proizleguvaat od trite dela <strong>na</strong> du{ata: umen (smesten vo glavata), volev<br />
(smesten vo gradite) i po`uden (smesten pod papokot). Vrz osnova<br />
<strong>na</strong> tie delovi i nivniot zaemen odnos Platon razlikuva sto`ernite<br />
doblesti. Doblest <strong>na</strong> umniot del <strong>na</strong> du{ata e mudrosta: se pojavuva koga<br />
umot go z<strong>na</strong>e o<strong>na</strong> {to du{ata ja u<strong>na</strong>preduva i upravuva so nejziniot `ivot.<br />
Taa se sostoi vo donesuvaweto pravilni odlu}i od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> vlasta.<br />
Doblesta <strong>na</strong> voleviot del e hrabrosta: se manifestira koga voljata<br />
e sil<strong>na</strong> i im se pokoruva <strong>na</strong> izjavite <strong>na</strong> umot i o<strong>na</strong> od {to treba i ne<br />
treba da se pla{ime. Taa se sostoi vo odr`uvaweto isto mislewe za<br />
o<strong>na</strong> od {to treba da se stravuva, bez ogled <strong>na</strong> te{kotiite <strong>na</strong> koi pritoa<br />
~ovekot se izlo`uva, a treba da se pla{i od o<strong>na</strong> {to go pravi polo{.<br />
Doblesta <strong>na</strong> po`udniot del e umerenosta: se objavuva koga voljata i<br />
po`udata im se pokoruvaat <strong>na</strong> umot i so nego se soglasuvaat vo toa koj<br />
od niv treba da <strong>na</strong>reduva, a koj da slu{a. Od taa soglasnost proizleguva<br />
deka taa e doblest i <strong>na</strong> celata du{a. Umerenosta, ne e ni{to drugo,<br />
tuku ograni~uvawe koe im se postavuva <strong>na</strong> svoite zadovolstva i strasti.<br />
642 Duri toga{ koga sekoj del <strong>na</strong> du{ata ja izvr{uva svojata zada~a,<br />
ta pretpostavka vrz koja toj ja gradi svojata teorija. Toj pretpostavuva deka<br />
nekoj politi~ki sistem ne e <strong>na</strong>so~en kon dobroto dokolku vo nego se donesuvaat<br />
odluki vo interes <strong>na</strong> eden opredelen del <strong>na</strong> dr`avata, a ne dr`avata kako<br />
celi<strong>na</strong>. Potoa poka`uva deka toa e o<strong>na</strong> {to vsu{nost se slu~uva vo demokratijata.<br />
Sr`ta <strong>na</strong> Aristotelovata kritika e deka demiokratijata e vladeewe <strong>na</strong><br />
opredele<strong>na</strong> grupa lu|e vo sopstven interes. Taa opredele<strong>na</strong> grupa e mnozinstvoto.<br />
Vo demokratijata nivnite mislewa dominiraat. I taka, ako tie deluvaat<br />
vo sopstven interes, demokratijata im slu`i <strong>na</strong> interesite <strong>na</strong> mnozinstvoto,<br />
a ne <strong>na</strong> celikupniot <strong>na</strong>rod." Harison, R. Demokratija,Demokratija, Clio, Beograd,<br />
2004. str. 42-43.<br />
642<br />
Naukata za strastite (potematologija) me|u pova`nite strasti denes<br />
gi pomestuva: altruizam, ambicija (<strong>na</strong>j~esto vo forma: ~estoqubie, slaboqubie<br />
i vlastoqubie), zavist (latent<strong>na</strong> omraza) koja e izraz <strong>na</strong> prikrie<strong>na</strong> nemo`<strong>na</strong><br />
ambicija koja ra|a drugi strasti - etiketirawe, ogovarawe, intrigi,<br />
egzoteromanija (strast za patuvawe vo stranstvo (glob-troteri), gluma, imitacija,<br />
gurmanstvo, hereomanija (stras za tancuvawe), kleptomanija (strast za<br />
besmisleni kra`bi), kockawe i oblo`uvawe, kolekcio<strong>na</strong>rstvo, qubov, qubomora,<br />
feti{ i antifeti{, omraza, religiozni strasti, potomanija (strast za<br />
piewe), piromanija (starst za palewe), poriomanija (strast za lutawe), ekdemiomanija<br />
(stast za postojano selewe), samoqubie (so svoite karakteristiki -<br />
gordost i sueta) koe mo`e da se razvie vo egoizam i samo`ivost, strast za <strong>na</strong>uka<br />
i umetnost, cicija{tvo. Jevti}, D. Sudska prihopatologija, Medicinska knjiga,<br />
Beograd-Zagreb, 1966, str. 100-109.<br />
364
taka {to site tri delovi so svoite doblesti pravat ed<strong>na</strong> harmonija, se<br />
pojavuva i ~etvrtata doblest - pravednosta. 643<br />
du{a (nemo`e dobro da se odnesuva bez...)<br />
del um del volja po`uden del<br />
vo glavata vo gradite pod papokot<br />
...mudrost ...hrabrost ...umerenost<br />
koi vo niv<strong>na</strong> harmonija pretstavuvaat<br />
pravednost<br />
Platon, interesite <strong>na</strong> dr`avata gi stava pred site drugi interesi<br />
i ottamu smetal deka vladetelot ima pravo da zaveduva cenzura vo<br />
poezijata i kni`evnosta. Vo funkcija <strong>na</strong> tie interesi, bilo poradi<br />
<strong>na</strong>dvore{niot neprijatel ili gra|anite vo zemjata, dozvoluval, vladetelot<br />
i da la`e. Poz<strong>na</strong>ti se i negovite zalo`bi za celos<strong>na</strong> kontrola <strong>na</strong><br />
brakot i ra|aweto deca 644 od stra<strong>na</strong> dr`avata kako i oddeluvaweto <strong>na</strong><br />
643 So toa {to sekoj od stale`ite ja vr{i svojata funkcija e trasiran<br />
patot za iz<strong>na</strong>o|awe i opredeluvawe <strong>na</strong> pravednosta <strong>na</strong> poedinecot. Kako {to<br />
vo dr`avata site stale`i i site poedinci treba da slu`at za odr`uvawe i <strong>na</strong>predokot<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta celi<strong>na</strong>, taka i vo ~ovekovata du{a nejzinite razli~ni<br />
funkcii treba da pretstavuvaat harmoni~no edinstvo, za{to so niv se odr`uva<br />
i razviva `ivotot <strong>na</strong> poedinecot. Praveden e ne samo onoj koj vo svojot<br />
individualen `ivot umee da <strong>na</strong>jde i da oddr`uva pol<strong>na</strong> harmonija me|u umot i<br />
afektite i kopne`ite, tuku i onoj koj vo socijalniot `ivot go <strong>na</strong>o|a svoeto<br />
mesto <strong>na</strong> koe spored svojata specifi~<strong>na</strong> <strong>na</strong>darenost }e umee <strong>na</strong>jdobro da i slu-<br />
`i <strong>na</strong> zaednicata i <strong>na</strong> sebesi, kako {to e praved<strong>na</strong> i o<strong>na</strong>a zaednica koja ne odi<br />
kon apstraktno ized<strong>na</strong>~uvawe, tuku sekogo go postavuva <strong>na</strong> mestoto kade {to<br />
toj so svojata specifi~<strong>na</strong> sposobnost mo`e <strong>na</strong>jpove}e da koristi i nejze i sebesi.<br />
Ni eden stale` zemen za sebe ne go pretstavuva dr`avnoto edinstvo: kaj<br />
site se posilno <strong>na</strong>glaseni nivnite dol`nosti odo{to nivnite prava, site tie<br />
se organi <strong>na</strong> dr`avata i duri vo nivnoto skladno funkcionirawe se manifestira<br />
dr`avata kako ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata. Taka pravednosta stanuva osnov<strong>na</strong><br />
doblest vrz koja zasnova ne samo skladnoto funkcionirawe <strong>na</strong> site stale-<br />
`i, tuku i harmoni~<strong>na</strong>ta sinergi~nost <strong>na</strong> site op{testveni sili i poedinecot.<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 350.<br />
644 Najmala gri`a mu se posvetuva <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> mnozinstvoto mu e zaedni~ko.<br />
Imeno, lu|eto <strong>na</strong>jmnogu se gri`at za sopstvenoto, a za ne{tata koi<br />
se zaednni~ki mnogu pomalku ili samo tolku kolku tie nekogo go zasegaat<br />
kako poedinec. Vo taa smisla ja kritikuva Platonovata ideja za zaedni~ki<br />
deca. Ako sekoj poedine~en gra|anin dobie iljada sinovi i toa ne kako takvi<br />
koi se negovi poedine~ni, tuku kako sekoj sin da e ed<strong>na</strong>kvo sin <strong>na</strong> sekogo, taka<br />
i site ed<strong>na</strong>kvo }e bidat zapostavuvani. Aristotel, Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada,<br />
Zagreb, 1988. str. 32.<br />
365
decata od roditelite zaradi nivno vospituvawe vo soglasnost so barawata<br />
<strong>na</strong> dr`avnite interesi. Vo taa smisla e i negoviot stav deka <strong>na</strong><br />
lekarite i sudiite treba da im se dade ovlastuvawe da se gri`at samo<br />
za telesno i du{evno upotreblivite gra|ani, dodeka telesno neupotreblivite<br />
treba da se ostavat da umrat, a du{evno neupotreblivite da se<br />
ubivaat.<br />
Interesno e me|utoa deka Platon vo svoite zreli godini, <strong>na</strong>jprvin<br />
vo deloto "Dr`avnik," i osobeno vo "Zakoni" ja <strong>na</strong>pu{ta idejata<br />
deka <strong>na</strong> vladetelite - filozofi (koi preku obrazovanieto go dostig<strong>na</strong>le<br />
z<strong>na</strong>eweto <strong>na</strong> ve~nite vistini), ne im se potrebni nikakvi zakoni i<br />
zaklu~i deka vladeeweto <strong>na</strong> zakonite e podobro od vladeeweto <strong>na</strong> lu-<br />
|eto (za{to polesno e da se dojde do mudri zakoni odo{to do mudri<br />
vladeteli) so {to nekoi go smetaat za za~etnik <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> vladeeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Vo taa smisla veli: "Onie koi obi~no gi <strong>na</strong>rekuvaat<br />
upravuva~i, sega gi <strong>na</strong>rekuvam slugi <strong>na</strong> zakonot ne od `elba da gradam<br />
novi <strong>na</strong>zivi, tuku za{to sum uveren deka od niv, pove}e od bilo {to<br />
drugo, zavisi i odr`uvaweto i propasta <strong>na</strong> dr`avata. Imeno, <strong>na</strong> takvata<br />
dr`ava vo koja zakonot mu e pot~inet <strong>na</strong> vlasta i nema sila gledam<br />
deka mu e sprem<strong>na</strong> propast. Naprotiv, vo dr`avata vo koja zakonot e gospodar<br />
<strong>na</strong> upravuva~ite, a tie se negovi slugi e obezbedeno odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> site blagodeti koi bogovite im gi dale <strong>na</strong> dr`avite." 645 I <strong>na</strong>tamu:<br />
"Nu`no e lu|eto da imaat zakoni i spored niv da `iveat ili, ni <strong>na</strong>jmalku<br />
da ne se razlikuvaat od celosno divite `ivotni. Pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> toa<br />
e {to nitu eden ~ovek ne se ra|a so vrode<strong>na</strong> sposobnost da go spoz<strong>na</strong>e<br />
seto o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> lu|eto vo dr`avniot `ivot im e korisno, nitu dokolku<br />
spoz<strong>na</strong>e {to za niv e <strong>na</strong>jdobro, da e sposoben i volen toa sekoga{ da go<br />
izvr{uva. Vo prv red <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e te{ko da se spoz<strong>na</strong>e deka vistinskoto<br />
dr`avni~ko umeewe ne mora da se gri`i za dobroto <strong>na</strong> poedinecot,<br />
tuku za dobroto <strong>na</strong> zaednicata. Ako nekoj so pomo{ <strong>na</strong> dr`avni~kata<br />
ve{ti<strong>na</strong> i dojde do soz<strong>na</strong>nieto deka toa po priroda e taka (deka e podobro<br />
ako pogolemata gri`a mu se posvetuva <strong>na</strong> op{toto dobro, odo-<br />
{to <strong>na</strong> dobroto <strong>na</strong> poedincite), me|utoa so dr`avata vladee kako neograni~en<br />
gospodar nedavaj}i mu nikomu smetka za svojata rabota, vo nikoj<br />
slu~aj nema da mo`e da istrae vo toa <strong>na</strong>~elo i do kraj da `ivee taka<br />
{to vo dr`avata }e go neguva op{to dobro kako glavno, a dobroto <strong>na</strong><br />
poedinecot samo kako podredeno <strong>na</strong> op{toto dobro. Vo toj slu~aj negovata<br />
smrt<strong>na</strong> priroda postojano }e go goni kon lakomost i kon steknuvawe<br />
li~<strong>na</strong> korist izbegnuvaj}i nerazumno bolka i postojano baraj}i zadovolstvo,<br />
pa pogolema va`nost }e mu dava i <strong>na</strong> bolkata i <strong>na</strong> zadovolstvoto,<br />
odo{to <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e popravedno i podobro." 646<br />
366<br />
645<br />
Platon, Zakoni, IV, 7.<br />
646<br />
Platon, Zakoni, IX, 13.
3. ARISTOTEL<br />
Aristotel go kritikuva{e Platonoviot idealizam, a so toa i<br />
idealizmot voop{to. Za nego praved<strong>na</strong> e o<strong>na</strong>a dr`ava koja <strong>na</strong> gra|anite<br />
im dava srazmerno so nivnite gra|anski doblesti. Dr`avnoto dobro<br />
(dobroto kon koe taa se stremi) se sostoi vo pravda, a pravdata e op{ta<br />
korist.<br />
Spored nego, sekoe su{testvo vo sebe nosi svoja cel (telos), a<br />
prirodata koja se stremi kon celta ili se dvi`i kon nea ja <strong>na</strong>rekuva<br />
entelehija. Entelehija e streme` kon celta, v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> celesoobraznost,<br />
energija <strong>na</strong> du{ata, toa {to ne tera kon celta. Nagon kon celta vgraden<br />
vo prirodata <strong>na</strong> site ne{ta, osobeno vo prirodata <strong>na</strong> ~ovekot da<br />
te`nee kon opredeleno dobro sfateno bilo kako sredstvo za dostignuvawe<br />
<strong>na</strong> drugo dobro, <strong>na</strong> druga cel, bilo kako samodovol<strong>na</strong> (autarki~<strong>na</strong>)<br />
cel. ^ovek ne pravi ni{to bez ubeduvawe deka postoi nekakvo dobro<br />
koe se <strong>na</strong>lo`uva kako kraj<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> sekoe dejstvuvawe. Dobroto kako<br />
cel se javuva vo razli~ni oblici: celta <strong>na</strong> lekarskata ve{ti<strong>na</strong> e dobroto<br />
koe se <strong>na</strong>rekuva zdravje, celta <strong>na</strong> <strong>na</strong>tprevarot e pobeda itn. Kraj<strong>na</strong>ta<br />
cel se <strong>na</strong>rekuva vrvno dobro, a vrvno (sovr{eno) dobro e bla`estvoto,<br />
sre}ata (eudaimonia), bidej}i lu|eto se stremat kon sre}ata zaradi<br />
nea samata. Nakratko, sekoe su{testvo se stremi kon primer<strong>na</strong><br />
cel. Sekoja cel e sredstvo za nekoja povisoka cel, osven kraj<strong>na</strong>ta cel,<br />
<strong>na</strong>jvisokoto dobro (summum bonum) - Sre}ata ne mo`e pove}e da bide<br />
sredstvo za nekoe <strong>na</strong>tamo{no dobro. 647<br />
647<br />
Eudeimonijata (bla`estvoto, sre}ata, lat. beatitudo) nie sekoga{ ja<br />
odbirame poradi nea samata, a nikoga{ poradi drugo, dodeka ~est, zadovolstvo,<br />
um i sekoja druga doblest odbirame i poradi samite niv (za{to sekoe edno<br />
od niv bi go odbarle duri i koga ni{to drugo ne bi ni se ostrvarilo), no gi<br />
odbirame i poradi eudeimonijata, pretpostavuvaj}i deka preku niv }e si ovozmo`ime<br />
sre}a, dodeka eudeimoni~nosta nikoj ne ja odbira poradi onie doblesti,<br />
nitu vop{to poradi {to i da e drugo. Aristotel, Nikomahova etika,<br />
Tri, Skopje, 2003, str. 71. Aristotel otvoreno propoveda deka celta <strong>na</strong> `ivotot<br />
ne e dobroto zaradi nego samoto, tuku sre}ata. Za{to nie ja izbirame sre-<br />
}ata sekoga{ zaradi nea samata, a nikoga{ so ogled <strong>na</strong> ne{to drugo. Kon ~est,<br />
zadovolstvo i razum kopneeme za{to mislime deka so toa }e bideme sre}ni.<br />
Durant, V. Pri~awa o filozofiji, `ivotu i mi{qewu velikih filozofa<br />
(Um caruje), Narodno delo, Beograd, 1932, str. 81. Aristotel <strong>na</strong> mnogu mesta podvlekuva<br />
deka dr`avata vo svojata su{ti<strong>na</strong> celi kon realizirawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvisokoto<br />
dobro, i duri ja uslovuva tokmu so toa {to i <strong>na</strong>jgolemite zaednici {to<br />
ne se <strong>na</strong>so~eni kon <strong>na</strong>jvisokoto dobro, ednostavno ne se dr`avi. Dr`avata<br />
postoi zaradi odreden vid `ivot, zaradi dobar `ivot, a ne zaradi `ivotot<br />
kako takov, veli toj. I neumorno istaknuva deka politi~kata zaednica postoi<br />
zaradi ostvaruvawe blagorodni dela, a ne zaradi pusto dru`ewe. Spored toa,<br />
Aristotel e eklatant<strong>na</strong> ilustracija <strong>na</strong> dosleden instrumentalisti~ki kon-<br />
367
^ovekot postapuva dobro ili ispravno ako svoite sili gi vlo-<br />
`uva da ja postigne celta koja mu e svojstve<strong>na</strong> <strong>na</strong> negovata priroda. Po<br />
priroda ~ovekot e op{testveno su{testvo (zoon politikon), 648 pa ottamu<br />
polisot e negova cel. Na prirodata <strong>na</strong> ~ovekot mu soodvetstuva `ivot<br />
vo zaednica (koinonia), a polisot (grad-dr`ava) kako zaednica koja î i<br />
koja mu slu`i <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvisokoto dobro e ideal<strong>na</strong> zaednica kade edinstveno<br />
e mo`en `ivot zasnovan vrz doblesti. 649 Ottamu i <strong>pravoto</strong> e opredeleno<br />
so polisot (edinstveno vo nego e mo`no ~ovekot kako op{testveno<br />
su{testvo da dostigne celosno dobar `ivot) ili, {to se sveduva <strong>na</strong><br />
isto, so prirodata <strong>na</strong> ~ovekot. Sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
pravdata, 650 a nejziniot kriterium e zaedni~kata korist.<br />
Za Aristotel se smeta deka e prviot koj dade celosen koncept<br />
za vladeeweto <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong>mesto vladeeweto <strong>na</strong> lu|eto. Spored nego,<br />
vrhov<strong>na</strong>ta vlast treba da mu pripa|a <strong>na</strong> mudro sostavenite zakoni, a nositelite<br />
<strong>na</strong> vlasta bez ogled dali se eden ili pove}e, treba da raspolagaat<br />
so taa vlast samo tolku kolku {to zakonite ne se precizni, za{to<br />
ne e lesno so op{ti normi da se opfatat site oddelni slu~ai. 651<br />
cept <strong>na</strong> dr`avata." Muhi}, F. Logos i hierarhija, Istorija i teorija <strong>na</strong> politi~ko-filozofskite<br />
doktrini, Krug, Skopje, 2001, str. 30.<br />
648<br />
Aristotel smeta deka ~ovekot po priroda e op{testveno su{testvo,<br />
a toj koj zaradi svojata priroda (ne slu~ajno) stoi <strong>na</strong>dvor od op{testve<strong>na</strong>ta<br />
zaednica ili e lo{ ili e podobar od lu|eto. Toj {to ne mo`e da `ivee vo zaednica<br />
ili komu ni{to ne mu e potrebno, za{to samiot sebesi si e dovolen, ne<br />
e del od dr`avata, tuku e ili yver ili bog. Z<strong>na</strong>~i, spored prirodata vo site<br />
lu|e postoi sklonost za takvo zaedni{tvo. Toj, pak, koj prv go zasnoval e pri-<br />
~initel <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemoto dobro. Za{to, ~ovekot kako {to - koga e sovr{en - e<br />
<strong>na</strong>jdobar od `ivotnite, taka i - koga e odvoen od zakonot i pravdata - e <strong>na</strong>jlo{<br />
od site. A ~ovekot po priroda ima oru`je za razboritost i doblest so koe<br />
mo`e <strong>na</strong>jpove}e da se poslu`i i za op{ti celi. Ottamu, <strong>na</strong>jbezbo`en i <strong>na</strong>jdiv e<br />
koga e bez doblest, i <strong>na</strong>jlo{ vo kopne`ot kon sprotivniot pol i kon jadeweto.<br />
Pravednosta e z<strong>na</strong>~i op{testve<strong>na</strong>, a pravednosta e sud <strong>na</strong> pravedniot. Aristotel,<br />
Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. 5-6.<br />
649<br />
Vo delata <strong>na</strong> Aristotel o{testve<strong>na</strong>ta stvarnost se prika`uva preku<br />
~etiri aspekti: kako filia (op{testvenost i solidarnost), kako koinonia (posebni<br />
grupacii), kako politeia (dr`ava, koja toj ja poistovetuva so globalnoto<br />
op{testvo kako <strong>na</strong>jvisok domet <strong>na</strong> grupaciite) i kako nomos (pravila za op{-<br />
testvenite postapki koi gi opfa}aat obi~aite, praktikata, <strong>na</strong>vikite, <strong>na</strong>~inot<br />
<strong>na</strong> `ivot, razli~nite vidovi pravo, moralot - <strong>na</strong>kratko seto o<strong>na</strong> {to denes<br />
vo anglosaksonskite zemji se <strong>na</strong>rekuva "op{testve<strong>na</strong> kontrola"). Gurvitch,<br />
G. Sociologija, Naprijed, prvi svezak, Zagreb, 1966, str. 39.<br />
650<br />
"Pravoto postoi tamu kade {to postoi mo`nost za nepravda. Pravoto<br />
vospostavuva razlika me|u o<strong>na</strong> {to e pravedno i o<strong>na</strong> {to e nepravedno.<br />
Aristotel, Nikomahova etika, str. 128.<br />
651<br />
"Najmnogu prilega zakonite {to se pravilno doneseni, kolku {to e<br />
368
[to se odnesuva do apsolut<strong>na</strong>ta mo<strong>na</strong>rhija (pambasilija) vo<br />
koja, veli Aristotel, vo sî vladee kralot spored sopstve<strong>na</strong> volja, nekoi<br />
smetaat deka tamu kade {to dr`avata se sostoi od ed<strong>na</strong>kvi gra|ani<br />
ne e prirodno eden ~ovek da ima vrhov<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong>d site. 652 Za{to, lu|eto<br />
koi po priroda se ed<strong>na</strong>kvi, isto taka, po priroda mora da imaat<br />
ed<strong>na</strong>kvi prava i ed<strong>na</strong>kvo dostoinstvo. Ottamu, pravedno (dikaion) e site<br />
ed<strong>na</strong>kvo da vladeat i ed<strong>na</strong>kvo da se pot~inuvaat i toa po red <strong>na</strong>izmeni~no.<br />
A toa e ve}e zakon. Podobro e z<strong>na</strong>~i da vladee zakon, odo{to eden<br />
me|u gra|anite. Spored toa, da se bara da vladee zakonot, z<strong>na</strong>~i da se<br />
bara da vladee gospod i zakonite, a da se bara da vladee ~ovek z<strong>na</strong>~i<br />
vladeeweto da mu se dopu{ti <strong>na</strong> `ivotno, za{to lakomosta e ne{to<br />
`ivotinsko, a strasta gi rasipuva i <strong>na</strong>jdobrite lu|e koga se <strong>na</strong> vlast.<br />
Ottamu, zakonot pretstavuva razum bez barawa. Onie koi ja baraat<br />
pravdata, baraat sredi<strong>na</strong>, a zakonot e sredi<strong>na</strong>. 653<br />
Aristotel ja prifa}a idejata za prirodnoto pravo taka {to<br />
mo`no pove}e, sî samite da odreduvaat, a {to e mo`no pomalku da im ostavaat<br />
prostor za tolkuvawe <strong>na</strong> onie {to presuduvaat, pred sî, zatoa {to e polesno<br />
da se <strong>na</strong>jdat eden ili nekolkumi<strong>na</strong> otkolku mnogumi<strong>na</strong> {to dobro rasuduvaat i<br />
{to mo`e i da donesuvaat zakoni i da presuduvaat. Po<strong>na</strong>tamu, donesuvaweto<br />
zakoni e postapka <strong>na</strong> dolgotrajno i vnimatelno razgleduvawe, a presuduvaweto<br />
e momentno, taka {to, <strong>na</strong> onie {to sudat im e te{ko pravilno da presudat<br />
{to e pravedno, a {to e polezno ({to e pravedno prosuduvaat onie {to donesuvaat<br />
odluki <strong>na</strong> sud, a {to e polezno onie {to odlu~uvaat vo <strong>na</strong>rodnoto sobranie).<br />
No <strong>na</strong>jva`no od sî e deka odlukata <strong>na</strong> zakonodavecot ne se odnesuva <strong>na</strong> nekoj<br />
poseben slu~aj, tuku taa e op{ta i se odnesuva za mo`ni slu~ai, dodeka<br />
eklesijastot i sudijata presuduvaat za sega{nite i konkretni slu~ai. Kon ova<br />
~esto se pridru`uvaat i prijatelstvoto i omrazata i li~niot interes, taka<br />
{to ve}e ne e mo`no <strong>na</strong> zadovolitelen <strong>na</strong>~in da se sogleda visti<strong>na</strong>ta, pa li~noto<br />
zadovolstvo ili, pak, nekakvo ~uvstvo <strong>na</strong> neprijatnost frlaat senka vrz<br />
re{avaweto. Za sî drugo, kako {to govorevme, treba {to pokretko da se ovlastuva<br />
onoj {to presuduva. No za toa dali ne{to se slu~ilo ili ne, dali }e se<br />
slu~elo ili ne, dali e ili ne e, toa treba da im se otstapi <strong>na</strong> sudiite, bidej}i<br />
zakonodavecot ne mo`e da go predvidi toa." Aristotel, Retorika, str. 19.<br />
652 Spored Aristotel, "vladeeweto mo`e da go vr{i eden ~ovek, nekolkumi<strong>na</strong><br />
ili mnozinstvoto, a dr`avata mo`e da bide <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon svojata vistinska<br />
cel - pravdata ili ne. Taka dobiva tri vidovi <strong>na</strong> "ispravni" dr`avi,<br />
koi, vrz osnova <strong>na</strong> brojot <strong>na</strong> onie koi vladeat, gi <strong>na</strong>rekuva: kralstvo, aristokratija<br />
i "politeja" i <strong>na</strong> niv tri soodvetni "pogre{ni" vidovi <strong>na</strong> dr`avi ili<br />
<strong>na</strong> "iskol~enosti:" tiranija, oligarhija i demokratija... "Politejata" (koja<br />
i<strong>na</strong>ku razli~no se preveduva kako "ustavno vladeewe" ili "ustav"), isto kako<br />
i demokratijata e vladeewe <strong>na</strong> "masite," samo koja sega vladee "imaj}i ja vo<br />
vid op{tata korist." Harison, R. op. cit. str. 44.<br />
653<br />
Navedeno spored, Stanov~i}, V. op. cit. str. 581-583.<br />
369
<strong>pravoto</strong> go deli <strong>na</strong> op{to i posebno pravo. 654<br />
Op{toto pravo (op{t zakon - koinos nomos - nepi{an zakon so<br />
koj site se sogasuvaat) e nepi{ano pravo koe se zasnova vrz prirodata<br />
<strong>na</strong> ne{tata i vo taa smisla e prirodno. Toa gi opfa}a osnovnite <strong>na</strong>-<br />
654<br />
Sprotivstavenosta <strong>na</strong> prirodnoto pravo kako postojano i edinstveno<br />
za site lu|e i pozitivnoto pravo koe e raznorodno i promenlivo od ed<strong>na</strong><br />
do druga politi~ka zaednica se zasnova vrz dlabokata razlika me|u prirodata<br />
(phisis) i konvencijata (nomos). Pozitivnoto pravo e konvencio<strong>na</strong>lno, {to<br />
z<strong>na</strong>~i deka e rabota <strong>na</strong> sloboden, ponekoga{ i <strong>na</strong> samovolen izbor i deka ottamu<br />
postoi golema razli~nost me|u va`e~kite zakoni i obi~aite <strong>na</strong> razli~ni<br />
dr`avi i <strong>na</strong>rodi. Taa sloboda <strong>na</strong> izbor od koja proizleguvaat pomali ili pogolemi<br />
razliki vo izbarnite zakonski re{enija, i te kako ja ~uvstvuvaat i dene{nite<br />
zakonodavci koga pri donesuvaweto <strong>na</strong> zakonite izbiraat me|u pove-<br />
}eto mo`ni alter<strong>na</strong>tivi. Pridodnoto pravo ne se sozdava, tuku se otkriva: toa<br />
ne e rabota <strong>na</strong> sloboden izbor, tuku <strong>na</strong> vistinsko z<strong>na</strong>ewe <strong>na</strong> toa {to e dobro za<br />
~ovekot i za politi~kata zaednica. Me|u onie koi <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in podvlekoa jas<strong>na</strong><br />
razlika me|u prirodnoto i pozitivnoto pravo be{e i Aristotel. Toj smeta{e<br />
deka dr`avnoto pravo (politikon) e dvojno: prirodno (physikon) i pozitivno<br />
(nomikon). Prirodnoto e o<strong>na</strong> koe sekade ima ista va`nost, a ne zavisi od<br />
toa dali e usvoeno ili ne e. Pozitivno e o<strong>na</strong> za koe prvobitno bilo sporedno<br />
dali glaselo vaka ili o<strong>na</strong>ka, me|utoa toa ne e otkako zakonski e vostanoveno.<br />
Na primer, zakonot deka utvrde<strong>na</strong>ta otkupni<strong>na</strong> za voen zarobenik iznesuva<br />
ed<strong>na</strong> mi<strong>na</strong> ili odredbata deka treba da se `rtvuva ed<strong>na</strong> koza a ne dve ovci<br />
(Nikomahova etika, V, 7. I. 1134b). Spored toa, pozitivnoto pravo sekoga{ sodr`i<br />
po nekoj element <strong>na</strong> proizvolnost, a so toa i <strong>na</strong> razli~nost. Prirodnoto<br />
pravo pak pretstavuva nekoe op{to poimawe <strong>na</strong> pravednoto i nepravednoto vo<br />
soglasnost so prirodata, {to go poz<strong>na</strong>vaat site <strong>na</strong>rodi pa duri i me|u niv da<br />
nema nikakov dopir, nitu vo pogled <strong>na</strong> toa kakva i da e spogodba (Retorika I,<br />
1373b). Mnogumi<strong>na</strong> mislat deka celokupnoto pravo e pozitivno, za{to, velat<br />
tie, sî {to e od prirodata ne mo`e da se menuva i sekade ima ista mo}, kako<br />
{to ognot gori ovde isto taka dobro kako i vo Persija, dodeka vo pozitivnoto<br />
pravo voop{to gledaat ne{to {to (spored iskustvoto) mo`e da se menuva. Me-<br />
|utoa, ne{tata sepak ne stojat taka ili barem ne sosema taka: kaj bogovite se<br />
razbira promenlivosta e isklu~e<strong>na</strong>. Kaj <strong>na</strong>s lu|eto, <strong>na</strong>protiv, iako postoi o<strong>na</strong><br />
{to e od prirodata, sepak sî e promenlivo. No, i pokraj toa, toa delumno e<br />
prirodno, a delumno ne î. Koi se obele`jata <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e od prirodata, a koi<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to ne e od prirodata, tuku so zakon i so konvencii vostanoveno - so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to i ednoto i drugoto podle`at <strong>na</strong> promeni - <strong>na</strong> toa ne e te{ko<br />
da se odgovori. Toa }e go ilustrirame <strong>na</strong> razlikata koja e soodvet<strong>na</strong> i <strong>na</strong> site<br />
drugi slu~ai. Taka, des<strong>na</strong>ta raka od prirodata e posil<strong>na</strong> {to sepak ne ja isklu~uva<br />
mo`nosta da ima i lu|e koi poded<strong>na</strong>kvo gi upotrebuvaat dvete race.<br />
[to se odnesuva pak, do (pozitivnite) odredbi koi se zasnovaat vrz dogovor i<br />
principot <strong>na</strong> celishodnosta, so niv ne{tata stojat sli~no kako so merkite.<br />
Aristotel, Nikomahova etika, BIGZ, Beograd, 1980, str. 129-130.<br />
370
~ela <strong>na</strong> moralot i stoi povisoko od pozitnivnoto pravo koe go sozdavaat<br />
lu|eto. Toa e i op{tova`e~ko, nezavisno od toa dali e ili ne e<br />
prifateno od pozitivno pravo. Posebnoto pravo (poseben zakon - idios<br />
nomos - zakon spored koj gra|anite se upravuvaat vo oddelni dr`avi) e<br />
pozitivnoto pravo <strong>na</strong> oddelnite dr`avi (koe se odnesuva <strong>na</strong> eden <strong>na</strong>rod)<br />
i mo`e da bide pi{ano ili nepi{ano. 655 Vo nego mo`e da ima propisi<br />
koi se vo soglasnost so prirodnoto pravo (toga{ se prirodno pravo),<br />
no i propisi koi ne se vo soglasnost so pozitivnoto pravo (vo toj<br />
slu~aj se la`no, prividno pravo). 656<br />
OP[TI ZAKONI<br />
prirodni zakoni<br />
onie koi se<br />
opredeleni spored<br />
prirodata<br />
ZAKONI (PRAVO)<br />
POSEBNI ZAKONI<br />
pozitivni zakoni<br />
PI[ANI<br />
NEP[ANI<br />
op{ti: opredeleni od<br />
preteruvaweto vo<br />
nekoja doblest ili<br />
maa<strong>na</strong><br />
onie koi se<br />
odnesuvaat <strong>na</strong> dela<br />
koi gi <strong>na</strong>dminuvaat<br />
zakonskite normi za<br />
doblesno ili<br />
poro~no dejstvuvawe<br />
onie koi se<br />
dodatok <strong>na</strong><br />
pi{anite<br />
posebni zakoni<br />
a od nego se<br />
ispu{teni<br />
<strong>na</strong>merno ili<br />
ne<strong>na</strong>merno<br />
Spored toa, ima dva vida pravila (propisi) koi se odnesuvaat<br />
<strong>na</strong> pravednite i <strong>na</strong> nepravednite dela: 1. pi{ani koi se opredelni od<br />
zakonot i, 2. nepi{ani. Pi{anite pravila se onie koi se pomesteni vo<br />
zakonot. Nepi{anite pravila, pak, se pojavuvaat vo dva vida:<br />
1 0 Nepi{ani pravila koi se odnesuvaat <strong>na</strong> dejstvijata predizvikani<br />
so preteruvaweto vo nekoja doblest ili vo nekoja maa<strong>na</strong>. Vo toj<br />
slu~aj se podrazbiraat: pofalbite, prekorite, po~estite, <strong>na</strong>vredite,<br />
daruvawata. 657<br />
655 Zakonot e poseben ili op{t. Poseben go <strong>na</strong>rekuvam onoj pi{an zakon<br />
spored koj se upravuva dr`avata, a pod op{t gi podrazbiram onie nepi{ani<br />
pravila za koi se smeta deka se op{toprifateni. Aristotel, Retorika, 92.<br />
656<br />
Vidi: Aristotel, Retorika, str. 114-115 i LukiÊ R. Istorija politi~kih<br />
i pravnih teorija, str. 132.<br />
657<br />
"Primer za ova e slu~ajot koga nekoj mu se zablagodaruva <strong>na</strong> onoj<br />
{to mu <strong>na</strong>pravil nekakva dobri<strong>na</strong>, ili koga so ne{to mu se vozvra}a <strong>na</strong> onoj<br />
{to <strong>na</strong>pravil dobro delo i koga nekoj e podgotven vo sekoe vreme da im pomogne<br />
<strong>na</strong> prijatelite, i drugi sli~ni <strong>na</strong> ovie." Ibid, str. 114 i 117- 118. I tokmu<br />
zatoa {to zakonot ne propi{uva nikakva kaz<strong>na</strong> za vakvite dela tie se ocenu-<br />
371
2 0 Nepi{anite se odnesuvaat i <strong>na</strong> onie dejstvija koi <strong>na</strong>merno<br />
ili ne<strong>na</strong>merno ne se opfateni so pi{aniot zakon. "Tie se ostatok od<br />
posebniot pi{an zakon. Imeno o<strong>na</strong> {to e pravi~no (epikija) se smeta za<br />
pravedno, a pravi~noto e pravedno <strong>na</strong>dvor od pi{aniot zakon." 658 I<br />
ovie pravila mo`at da se pojavat vo dva vida vo zavisnost od toa dali<br />
<strong>na</strong>merno ili ne<strong>na</strong>merno ne se opfateni od pi{aniot zakon. a) ne<strong>na</strong>merno<br />
ne se opfateni toga{ koga ne se zabele`ni, 659 i b) <strong>na</strong>merno ne se<br />
opfateni toga{ koga ne e mo`no da se definira sekoe delo oddelno. 660<br />
Ovaa "dopolnitel<strong>na</strong>" pravda se <strong>na</strong>rekuva pravi~nost (epikija).<br />
Pravi~nost e o<strong>na</strong> {to e pravedno <strong>na</strong>dvor od pi{aniot zakon. 661 Pravi-<br />
~noto (epikija) i pravednoto se edno isto i iako i <strong>na</strong> ednoto i <strong>na</strong> drugoto<br />
im pripa|a predz<strong>na</strong>kot "dobro," sepak pravi~noto e podobro. O<strong>na</strong><br />
{to pritoa pretstavuva te{kotija e okolnosta deka pravi~noto e <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
isto {to i pravednoto, me|utoa ne vo smisla <strong>na</strong> pozitivniot<br />
(pi{an) zakon, tuku kako korekcija <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Toa e ottamu<br />
{to sekoj zakon e ed<strong>na</strong> op{ta odredba, a ima mnogu poedine~ni slu~ai<br />
koi ne mo`at da bidat tretirani pravedno spored ed<strong>na</strong> takva voop{te<strong>na</strong><br />
odredba. Vo takvite slu~ai, koi nu`no treba da se svedat pod nekoja<br />
op{ta zakonska odredba, a op{tata odredba ne mo`e to~no da se<br />
primeni <strong>na</strong> site poedine~ni slu~ai (od sli~en vid), zakonot pribegnuva<br />
kon re{enie koe bi gi zadovoluvalo pove}eto slu~ai z<strong>na</strong>ej}i dobro<br />
vo {to se sostoi propustot. Pa sepak, toj zatoa ne e ni{to pomalku vo<br />
pravo, za{to propustot ne e vo zakonot ili vo zakonodavecot, tuku vo<br />
prirodata <strong>na</strong> ne{tata: za{to materijata <strong>na</strong> site ~ove~ki akcii nu`no<br />
e takva. Z<strong>na</strong>~i, {tom se pojavi takov edinstven slu~aj za koj zakonot<br />
vaat so pofalba ili so prekori, so po~esti ili so <strong>na</strong>vredi, so zakani i so kazni<br />
vo soglasnost so op{toto mislewe <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot.<br />
658<br />
Ibid, str. 118.<br />
659<br />
"Ne<strong>na</strong>merno se ispu{teni toga{ koga ostanuvaat nezabele`ani."<br />
Ibid, str. 118.<br />
660<br />
"Namerno se ispu{teni toga{ koga ne e mo`no da se definira nekoe<br />
delo oddelno, tuku nu`no se pravi ed<strong>na</strong> op{ta odredba koja ne se odnesuva<br />
<strong>na</strong> site, tuku samo <strong>na</strong> pove}eto slu~ai. Namerno se ispu{teni od zakonot i<br />
onie dejstvija koi ne e lesno da bidat oddelno definirani poradi beskone~niot<br />
broj slu~ai vo koi mo`at da se javat, kako {to e golemi<strong>na</strong>ta i vidot <strong>na</strong><br />
nekoj `elezen predmet upotreben pri <strong>na</strong>nesuvaweto povreda: za{to ni cel<br />
eden `ivot ne bi bil dovolen da se <strong>na</strong>brojat site mo`ni slu~ai <strong>na</strong> ranuvawe<br />
spored razli~nite svojstva <strong>na</strong> predmetot so koj se <strong>na</strong>nesuva povredata. A koga<br />
e nemo`no da se definira dejstvieto, a sepak e nu`no da bide opfateno so zakonot<br />
toga{ toa vo nego treba da bide voop{teno ka`ano, taka {to, ako nekoj<br />
nosi `elezen prsten ja kreva rakata za da udri, ili ako <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> udri nekogo,<br />
toj spored pi{aniot zakon <strong>na</strong>pravil nepravedno delo, no spored realnosta<br />
toj ne dejstvuval nepravedno: vo ovoj slu~aj se raboti za pravi~nost." Ibid, 118.<br />
661<br />
Ibid, str. 114, 117-118.<br />
372
zboruva samo voop{teno, a koj ne mo`e da se podvede pod voop{te<strong>na</strong><br />
odredba, toga{, dokolku zakonodavecot ne{to izostavil ili poradi<br />
voop{te<strong>na</strong>ta formulacija neto~no dal, e sosema pravilno negoviot<br />
propust da se dopolni ili ispravi taka, kako {to toa bi go storil i<br />
samiot zakonodavec koga bi bil prisuten i kako {to i so zakonot bi<br />
opredelil da mo`el da go predvidi konkretniot slu~aj. Ottamu, pravi~noto<br />
istovremeno e i pravedno i toa podobro odo{to izvesen vid<br />
<strong>na</strong> pravedno, me|utoa ne podobro odo{to apsolutnoto pravedno, tuku<br />
samo podobro od zakonskoto pravo koe propu{ta pone{to poradi svojata<br />
voop{te<strong>na</strong> formulacija. Toa z<strong>na</strong>~i e su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravi~noto da<br />
go ispravuva zakonot tamu kade {to, poradi negovata voop{tenost, toj<br />
ne e celosen. Toa e i pri~i<strong>na</strong>ta {to so zakonot ne e sî odredeno. Imeno,<br />
ima mnogu ne{ta za koi ne e mo`no da se formulira zakon, taka<br />
{to za niv mora da se izdade zakonska odluka. Za{to, za neopredeleno<br />
ne{to, neopredeleno e i meriloto... Razbirlivo e z<strong>na</strong>~i {to e pravi-<br />
~no i deka toa e pravedno i podobro od izvesen vid <strong>na</strong> pravedno. Ottamu,<br />
istovremeno se gleda i koj e pravi~en ~ovek: toa e onoj koj svesno<br />
go bara i sproveduva pravi~noto i koj vo svoite zakonski pobaruvawa<br />
ne tera mak <strong>na</strong> konec i ne mu <strong>na</strong>{tetuva <strong>na</strong> drug, tuku e sklon da popu-<br />
{ti malku i tamu kade {to zakonot e <strong>na</strong> negova stra<strong>na</strong>. Takvata odluka<br />
se <strong>na</strong>rekuva pravi~nost. Taa e izvesen oblik <strong>na</strong> pravednost i ne pretstavuva<br />
poi<strong>na</strong>kov moralen stav od pravednosta. 662<br />
Najgolemiot dostrel, me|utoa Aristotel go <strong>na</strong>pravi vo objasnuvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata. 663 Slobodno mo`e da se ka`e deka ni denes nema<br />
razmisluvawe za pravdata {to ne se povikuva <strong>na</strong> negovite genijalni<br />
misli izlo`eni vo delata "Nikomahova etika," i "Retorika" kade toj<br />
<strong>na</strong>jprvo pravi razlika me|u op{ta pravednost i poseb<strong>na</strong> pravednost.<br />
1. Op{ta pravednost. Vo svoeto <strong>na</strong>jop{to z<strong>na</strong>~ewe pravednosta<br />
664 e doblest koja kako moral<strong>na</strong> dispozicija vo sebe gi soedinuva<br />
site drugi doblesti. Ovaa doblest e ograni~e<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto odnesuvawe<br />
sprema drugite. Sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> op{tata pravednost kako celos<strong>na</strong><br />
doblest z<strong>na</strong>~i 1 0 po~ituvawe <strong>na</strong> zakonite (postapuvawe spored zakonskite<br />
propisi) za{to pravedno e se {to e zakonito, kako i, 2 0 postapuvawe<br />
sprema bliskite kako <strong>na</strong> sebe ed<strong>na</strong>kvi lu|e. 665 Vo ovaa smisla pra-<br />
662 Aristotel, Nikomahova etika, str. 139.<br />
663<br />
Aristotel pravdata ja sfa}a kako konkret<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravniot<br />
poredok, kako cel koj <strong>pravoto</strong> vo svojata prakti~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> treba da ja ostvari,<br />
kako odreden odnos me|u lu|eto vo op{testvoto. LukiÊ, R. op. cit. str. 133.<br />
664<br />
Koga ja razgleduva pravednosta, Aristotel ja definira taka {to zakonite<br />
<strong>na</strong> dr`avata te{ko deka mo`at da bidat nepravedni dokolku se prikladno<br />
doneseni, bez nepraved<strong>na</strong> ishitrenost i vo doli~<strong>na</strong> forma. Ottamu, voop{to<br />
zemeno, kr{eweto <strong>na</strong> zakonite ne mo`e da bide pravedno. Makintajer,<br />
A, Kratka istorija Etike, str. 88.<br />
665<br />
"Za nepraveden se smeta onoj koj gi kr{i zakonite, potoa lakomiot<br />
373
vdata e zakonitost koja vo dr`av<strong>na</strong>ta zaednica ja sozdava i odr`uva<br />
blagosostojbata i negovite sostavni delovi. Ovaa pravda e celos<strong>na</strong><br />
doblest, me|utoa ne voop{to, tuku vo ogled <strong>na</strong> drugite. Tokmu zatoa, se<br />
smeta deka pravdata e <strong>na</strong>jgolema doblest, za{to e celos<strong>na</strong> (za{to pretstavuva<br />
prakti~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> doblesta i onoj {to ja poseduva mo`e da<br />
ja primeni sprema drugite, a ne samo sprema sebesi). 666 Nakratko, za<br />
razlika od drugite doblesti, pravdata e edinstveno dobro (objektivno<br />
dobro) za drugite, tokmu zatoa {to e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon drug: taa go pravi<br />
o<strong>na</strong> {to e korisno za drugite bilo za vladetelot bilo za zaednicata.<br />
Takvata pravda, z<strong>na</strong>~i ne e del <strong>na</strong> doblesta, tuku celos<strong>na</strong> doblest, a nejzi<strong>na</strong>ta<br />
sprotivnost - nepravdata ne e del <strong>na</strong> porokot, tuku, celosen porok<br />
(lo{otiluk). 667<br />
i pristrasniot. O~igledno e deka praveden e onoj koj gi po~ituva zakonite i<br />
koj e nepristrasen. Spored toa, pravedno e o<strong>na</strong> {to e spored zakonot i {to e<br />
pravedno, a nepravedno o<strong>na</strong> {to e protivzakonito i nepravedno... So ogled <strong>na</strong><br />
toa {to onoj koj go kr{i zakonot e nepraveden, a onoj koj go po~ituva praveden,<br />
jasno e deka seto o<strong>na</strong> {to e zakonito vo izves<strong>na</strong> smisla e i pravedno. Sî<br />
{to so zakonodavstvoto e opredeleno e zakonito, a za sekoja takva zakonska<br />
odredba nie tvrdime deka e praved<strong>na</strong>... Zakonot vo edni ne{ta pravilno <strong>na</strong>reduva,<br />
a vo drugi pravilno zabranuva ako e pravilno postaven, a toa go pravi<br />
pomalku pravilno ako e nepromisleno sostaven." Aristotel, Nikomahova etika,<br />
str. 112 i 113.<br />
666<br />
"Mnogumi<strong>na</strong> mo`at da poka`at nekoja svoja doblest so svoeto li~no<br />
dr`ewe vo razni priliki koi se odnesuvaat li~no <strong>na</strong> niv, dodeka sosema se nesposobni<br />
toa da go storat koga e vo pra{awe nekoj drug. Zatoa se smeta to~<strong>na</strong><br />
Bijantovata izreka: "^ovekot se poz<strong>na</strong>va koga e <strong>na</strong> vlast," za{to onoj koj vladee<br />
ne e vrzan samo za sebe, tuku i za drug i voop{to za zaednicata." Aristotel,<br />
Nikomahova etika, str. 114.<br />
667<br />
Vo po{iroka smila pravednosta e zakonitost, koja vo dr`av<strong>na</strong>ta<br />
zaednica go sozdava i odr`uva bla`estvoto i negovite sostavni delovi "Ovaa<br />
pravednost e celos<strong>na</strong> doblest, no ne voop{to, tuku so ogled <strong>na</strong> drugite. I zatoa<br />
izgleda deka pravednosta e <strong>na</strong>jdobra od doblestite, t.e. ni zvezdata Danica,<br />
ni zvezdata Ve~ernica ne e tolku prekras<strong>na</strong>; ottamu i poslovicata: vo pravednosta<br />
e voop{to doblesta. I <strong>na</strong>jpove}e e celos<strong>na</strong>, zatoa taa e prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
celos<strong>na</strong>ta doblest, a celos<strong>na</strong> e za{to onoj koj ja ima mo`e da ja vr{i i sprema<br />
drugite, a ne samo sprema sebe. Imeno, mnogumi<strong>na</strong> doblesta mo`at da ja vr{at<br />
vo svoite sopstveni raboti, no ne mo`at sprema drugi. I ottamu se ~ini deka<br />
e odli~<strong>na</strong> maksimata <strong>na</strong> Biant deka vlasta go poka`uva ~ovekot. Za{to onoj<br />
koj ima vlast ima rabota so drugite i mu pripa|a <strong>na</strong> zaednicata. A tokmu zaradi<br />
toa i izgleda deka od doblestite edinstveno pravednosta e dobro za drugite,<br />
za{to se odnesuva <strong>na</strong> drugite: taa imeno go pravi toa {to e korisno <strong>na</strong><br />
drug, bilo <strong>na</strong> vladetelot, bilo <strong>na</strong> zaednicata. Najlo{ e z<strong>na</strong>~i onoj koj e zol i<br />
sprema sebesi i sprema prijatelite, a <strong>na</strong>jdobar ne e onoj koj e dobar sprema sebesi,<br />
tuku onoj koj e dobar sprema prijatelite, a toa delo e te{ko. Ovaa prav-<br />
374
2. Poseb<strong>na</strong> pravednost. Vo svoeto potesno z<strong>na</strong>~ewe pravednosta<br />
e doblest pokraj drugite i se deli <strong>na</strong> dva vida: 1 0 distributiv<strong>na</strong> (raspredeluva~ka,<br />
iustitia distributiva) i, 2 0 komutativ<strong>na</strong> (korektiv<strong>na</strong>, ized<strong>na</strong>-<br />
~uva~ka, iustitia commutativa).<br />
1 0 Distributiv<strong>na</strong>ta pravednost- kako pravednost koja <strong>na</strong> ~lenovite<br />
<strong>na</strong> zaednicata im deli dobra i po~esti spored niv<strong>na</strong>ta vrednost<br />
ili zasluga, so koja se reguliraat odnosite me|u zaednicata i poedinecot<br />
(pravda koja se primenuva vo deleweto) trgnuva od srazmer<strong>na</strong>ta<br />
ed<strong>na</strong>kvostvo postapuvaweto so razli~ni lica, <strong>na</strong> primer, opredeluvawe<br />
porez srazmerno <strong>na</strong> imotot, <strong>na</strong>grada i kaz<strong>na</strong> srazmer<strong>na</strong> <strong>na</strong> zaslugite<br />
i vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> storitelot i sl. Takvata pravda vodi kon toa sekoj<br />
da dobiva onolku kolku mu pripa|a spored individualni zaslugi i pridonesot<br />
kon op{teststvoto: pozaslu`niot pove}e od onoj koj e pomalku<br />
zaslu`en. Od druga stra<strong>na</strong>, sekoj trpi srazmerno <strong>na</strong> svojata vi<strong>na</strong>: onoj<br />
~ija vi<strong>na</strong> e pogolema pove}e, i obratno. 668<br />
Za nejzino ostvaruvawe se potrebni <strong>na</strong>jmalku tri lica od koi<br />
ednost z<strong>na</strong>~i ne e del <strong>na</strong> doblesta, tuku cela doblest, i <strong>na</strong> nejze sprotiv<strong>na</strong>ta<br />
nepravednost ne e del <strong>na</strong> lo{otilukot, tuku cel lo{otiluk. Kaj ovaa doblest<br />
Aristotel go primenuva principot <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>ta, so toa razlika {to doblesta<br />
ovde ne e sostojba <strong>na</strong> voljata me|u dve ekstremni strasti, tuku sred<strong>na</strong> mera vo<br />
predmetot: pravednosta e sredi<strong>na</strong> me|u sozdavaweto i podnesuvaweto <strong>na</strong> nepravdata.<br />
Onoj koj ja sozdava nepravdata prisvojuva premnogu, a onoj koj ja trpi<br />
poseduva premalku. Dodeka distributiv<strong>na</strong>ta pravednost e sredi<strong>na</strong> so ogled <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{ata priroda, komutativ<strong>na</strong>ta pravednost e apsolut<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>. Slabosta <strong>na</strong><br />
ovaa posled<strong>na</strong> definicija doblesta ja istak<strong>na</strong> u{te Hugo Grocius. Za{to, so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to gi imal <strong>na</strong> um samo formalniot karakter <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Aristotel<br />
ne mo`el da ja objasni komutativ<strong>na</strong>ta pravednost vrz osnova <strong>na</strong> osobinite<br />
<strong>na</strong> eti~kata dobra volja, tuku vrz osnova <strong>na</strong> osobinite <strong>na</strong> objektot, taka {to<br />
sozdavaweto nepravda i trpeweto nepravda, me|u koi treba da se odnesuva<br />
pravednosta kako fizis, imaat vrska samo sprema o<strong>na</strong> {to se obele`uva kako<br />
ed<strong>na</strong>kvost, a ne neposredno sprema o<strong>na</strong> {to se obele`uva kako zakon (nomos).<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 393-394.<br />
668<br />
Kaj distributiv<strong>na</strong>ta (kako i kaj korektiv<strong>na</strong>ta) pravednost osnovniot<br />
poim e poimot <strong>na</strong> zaslugata. Za distributiv<strong>na</strong> pravednost se raboti sekoga{<br />
koga nekoj mora da go raspredeli doboto i zloto <strong>na</strong> pove}e lica vo ramkite<br />
<strong>na</strong> nekoe semejstvo ili zaedni~ko preprijatie, me|utoa pred sî vo dr`avata<br />
ili vo zaednica <strong>na</strong> dr`avi. Dobrata mo`at da bidat osobeno pravata, materijalnite<br />
dobra ili mo}ta. I koga se raspredeluvaat obvrski sprema zaednicata<br />
(<strong>na</strong> primer voe<strong>na</strong> slu`ba), tie mo`at da se raspredelat pravedno ili<br />
nepravedno. Egalitar<strong>na</strong>ta raspredelba pretpostavuva deka site zaslu`uvaat<br />
isto, i ako se smeta deka ed<strong>na</strong>kvata raspredelba ne bi bila praved<strong>na</strong> so toa se<br />
pretpostavuva deka razli~nite lica od opredeleni pri~ini zaslu`uvaat pove}e<br />
ili pomalku. Tugendhat, E. Predavanja o etici: Naklada Jesenski i Turk, Zagreb,<br />
20703, str. 318.<br />
375
dve koi me|u sebe se ramnopravni i edno treto vrz niv <strong>na</strong>dredeno lice<br />
koe gi povlastuva ili tovari (sudija), za{to se raboti za pravda <strong>na</strong> javnoto<br />
pravo. Vo ovaa smisla pravedno e o<strong>na</strong> kaznuvawe koe vodi smetka<br />
za stepenot <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta: za obostrano ed<strong>na</strong>kva vi<strong>na</strong> - ed<strong>na</strong>kva kaz<strong>na</strong> i<br />
obratno. Takvata kaz<strong>na</strong> gi pogoduva licata srazmerno <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta vi<strong>na</strong>.<br />
Distributiv<strong>na</strong>ta pravednost gi zema predvid stek<strong>na</strong>tata korist i pri-<br />
~inetata {teta, no i razlikite me|u lu|eto (nivniot status, ugled i<br />
sl.) i vr{i podelba spored geometriska proporcija. Toa z<strong>na</strong>~i deka <strong>na</strong><br />
sekoja stra<strong>na</strong> <strong>na</strong>dredenoto lice í deli dobra i ~est srazmerno <strong>na</strong> nivnoto<br />
dostoinstvo i zaslugi. Vo sferata <strong>na</strong> javnoto pravo, vo koja se<br />
primenuva distributiv<strong>na</strong>ta pravda, gra|aninot dobiva od zaedni~koto<br />
dobro kolku {to toa go predviduvaat imperativnite normi: po pravilo,<br />
onoj koj e pozaslu`en za zaednicata dobiva pove}e, i obratno. 669<br />
Nakratko, distributniv<strong>na</strong>ta pravednost <strong>na</strong> {to uka`uva i nejzinoto<br />
ime (distributio z<strong>na</strong>~i podelba, raspredelba i ottamu, distributivno<br />
(distributivus) e ne{to {to se odnesuva <strong>na</strong> raspredelbata, delbeno,<br />
ne{to {to se deli, raspredeluva) e raspredelbe<strong>na</strong> (delbe<strong>na</strong>) pravednost.<br />
So distributiv<strong>na</strong> pravednost se vr{i raspredelba: <strong>na</strong> trud, polo`bi<br />
materijalni dobra - bogatstva (hra<strong>na</strong>, lekovi, zemja, proizvodi,<br />
kapital, kompjuteri), mo}, po~esti, z<strong>na</strong>ewe, fizi~ka bezbednost,<br />
slobodno vreme, <strong>na</strong>gradi i kazni, uslugi (prevoz, medicinski uslugi),<br />
struja, gradinki, {koli, bolnici, ludnici, zatvori, milost, danok...<br />
Kriterium za raspredelbata <strong>na</strong> dobrata i tovarite (pravata i<br />
dol`nostite) e srazmerno spored zaslugite (geometriska proporcija:<br />
koga ed<strong>na</strong> celi<strong>na</strong> se deli <strong>na</strong> dva need<strong>na</strong>kvi delovi - ed<strong>na</strong>kvo deliva<br />
ed<strong>na</strong>~i<strong>na</strong>, <strong>na</strong> primer, 12:4 = 6:2). 670 Kaj ovaa pravda (ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnos-<br />
669 Distributiv<strong>na</strong> (delbe<strong>na</strong>) pravda, pravda <strong>na</strong> javnoto pravo (pravda vo<br />
odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>dredenost i podredenost: bara <strong>na</strong>jmalku tri lica od koi, toa koe<br />
drugite dve |i tovari ili povlastuva niv im e <strong>na</strong>dredeno) = srazmer<strong>na</strong><br />
(relativ<strong>na</strong>) ed<strong>na</strong>kvost vo postapuvawe so razli~ni lica: primer, odano~uvawe<br />
srazmerno <strong>na</strong> imotot, socijal<strong>na</strong> pomo{ srazmerno <strong>na</strong> siroma{tvoto, <strong>na</strong>grada<br />
srazmerno <strong>na</strong> zasugata, kaz<strong>na</strong> <strong>na</strong> pove}emi<strong>na</strong> srazmerno <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta. Toa e<br />
su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong> pravda, kako srazmer<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost: poded<strong>na</strong>kvo postapuvawe<br />
so ed<strong>na</strong>kvite, i need<strong>na</strong>kvo postapuvawe so razli~ni luge i odnosi. V.<br />
Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong> pava, Nolit, Beograd, 1980, str. 46-47.<br />
670<br />
Taa vodi smetka za dostoinstvoto <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> zaednicata i za<br />
nivnite individualni zaslugi za dr`avata, i se rakovodi spored geometriska<br />
proporcija, t.e dokolku nekoj e podostoen i pozaslu`en, dotolku pove}e mu<br />
pripa|a. Spored Aristotel, vo samoto ne{to sredi<strong>na</strong> go <strong>na</strong>rekuvame o<strong>na</strong> {to<br />
ed<strong>na</strong>kvo e oddale~eno od dvata kraja, {to e edno i isto za site luge, a vo odnos<br />
kon <strong>na</strong>s o<strong>na</strong> {to ne e ni odvi{no ni nedostig, koe pak ne e ni edno ni isto za<br />
site lu|e. Ottamu, merata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost - sredi<strong>na</strong> "vo samoto ne{to," spored<br />
Aristotel aritmeti~ki razmer (gr~. arithmetike a<strong>na</strong>logia, lat. pro-portio! ({to e<br />
i mera <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost), dodeka geometriski razmer - geometriska a<strong>na</strong>-<br />
376
ite spored geometriska proporcija) glavnoto pra{awe e "Kako e mo-<br />
`no ed<strong>na</strong> celi<strong>na</strong> da se podeli <strong>na</strong> dva need<strong>na</strong>kvi delovi, a da se so~uva<br />
ramnote`ata?"<br />
Ovde pravednosta se sostoi vo nekoja proporcija. Proporcijata<br />
z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite i zatoa ne mo`e da ima pomalku od ~etiri<br />
~le<strong>na</strong>. 671 Spored toa, pravednoto e proporcio<strong>na</strong>lno (srazmerno), a nepravednoto<br />
o<strong>na</strong> {to se ogre{uva od proporcijata. Pritoa, edniot ~len<br />
<strong>na</strong> odnosot e premnogu golem, a drugiot premnogu mal. Ako e vo pra{awe<br />
zlo, toga{ ne{tata stojat obratno, za{to pomaloto zlo vo sporedba<br />
logija, mera <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost - sredi<strong>na</strong> "vo odnos kon <strong>na</strong>s" ({to odgovara <strong>na</strong> relativ<strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost). Distributiv<strong>na</strong>ta (delbe<strong>na</strong>) pravda se odnesuva <strong>na</strong> distribucijata<br />
<strong>na</strong> opredeleni zaedni~ki dobra me|u poedincite ili grupite vo op{testvoto,<br />
no ne spored "suum cuique," i ne spored aritmeti~ka proporcija, tuku<br />
spored socijalen dogovor ili drugi socijalni kriteriumi! Taka, pravata <strong>na</strong><br />
poedinecot zavisat od negovata socijal<strong>na</strong> pozicija, ekonomskata mo} i drugi<br />
socijalni kriteriumi: spored geometriska proporcija, od dobrata koi ne mo-<br />
`at da se podelat poded<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> site spored komutativ<strong>na</strong>ta pravda (<strong>na</strong> primer,<br />
sopstvenosta vrz nedvi`nosti, koja e ograni~e<strong>na</strong>), sekoj dobiva srazmerno<br />
<strong>na</strong> svoite zaslugi. Za razlika od komutativ<strong>na</strong>ta pravda, koja gi ureduva zaemnite<br />
odnosi me|u lu|eto vo privatnoto pravo distributiv<strong>na</strong>ta pravda e<br />
osnoven princip <strong>na</strong> javnoto pravo. Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, str.<br />
244.<br />
671<br />
Spored Aristotel sredi<strong>na</strong>ta e sinonim za pravdata. Ottamu, "Ako<br />
ed<strong>na</strong>kvoto e sredi<strong>na</strong>, toga{ pravedno }e bide taa sredi<strong>na</strong>: <strong>na</strong>jmal broj ~lenovi<br />
vo koi ed<strong>na</strong>kvoto mo`e da se javi e dva. Pravednoto z<strong>na</strong>~i, mora da bide sredi<strong>na</strong><br />
i ed<strong>na</strong>kvost vo odnos <strong>na</strong> nekoi predmeti ili lica, i dokolku e sredi<strong>na</strong>, mora<br />
da bide sredi<strong>na</strong> me|u ne{to (imeno, me|u premnogu i premalku), dokolku pak e<br />
ed<strong>na</strong>kvost, mora bide ed<strong>na</strong>kvo barem za dve ne{ta, a dokolku e pravedno, mora<br />
da bide ed<strong>na</strong>kvo t.e. pravedno barem za dve lica. Spored toa pravednoto nu`no<br />
mora da opfati <strong>na</strong>jmalku ~etiri ~le<strong>na</strong> - i toa dve lica za koi se slu~uva toa<br />
pravedno i dva predmeti vo koi se ogleda i manifestira pravenoto. Principot<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvota, me|utoa e ist kako za licata, taka i za predmetite. Imeno,<br />
kako {to me|usebno se odnesuvaat dva predmeti <strong>na</strong> koi se manfestira ed<strong>na</strong>kvosta,<br />
taka se odnesuvaat i licata. Ako ne se ed<strong>na</strong>kvi - ne dobivaat ed<strong>na</strong>kvo.<br />
Kav|ite i me|usebnite obvinuvawa <strong>na</strong>stanuvaat glavno i toga{ koga tie koi<br />
se ed<strong>na</strong>kvi ne dobivaat ed<strong>na</strong>kvo ili koga tie koi ne se ed<strong>na</strong>kvi dobivaat i u`ivaat<br />
ed<strong>na</strong>kvo. Toa jasno se gleda od formulata "spored zaslugata i dostoinstvoto."<br />
Imeno, site se soglasuvaat vo toa deka pravednosta vo dodeluvaweto<br />
(<strong>na</strong> zamja, pari itn) mora da se soobrazi so nekoe dostoinstvo. Samo {to pod<br />
dostoinstvo ne podrazbiraat isto ne{to, tuku onie {to se demokratski <strong>na</strong>stroieni<br />
pod toa ednostavno ja podrazbiraat li~<strong>na</strong>ta sloboda, oligarhiski <strong>na</strong>stoenite<br />
bogatstvoto, drugi pak plemskoto poteklo, a aristokratski <strong>na</strong>stroenite<br />
- li~<strong>na</strong>ta vrednost." Aristotel, Nikomahova etika, str. 118.<br />
377
so pogolemo, ispa|a dobro. 672 Ottamu, vo stvarnosta se slu~uva: koj raboti<br />
nepravedno prisvojuva premnogu dobra, a onoj komu mu se pravi nepravda<br />
dobiva premalku dobra. 673 Zatoa kaj distributiv<strong>na</strong>ta pravednost<br />
ed<strong>na</strong>kvosta pretstavuva nepravednost. Ovde nepravednosta se pojavuva<br />
koga nekoj ne{to stori od koristoqubie (zaradi dobivka, a ne poradi<br />
gre{ka vo karakterot) ili, pak, od nekoi drugi poroci (poradi<br />
iskol~en karakter). 674 Stanuva zbor za manifestirani poroci od ~ovek<br />
vo <strong>na</strong>j{iroka smisla i voop{to sprema drug ~ovek, no ed<strong>na</strong>{ kako povedenija<br />
zaradi steknuvawe <strong>na</strong> ~est, pari, `ivot<strong>na</strong> sigurnost od `elba<br />
za dobivka, a drugpat za povedenija poradi gre{ka vo karakterot.<br />
2 0 Korektiv<strong>na</strong> pravednost- kako pravednost koja delumno so<br />
dobrovolni, a delumno so nedobrovolno ized<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong> dobrata i po-<br />
~estite odr`uva ramnote`a <strong>na</strong> socijalnite dobra, so koja se reguliraat<br />
odnosite me|u samite poedinci ili grupi vo ramkite <strong>na</strong> ista zaednica,<br />
675 e o<strong>na</strong>a koja se odnesuva <strong>na</strong> privatnite odnosi i koja trgnuva od<br />
apsolut<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, <strong>na</strong> primer, me|u dobrata i ~esta, me|u rabotata i<br />
zarabotuva~kata, me|u <strong>na</strong>nese<strong>na</strong>ta {teta i <strong>na</strong>domestot, me|u <strong>na</strong>nesenoto<br />
zlo i vozvrate<strong>na</strong>ta odmazda. Korektiv<strong>na</strong>ta pravednost <strong>na</strong>tamu se deli<br />
<strong>na</strong> a) pravednost {to se odnesuva <strong>na</strong> dobrovolnite odnosi me|u lu|eto<br />
(podra~je <strong>na</strong> gra|anskite zakoni) 676 i pravednost {to se odnesuva <strong>na</strong><br />
nedobrovolnite odnosi i dejstvija (podra~je <strong>na</strong> krivi~noto pravo).<br />
Ottamu, taa vodi kon dobrovolno, a delum i kon nedobrovolno ized<strong>na</strong>-<br />
~uvawe <strong>na</strong> dobrata me|u pripadnicite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> dr`ava. 677 Za nejzino ost-<br />
672<br />
Ibid, str. 118.<br />
673<br />
Ibid, str. 119.<br />
674<br />
"Koga nekoj postapuva sobrazno nekoj drug porok, toj dodu{a nepravedno<br />
postapuva, no pritoa ni <strong>na</strong>jmalku ne se koristi <strong>na</strong> tu|a smetka, <strong>na</strong> primer,<br />
onoj koj }e go otfrli {titot (vo borba), od kukavi~luk, ili vo luti<strong>na</strong><br />
(iskara) drug, ili od skr`avost se odre~e od pari~<strong>na</strong> pomo{.. ako razvrtno se<br />
odnesuva od strast... koga nekoj udri drug od gnev." Ibid, str. 115.<br />
675<br />
Toa e pravednost "koja doa|a do izraz pri dodeluvaweto <strong>na</strong> po~esti,<br />
pari i drugi dobra <strong>na</strong> koi pripadnicite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> dr`ava opravdano polagaat<br />
pravo (za{to pritoa mo`e da se slu~i eden da dobie ed<strong>na</strong>kvo kolku i drug ili<br />
da dobie need<strong>na</strong>kvo). Ibid, str. 117. Korektiv<strong>na</strong>ta pravda, vsu{nost, z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong>~elo<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta spored nejzi<strong>na</strong>ta vrednost, odnosno razme<strong>na</strong> <strong>na</strong> ekvivalenti<br />
vo obligaciite, vo privatnoto pravo, a distributiv<strong>na</strong>ta pravda <strong>na</strong>~elo<br />
<strong>na</strong> raspredelba <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> gra|anite vo javnoto pravo. LukiÊ, R. Istorija<br />
politi~kih i pravnih teorija, str. 134.<br />
676<br />
"Pravedno vo delovnite odnosi koi se zasnovaat vrz slobod<strong>na</strong>ta<br />
volja e sredi<strong>na</strong> me|u dobivkata i zagubata i taa sredi<strong>na</strong> se sostoi vo toa podoc<strong>na</strong><br />
da se ima isto kolku {to se imalo i pred toa." Ibid, str. 123.<br />
677<br />
Toa e pravednost "koja se gleda vo poramnuvaweto kaj razli~ni privatni<br />
i delovni odnosi me|u lu|eto. Ovoj oblik se deli <strong>na</strong> dva podvidovi: delovni<br />
odnosi me|u lu|eto koi se delumno vrz dobrovol<strong>na</strong> osnova, a delumno<br />
378
varuvawe se potrebni <strong>na</strong>jmalku dve ramnopravni, ized<strong>na</strong>~eni lica, za-<br />
{to se raboti za pravda <strong>na</strong> privatnoto pravo. Vo ovaa smisla praved<strong>na</strong><br />
e o<strong>na</strong>a kaz<strong>na</strong> vo koja e sodr`ano zlo {to mu e apsolutno ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>nesenoto<br />
zlo. Takvata kaz<strong>na</strong> pogoduva edno lice ed<strong>na</strong>kvo kako i drugo.<br />
Za razlika od distributiv<strong>na</strong>ta, korektiv<strong>na</strong>ta pravednost ne go zema<br />
predvid statusot ("vrednosta") i ugledot <strong>na</strong> li~nosta, tuku samo stek<strong>na</strong>tata<br />
korist ili pri~inetata {teta i vr{i podelba spored aritmeti~ka<br />
proporcija. 678 Toa z<strong>na</strong>~i deka sekoj od dvete strani koi stojat<br />
nedobrovolni. Dobrovolnite odnosi, <strong>na</strong> primer, se kupuvaweto, proda`bata,<br />
zemaweto zaem, zalo`uvaweto, vlo`uvaweto (depozit), iz<strong>na</strong>jmuvaweto (se <strong>na</strong>rekuvaat<br />
dobrovolni, za{to site tie odnosi imaat poteklo vo odlukata donese<strong>na</strong><br />
so slobod<strong>na</strong> volja). Vo nedobrovolni odnosi, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, se prikrienite<br />
(potajni) prestapi kako kra`bata, prequbata, praveweto otrov, podveduvaweto,<br />
zaveduvaweto robovi, podmolno ubistvo, la`noto svedo~ewe, a od<br />
druga stra<strong>na</strong>, otvorenite <strong>na</strong>silstva, kako fizi~koto zlostavuvawe, okovuvaweto,<br />
ubistvoto, grabe`ot, sakateweto, kleveteweto, <strong>na</strong>vreduvaweto. Aristotel,<br />
Nikomahova etika, str. 117. Pod korektiv<strong>na</strong> pravednost Aristotel podrazbira<br />
koga nekoja moral<strong>na</strong> ili prav<strong>na</strong> situacija e isfrle<strong>na</strong> od ramnote`a i taa<br />
mora povtorno da se vospostavi. Dvata vidovi korektiv<strong>na</strong> pravednost koi<br />
Aristotel gi razlikuva soodvetstvuvaat <strong>na</strong> razlikata me|u gra|anskoto i krivi~noto<br />
pravo. Aristotel zboruva za dobrovolno i nedobrovolno stapuvawe<br />
vo odnosi: vo prviot slu~aj t.e. kade {to e daden dvostran deloven odnos, mo-<br />
`at da <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t zaemni barawa za o{teta koja treba da se izmiri nekoj sudija.<br />
Sudijata treba pravedno da odlu~i za toa koja stra<strong>na</strong> zaslu`uva o{teta. Vo<br />
vtoriot slu~aj se raboti za "odnosi" vo koe ed<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> e samo `rtva <strong>na</strong><br />
kra`ba, <strong>na</strong>pad, ubistvo, itn. Tuka sudijata treba da odlu~i za toa dali optu-<br />
`eniot zaslu`uva kaz<strong>na</strong>. Likot <strong>na</strong> pravednosta prika`an <strong>na</strong> srednovekovnite<br />
katedrali, koj vo rakata dr`i vaga i ima prevez <strong>na</strong> o~ite ja pretstavuva taa<br />
korektiv<strong>na</strong> pravednost. Prevezot <strong>na</strong> o~ite ja simbolizira bara<strong>na</strong>ta nepristrasnost<br />
koja o~igledno e konstitutiv<strong>na</strong> za sekoja pravednost. Nepristrasnosta<br />
vo nikoj slu~aj ne z<strong>na</strong>~i egalitet, ed<strong>na</strong>kvost, tuku go sodr`i toa deka praveden<br />
sud mo`e da donese samo onoj koj nepristrasno odlu~uva za slu~ajot, t.e.<br />
bez ogled <strong>na</strong> li~nosta," a toa pozitivno z<strong>na</strong>~i: isklu~ivo so ogled <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to<br />
konkretnite go zaslu`uvaat vrz osnova <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to }e se stori. Tugendhat, E.<br />
op. cit. str. 318.<br />
678<br />
Pravednoto koe se javuva vo delovnite odnosi, dodu{a z<strong>na</strong>~i nekakva<br />
ed<strong>na</strong>kvost, a nepravednoto povreda <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta, no ne vo smisla <strong>na</strong> geometriska,<br />
tuku vo smisla <strong>na</strong> aritmeti~ka proporcija. Za{to, tuka sosema e sporedno<br />
dali ~esen ne~esniot ili ne~esen ~esniot go o{tetil, ili dali ~esen<br />
ili lo{ ~ovek izvr{il prequba. Ovde zakonot vnimava samo <strong>na</strong> razlikata vo<br />
pri~inetata {teta, a licata gi posmatra kako ed<strong>na</strong>kvi - va`no e samo da se<br />
utvrdi daki eden nepravdata ja trpi, a drug ja <strong>na</strong>nesuva, dali eden <strong>na</strong>{tetil, a<br />
drug e <strong>na</strong> o{teten. Zatoa sudijata <strong>na</strong>stojuva takvata nepravednost koja se ogre-<br />
{uva vo ed<strong>na</strong>kvosta da ja izeda~i. Ibid, str. 120.<br />
379
vo me|useben odnos dobiva ili gubi (trpi) poded<strong>na</strong>kvo. Na onoj {to<br />
ima pove}e mu se odzema tokmu tolku kolku {to iznesuva {tetata ili<br />
zagubata <strong>na</strong> onoj koj pretrpel nepravda. 679<br />
Ed<strong>na</strong>kvosta doa|a do pocelosen izraz vo privatnoto pravo bidej}i<br />
dispozitivnite normi ja pretpostavuvaat korektiv<strong>na</strong>ta, odnosno<br />
ized<strong>na</strong>~uva~kata pravednost. So pomo{ <strong>na</strong> korektiv<strong>na</strong>ta pravednost,<br />
strankite dobivaat poded<strong>na</strong>kvo: kupuva~ot dobiva poded<strong>na</strong>kvo kako i<br />
prodava~ot <strong>na</strong> odreden vid stoki. Taa dominira i vo sferata <strong>na</strong> subjektivnite<br />
prava.<br />
Nakratko, komutativ<strong>na</strong>ta pravednost <strong>na</strong> {to uka`uva i nejzinoto<br />
ime (commutatio z<strong>na</strong>~i zame<strong>na</strong>, izme<strong>na</strong>, prome<strong>na</strong> pretvoruvawe <strong>na</strong><br />
edno vo drugo i ottamu komutativno e ne{to {to e zamenlivo so, ili<br />
promenlivo vo drugo) e zamenliva, ized<strong>na</strong>~uva~ka (ed<strong>na</strong>kvo za ed<strong>na</strong>kvo)<br />
pravednost. Komutativ<strong>na</strong> pravda se zanimava so ispravawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>nese<strong>na</strong>ta<br />
{teta (ized<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong> povredite). Kaj nea za izvr{eno dejstvie<br />
(storuvawe, ~inewe), sleduva soodvetno protivdejstvie.<br />
Kriterium za zame<strong>na</strong>ta, ized<strong>na</strong>~uvaweto 680 e ramnote`ata me|u<br />
dobrata i uslugite (aritmeti~ka proporcija: za izvr{eno dejstvie<br />
sleduva soodvetno protiv~inewe - ed<strong>na</strong>~i<strong>na</strong> so ed<strong>na</strong>kvi ostatoci, <strong>na</strong><br />
primer, 11-8 = 10-7). 681 Kaj ovaa (razmenska, ized<strong>na</strong>~uva~ka, korektiv<strong>na</strong>)<br />
pravda va`no e odr`uvaweto <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta so nejzi<strong>na</strong> podelba <strong>na</strong> dva<br />
ed<strong>na</strong>kvi delovi. 682<br />
679 Komutativ<strong>na</strong> (poramnuva~ka) pravda, pravda <strong>na</strong> privatnoto pravo<br />
(pravda me|u ramnopravni: bara <strong>na</strong>jmalku dve, me|u sebe ramnopravni lica),<br />
apsolut<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost me|u dobrata: primer, me|u <strong>na</strong>gradata i vlo`eniot trud<br />
(<strong>na</strong>grada ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> rabotata), me|u {tetata i <strong>na</strong>domestokot.<br />
680 Kriteriumite (pravilata ili <strong>na</strong>~elata) za popravka <strong>na</strong> gre{kite <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvite me|u sebe obi~no se zapi{ani kako normativni re{enija vo Ustavot<br />
i zakonite. Vo nivno otsustvo, edinstven kriterium (pravilo ili <strong>na</strong>~elo)<br />
za popravka <strong>na</strong> gre{kite ovde e pravi~nosta koja e vo racete <strong>na</strong> sudovite.<br />
681<br />
Taa ne gi zema predvid ugledot i vrednosta <strong>na</strong> li~nosta, tuku samo<br />
stek<strong>na</strong>tata korist ili pretrpe<strong>na</strong>ta {teta i ovde podelbata se vr{i po aritmeti~ka<br />
proporcija: <strong>na</strong> onoj koj ima premnogu mu se odzema tolku kolku {to<br />
iznesuva {tetata ili zagubata <strong>na</strong> onoj koj ja pretrpel nepravdata. Ovaa pravednost<br />
go opfa}a o<strong>na</strong> {to otprilika denes go <strong>na</strong>rekuvame gra|ansko i krivi~no<br />
pravo. Objekt <strong>na</strong> komutativ<strong>na</strong>ta pravda e ed<strong>na</strong>kvoto pravo <strong>na</strong> drugiot vo<br />
zaemnite odnosi me|u lu|eto kako nezavisni poedinci: nikoj ne mo`e da pretendira<br />
za sebesi za pogolemo pravo od o<strong>na</strong> {to mu go priz<strong>na</strong>va <strong>na</strong> drugiot. Dvete<br />
strani koi se vo me|useben odnos dobivaat poded<strong>na</strong>kvo kolku {to gubat,<br />
odnosno sekoj od dvete strani poded<strong>na</strong>kvo dobiva i gubi: taka, <strong>na</strong> primer, kaj<br />
kupoproda`niot dogovor ed<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> ja dobiva stokata, a drugata ekvivalent<strong>na</strong>ta<br />
vrednost vo pari. Kambovski, V. op. cit. str. 244.<br />
682<br />
Ed<strong>na</strong>kvosta, koja ja podrazbira pravdata, spored Aristotel mo`e da<br />
bide: aritmeti~ka i geometriska. Aritmeti~ka ed<strong>na</strong>kvost e sredi<strong>na</strong> me|u o<strong>na</strong><br />
380
Ovde pravednosta e ed<strong>na</strong>kvost. Ed<strong>na</strong>kvosta pak e sredi<strong>na</strong> me|u<br />
pregolemoto i premaloto: sredi<strong>na</strong> me|u dobivkata i zagubata. Ottamu,<br />
kaj komutativ<strong>na</strong>ta pravda need<strong>na</strong>kvosta pretstavuva nepravednost,<br />
nepravedno e seto o<strong>na</strong> {to e protiv ed<strong>na</strong>kvosta.<br />
Ovde e interesno da se podvle~e i stavot {to se odnesuva <strong>na</strong><br />
psihi~kata sostojba <strong>na</strong> storitelite <strong>na</strong> nepravednite povedenija koja se<br />
javuva kako osnova za postoeweto <strong>na</strong> nepraveden ~ovek. Spored Aristotel,<br />
toga{ koga nekoj pravdata ja kr{i nesvesno, objektivno postoi nepravda,<br />
takviot ~ovek pri~inuva nepravda, me|utoa ne e nepraveden<br />
~ovek. Ottamu, za sekoj {to ukral ne mo`e da se ka`e deka e kradec, za<br />
sekoj koj izvr{il prequba deka e prequbnik. 683 Vinoven e samo onoj koj<br />
postapuval svesno (z<strong>na</strong>el, imal pretstava) i volevo (go sakal) o<strong>na</strong> {to<br />
go pravi. Vo taa smisla, Aristotel gi zagat<strong>na</strong>l i vo osnova gi postavil<br />
krivi~nopravnite instituti umisla, nebre`nost i slu~aj.<br />
Spored Aristotel, pravednite i nepravednite dejstvuvawa mo-<br />
`at da se definiraat spored zakonot ili spored onie kon koi se <strong>na</strong>so~eni<br />
tie dejstvija i mo`at da bidat <strong>na</strong>so~eni ili kon zaednicata ili<br />
samo kon nekoj nejzin ~len. 684 Pravednoto postapuvawe z<strong>na</strong>~i sredi<strong>na</strong><br />
me|u vr{ewe nepravda i trpewe nepravda. Prvoto z<strong>na</strong>~i da se ima pove}e,<br />
a vtoroto da se ima pomalku (od o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to se ima pravo). Pravednosta,<br />
z<strong>na</strong>~i e odr`uvawe <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>, no ne <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in kako osta<strong>na</strong>tite<br />
doblesti, tuku <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to sozdava sredi<strong>na</strong>, a nepravdata<br />
{to e premnogu i o<strong>na</strong> {to e premalu. "Pravednoto z<strong>na</strong>~i mora da bide sredi<strong>na</strong><br />
i ed<strong>na</strong>kvost vo odnos <strong>na</strong> nekoja stvar ili lice, i dokolku e sredi<strong>na</strong>, mora da<br />
bide sredi<strong>na</strong> me|u ne{to (imeno me|u premnogu i premalku), dokolku e pak, e<br />
ed<strong>na</strong>kvost, mora da bide ed<strong>na</strong>kvost barem za dve stvari, a dokolku e pravedno,<br />
mora da bide ed<strong>na</strong>kvo, t.e. pravedno barem za dve lica. Ako, me|utoa, lu|eto ne<br />
se ed<strong>na</strong>kvi - ne dobivaat ed<strong>na</strong>kvo, tuku razli~no, odnosno srazmerno, da re~ema<br />
"spored zaslugata i dostoinstvoto." Edinstve<strong>na</strong> te{kotija e vo toa {to pod<br />
dostoinstvo kako merilo za praved<strong>na</strong> raspredelba ne podrazbiraat site isto<br />
ne{to. Za privrzanicite <strong>na</strong> demokratijata dostoinstvoto e vo li~<strong>na</strong>ta sloboda,<br />
za oligarhiski <strong>na</strong>stroenite toa e bogatstvoto, mnogumi<strong>na</strong> pak go ce<strong>na</strong>t plemenitoto<br />
poteklo, dodeka privrzanicite <strong>na</strong> aristokratijata vo prv red gi vozdigaat<br />
li~nite vrednosti (sposobnosta, z<strong>na</strong>eweto i doblesta). Vo vakvite<br />
slu~ai pravednosta e vo nekoja srazmernost, koja z<strong>na</strong>~i "ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite,"<br />
{to matemati~arite go <strong>na</strong>rekuvaat "geometriska proporcija." Pravednoto<br />
e z<strong>na</strong>~i proporcio<strong>na</strong>lno (srazmerno), a nepravedno o<strong>na</strong> {to se otstapuva<br />
od proporcijata.<br />
683<br />
^ovek mo`e, <strong>na</strong> primer, da ima odnos so tu|a `e<strong>na</strong>, <strong>na</strong>polno svesen<br />
koja e taa, me|utoa zad toj akt da ne stoi promisle<strong>na</strong> odluka, tuku moment<strong>na</strong><br />
strast. Toj, toga{ postapuva nepravedno, no sepak ne e nepraveden ~ovek, kako<br />
{to ne sekoga{ e kradec onoj koj ukral, nitu prequbnik onoj koj izvr{il prequba<br />
itn. Aristotel, op. cit, str. 127.<br />
684<br />
Aristotel, Retorika, str. 114.<br />
381
pretstavuvaat ekstremite. 685 Pravednosta e z<strong>na</strong>~i osobi<strong>na</strong> vrz osnova<br />
<strong>na</strong> koja, kako praveden smee da se <strong>na</strong>re~e takov ~ovek koj postapuva<br />
pravedno od uveruvawe i koga deli me|u sebe i nekoj drug ili koga me|u<br />
dve drugi lica ne postapuva taka {to sebesi }e si dodeli pogolem, a <strong>na</strong><br />
drugite pomal del od o<strong>na</strong> {to e vredno da se posaka, i obratno, koga<br />
stanuva zbor za {tetata, tuku i sebesi i nemu ed<strong>na</strong>kvo spored to~<strong>na</strong><br />
srazmernost, a isto taka koga se vo pra{awe dve drugi lica. 686 Nepravednoto<br />
e sprotiven stav <strong>na</strong> nepraveniot ~ovek, a toa z<strong>na</strong>~i stav vo<br />
sprotivnost so baraweto <strong>na</strong> proporcijata (srazmernosta), <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong><br />
kon ekstremite <strong>na</strong> korisnoto i {tetnoto. Ottamu, nepravednosta istovremeno<br />
e i odvi{nost i nedovolnost i toa za nepravedniot li~no<br />
odvi{nost (nesrazmernost) <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to voop{to e korisno, a nedovolnost<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e {tetno, a koga se vo pra{awe drugite, glavno e istoto<br />
ili ne e po~ituva to~<strong>na</strong>ta srazmernost, {to ve}e zavisi od slu~aj.<br />
I<strong>na</strong>ku, {to se odnesuva do ekstremite, premalku z<strong>na</strong>~i trpewe nepravda,<br />
a premnogu z<strong>na</strong>~i storuvawe nepravda. 687<br />
Pravi~ni dejstvija pak, se onie za koi bi mo`elo da se prosti,<br />
685<br />
"Pravednost e doblest poradi koja sekoj go ima o<strong>na</strong> {to e negovo i<br />
mu pripa|a, a nepravednost e o<strong>na</strong> poradi {to nekoj go ima o<strong>na</strong> {to mu pria|a<br />
<strong>na</strong> nekoj drug i toa go poseduva ne vo soglasnost so zakonot." Aristotel, Retorika,<br />
str. 82.<br />
686<br />
"Pravedno e o<strong>na</strong> {to e vo soglasnost so zakonot i {to ja po~ituva<br />
ed<strong>na</strong>kvosta, a nepravedno o<strong>na</strong> {to mu e sprotivno <strong>na</strong> zakonot i <strong>na</strong> {to mu nedostasuva<br />
ed<strong>na</strong>kvost. Pravedno e o<strong>na</strong> {to e iustum et aequum, o<strong>na</strong> {to ja pretstavuva<br />
<strong>na</strong>{ata (subjektiv<strong>na</strong>) sredi<strong>na</strong> (mesotis pros imas - iustitia distributiva) i<br />
(objektiv<strong>na</strong>ta) sredi<strong>na</strong> <strong>na</strong> stvarite (meson tu pragmatos - iustitia commutativa):<br />
pravata so geometriska proporcija gi odmeruva subjektivnite zaslugi i vo soglasnost<br />
so toa need<strong>na</strong>kvo podaruva dobra i po~esti vo op{testvoto (dr`avata),<br />
drugata so aritmeti~ka proporcija (univerzalno i ed<strong>na</strong>kvo) ja <strong>na</strong>domestuva<br />
pretrpe<strong>na</strong>ta {teta (vo gra|anskoto pravo) ili ja odmeruva zaslu`e<strong>na</strong>ta<br />
kaz<strong>na</strong> (vo krivi~noto pravo). Toa e smislata <strong>na</strong> pravi~noto pravo, odnosno <strong>na</strong><br />
pravi~nosta kako doblest <strong>na</strong> Aristotel." Anti}, B. O, De contemptu iuris, Pravni<br />
`ivot, Beograd, 2002/12, str. 216.<br />
687 Aristotel, Nikomahova etika, str. 126-127. Nepravedno dejstvuvaat<br />
onie koi mislat deka toa mo`e da se <strong>na</strong>pravi i samite se sposobni da go <strong>na</strong>pravat<br />
toa, ili koga mislat deka toa {to go <strong>na</strong>pravile mo`e da ostane sokrieno,<br />
ili ako ne ostane sokrieno mislat deka mo`e da go odbeg<strong>na</strong>t zadovoluvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata, ili ako ja zadovolat pravdata mislat deka kaz<strong>na</strong>ta mo`e da bide<br />
pomala od dobivkata za samite niv ili za o<strong>na</strong> za {to tie se gri`at. Aristotel,<br />
Retorika, str. 107. Nepravedni lu|e vr{at nepravedni postap}i, me|utoa<br />
site lu|e koi vr{at nepravda ne se i nepravedni. Nepravednosta e vo toa {to<br />
nekoj od o<strong>na</strong> {to voop{to e dobro zeme za sebe pove}e odo{to mu pripa|a, a od<br />
o<strong>na</strong> {to voop{to e lo{o, pomalku odo{to mu pripa|a." Ibid, str. 128.<br />
382
gre{kite, 688 prestapite 689 ili nesre}nite slu~ai 690 i da se misli deka<br />
ne se zaslu`uva ed<strong>na</strong>kva kaz<strong>na</strong>. Pravi~nost e z<strong>na</strong>~i da se bide popustliv<br />
kon lu|eto, da ne se gleda <strong>na</strong> zakonot, tuku <strong>na</strong> zakonodavecot, ne <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>pi{ano, tuku <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go mislel zakonodavecot i ne <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to e storeno, tuku <strong>na</strong> <strong>na</strong>merata so koja toa e <strong>na</strong>praveno i da se gleda<br />
ne samo <strong>na</strong> eden del, tuku <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta, i ne <strong>na</strong> toa kakov e nekoj sega,<br />
tuku kakov bil otsekoga{ ili kakov bil glavno. Pravi~nost e i koga<br />
nekoj se se}ava pove}e <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go do`iveal kako nekakvo dobro,<br />
otkolku <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to bilo lo{o, koga pove}e se se}ava <strong>na</strong> dobroto {to<br />
mu bilo <strong>na</strong>praveno, otkolku <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go storil toj. Pravi~no z<strong>na</strong>~i<br />
da se podnese nepravdata i da se saka da se sudi pove}e so dogovor otkolku<br />
so delo. I da se sovetuva slu~ajot da se iznese poskoro vo posredni~ka<br />
postapka, otkolku pred sud, za{to posreduva~ot se gri`i za<br />
pravi~nosta, a sudijata go gleda samo zakonot i tokmu poradi toa se<br />
izbira posreduva~ za da preovlada pravi~nosta. 691<br />
Nepravedno dejstvuvawe, pak, e svoevolno (o<strong>na</strong> {to se pravi svesno<br />
i bez prisilba i po sopstven izbor) pravewe {teta, sprotivno <strong>na</strong><br />
zakonot. 692 Lo{iot karakter i neumerenosta se pri~i<strong>na</strong> za poro~noto<br />
odnesuvawe i za nepravednoto dejstvuvawe, za{to, koga nekoj ima eden<br />
ili pove}e poroci toj se odnesuva poro~no i e nepraveden, <strong>na</strong> primer,<br />
lakomiot (se odnesuva poro~no kon parite), razvratniot (kon zadovolstvata<br />
<strong>na</strong> teloto), ne`niot (kon bezgri`nosta), pla{liviot (kon opasnostite),<br />
~estoqubiviot, strasniot qubitel <strong>na</strong> pobedi, ogor~eniot<br />
688<br />
"Gre{ka e ne{to ne sosema neo~ekuvano, no e <strong>na</strong>praveno bez lo{a<br />
<strong>na</strong>mera." Aristotel, Retorika, str. 119.<br />
689<br />
Prestap e ne{to {to mo`e da se o~ekuva i {to e <strong>na</strong>praveno so lo{a<br />
<strong>na</strong>mera, za{to o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>praveno so lo{a strast, toa proizleguva od nekakva<br />
maa<strong>na</strong>." Ibid, str. 119.<br />
690<br />
"Nesre}en slu~aj e o<strong>na</strong> {to se slu~uva neo~ekuvano i {to ne proizleguva<br />
od ne~ie lo{o odnesuvawe." Ibid, str. 119.<br />
691<br />
Ibid, str. 119.<br />
692<br />
Praveweto nepravda, Aristotel go tolkuva <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in. Da<br />
se tvori nepravda z<strong>na</strong>~i svoevolno nekomu da mu se pravi {teta protiv zakonot.<br />
Zakonot e poseben ili op{t. Poseben zakon go <strong>na</strong>rekuvam onoj koj e<br />
<strong>na</strong>pi{an i spored koj vo dr`avataa se `ivee, a op{t site <strong>na</strong>~ela koi ne se<br />
<strong>na</strong>pi{ani i koi po op{toto sfa}awe va`at kaj site lu|e. Svoevolno ~ovekot<br />
go pravi seto o<strong>na</strong> {to go pravi so z<strong>na</strong>ewe i neprisilen. Toa {to go pravi svoevolno<br />
ne go pravi sekoga{ <strong>na</strong>merno: no seto {to go pravi <strong>na</strong>merno, toa go<br />
pravi so z<strong>na</strong>ewe, za{to toa {to nekoj go <strong>na</strong>umi toa toj i sekoga{ go z<strong>na</strong>e. Pri-<br />
~i<strong>na</strong>ta poradi koja ~ovekot re{ava <strong>na</strong> drug da mu {teti ili da mu pravi zlo<br />
protiv zakonot e moralen lo{otiluk i nedostig <strong>na</strong> samosovladuvawe. A pri-<br />
~inite od koi lu|eto pravat zlo se sveduvaat <strong>na</strong> ovie sedum: slu~aj, prirod<strong>na</strong><br />
nu`nost, <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> sila, <strong>na</strong>vika, odluka, gnev, po`uda. \uri}, M. Istorija helenske<br />
etike, str. 394.<br />
383
(poradi odmazdata), nerazumniot (poradi pogre{<strong>na</strong> pretstava za pravednoto<br />
i nepravednoto), besramnikot (za{to go prezira misleweto <strong>na</strong><br />
drugite). Od o<strong>na</strong> {to se pravi, ne{to se pravi so li~no zalagawe (poradi<br />
<strong>na</strong>vika, 693 promislenost, 694 gnev i luti<strong>na</strong>, 695 strast 696 ), a ne{to bez<br />
li~no zalagawe (poradi slu~aj, 697 prirod<strong>na</strong> nu`nost, sila 698 ). Od opredeleni<br />
karakterni osobini proizleguvaat soodvetni ~uvstva, a tie se<br />
pri~i<strong>na</strong> za dejstvuvawe. Od o<strong>na</strong> {to se pravi samostojno so li~no zalagawe<br />
site ne{ta se ili dobri ili <strong>na</strong>vidum dobri, ili prijatni ili <strong>na</strong>vidum<br />
prijatni. Me|u dobrite ne{ta spa|aat i osloboduvaweto od o<strong>na</strong><br />
{to e lo{o ili <strong>na</strong>vidum lo{o i zame<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pogolemoto lo{o so pomalo.<br />
A me|u prijatnite spa|aat osloboduvaweto od o<strong>na</strong> {to e bolno ili<br />
delumno bolno i zame<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pogolemata bolka so pomala. 699<br />
Vo kontekst <strong>na</strong> prethodnite stavovi se i negovite razmisluvawa<br />
za kaz<strong>na</strong>ta. Odmazdata, veli Aristotel, e vo prirodata <strong>na</strong> ~ovekot. Kaznuvaweto<br />
<strong>na</strong> vinovnikot go smiruva gnevot i ~uvstvoto <strong>na</strong> bolka go zamenuva<br />
so ~uvstvo <strong>na</strong> zadovolstvo. 700 ^ovekot e su{testvo koe ne treba<br />
da bide li{eno od <strong>na</strong>gonot za samoodr`uvawe, za{to toa e z<strong>na</strong>k deka<br />
~ovekot voop{to nema ~uvstva i deka ni{to ne mo`e da mu predizvika<br />
bolka. A toa e z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> ropska du{a koga nekoj podnesuva <strong>na</strong>vreda bez da<br />
se luti i mirno gleda kako mu gi <strong>na</strong>vreduvaat bli`nite. Toj smeta deka<br />
so prestapot se povreduva ed<strong>na</strong>kvosta, za{to eden nepravdata ja trpi<br />
dodeka drug ja <strong>na</strong>nesuva, eden <strong>na</strong>nel {teta, a drugi e o{teten. Dali nekoj<br />
od niv e dobar ili lo{, za Aristotel e irelevantno: bitno e povtorno<br />
da se vospostavi ed<strong>na</strong>kvosta, {to }e re~e so samoto toa i pravednosta.<br />
Ako <strong>na</strong> eden mu se zadadeni povredi, a drug gi <strong>na</strong>nel, ako eden<br />
ubil, a drugiot i podleg<strong>na</strong>l <strong>na</strong> smrta, toga{ me|u onoj koj go podnesol<br />
deloto i onoj koj go izvr{il, <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l odnos <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kva podelba i<br />
sudijata so pomo{ <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta se obiduva da ja vospostavi ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong><br />
693<br />
"Po <strong>na</strong>vika se pravat onie ne{ta koi se pravele ~esto i pred toa."<br />
Aristotel, Nikomahova etika, str. 95.<br />
694<br />
"Na promislenosta se dol`at onie ne{ta za koi, od ve}e spome<strong>na</strong>tite<br />
dobra se poka`uva deka se polezni - bilo kako kraj<strong>na</strong> cel, toga{ koga se<br />
pravat zatoa {to se polezni, bidej}i duri i neumerenite pravat nekoi polezni<br />
raboti, no ne zaradi poleznost, tuku od zadovolstvo. Ibid, str. 96.<br />
695 "Poradi gnev i luti<strong>na</strong> se pravat odmazdni~ki dela." Ibid, str. 96.<br />
696<br />
"Starasta e pri~i<strong>na</strong> da se pravat onie ne{ta {to izgledaat prijatni."<br />
Ibid, str. 96.<br />
697<br />
"Slu~ajno se slu~uvaat onie ne{ta za ~ie <strong>na</strong>stanuvawe ne mo`at da<br />
se opredelat pri~inite i za koi ne se z<strong>na</strong>e zaradi {to <strong>na</strong>stanuvaat, a koi nitu<br />
se slu~uvaat sekoga{, nitu ~esto, nitu spored opredelen <strong>na</strong>~in." Ibid, str. 95.<br />
698<br />
"So sila se <strong>na</strong>praveni onie ne{ta koi se vo sprotivnost so `elbite<br />
i so rasuduvawata <strong>na</strong> onie {to gi <strong>na</strong>pravile." Ibid, str. 95.<br />
699<br />
Ibid, str. 91-96.<br />
700<br />
Aristotel, Nikomahova etika, str. 101.<br />
384
toj <strong>na</strong>~in {to <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong> koja ima vi{ok <strong>na</strong> dobivka toj vi{ok i go<br />
odzema. 701 Spored nego, vra}aweto srazmerno <strong>na</strong> primenoto e uslov za<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> ~ovekovata zaednica, lu|eto sakat da go vratat zloto, a<br />
ako toa ne e mo`no toa se smeta za ropstvo. Me|utoa, ne treba da se<br />
uva`uva ednostav<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, tuku praved<strong>na</strong> srazmernost me|u storenoto<br />
delo i kaz<strong>na</strong>ta. Pritoa, mnogu va`<strong>na</strong> uloga ima faktot dali deloto<br />
e storeno dobrovolno ili ne (dali deloto bilo volevo ili od nebre-<br />
`nost). Nedobrovolnite dejstvija mo`at da se podelat <strong>na</strong> oprostivi<br />
(onie koi gi vr{ime ne samo nesvesno, tuku i od nez<strong>na</strong>ewe) i neoprostivi<br />
(dejstvija koi se vr{at vo afekt koj ne samo {to ne e priroden,<br />
tuku ne e ni ~ove~ki).<br />
IV EPIKUREJSKO-STOI^KA FILOZOFIJA<br />
1. EPIKUR<br />
Anti~kata misla za pravdata zavr{uva so epikurejsko-stoi~kata<br />
filozofija. 702 Za Epikur (341-270) e karakteristi~no obnovuvaweto<br />
<strong>na</strong> atomisti~kiot sistem. Prou~uvaweto <strong>na</strong> prirodata ima golemo z<strong>na</strong>-<br />
~ewe, za{to za da postigne du{even mir (ataraksija) ~ovekot mora<br />
prvo <strong>na</strong>u~no da gi protolkuva prirodnite pojavi za da se oslobodi od<br />
stravot. Toa soz<strong>na</strong>nie edinstveno go ovozmo`uva fizikata koja so toa<br />
sta<strong>na</strong> uslov za etikata. Ottamu, toj i negovite sledbenici mo`ea da se<br />
oslobodat od idejata koja osnovite za individual<strong>na</strong>ta sre}a <strong>na</strong> ~ovekot<br />
ja baraa vo dr`avata i <strong>pravoto</strong>. Za epikurejcite, dr`avata i <strong>pravoto</strong>, a<br />
ottamu i pravdata, ne se rezultat <strong>na</strong> <strong>na</strong>kava ideja koja e <strong>na</strong>d lu|eto,<br />
tuku pretstavuvaat oru`je <strong>na</strong> lu|eto sozdadeno preku dogovor zaradi<br />
za{tita <strong>na</strong> nivnite sopstveni interesi. Spored toa, tie ja negiraat<br />
idejata <strong>na</strong> prirodnoto pravo.<br />
Spored Epikur, lu|eto prirodno se stremat kon zadovolstvoto<br />
kako kon ne{to dobro i kon izbegnuvawe <strong>na</strong> bolkata. A zo{to kon zadovolstvoto<br />
treba da se stremime, a od bolkata da se vardime, ne se potrebni<br />
nikakvi dokazi, toa se ~uvstvuva, kako {to se ~uvstvuva deka<br />
ognot e vrel, snegot bel, a medot sladok. Postignuvaweto <strong>na</strong> zadovolstvo<br />
e kraj<strong>na</strong> smisla <strong>na</strong> `ivotot pa spored toa i pravilata <strong>na</strong> moralnosta,<br />
{to z<strong>na</strong>~i i pravdata, imaat vrednost samo kolku {to pridonesuvaat<br />
za ostvaruvawe <strong>na</strong> sre}ata. "Zadovolstvoto e edinstveno dobro koe<br />
ved<strong>na</strong>{ se ~uvstvuva ili so setilata se percepira deka e dobro. Zatoa,<br />
701<br />
Ibid, str. 120.<br />
702<br />
Spored stoi~arite ~ovekot treba da se izdigne <strong>na</strong>d bolkata i potrebite<br />
i da mu se podredi <strong>na</strong> op{tite zakoni <strong>na</strong> kosmosot {to go soz<strong>na</strong>l. Toj e<br />
gospodar samo <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e vo negovata mo}: mislata duhot i voljata, toj treba<br />
da se pomiri so se {to e objektivno i da se povle~e svojata subjektivnost.<br />
385
primarno zadovolstvo e zadovolstvoto <strong>na</strong> teloto, a toa sekako z<strong>na</strong>~i<br />
zadovolstvoto <strong>na</strong> sopstvenoto telo. Sekoj po priroda se stremi kon sopstvenoto<br />
dobro. Seta gri`a za drugite e ve{ta~ka. Misleweto koe<br />
z<strong>na</strong>~i i dobro i lo{o rasuduvawe <strong>na</strong> lu|eto im uka`uva <strong>na</strong> tri vidovi<br />
<strong>na</strong> izbor: <strong>na</strong>jgolemo zadovolstvo, korisnost i plemenitost. Vo pogled<br />
<strong>na</strong> prvoto, so ogled <strong>na</strong> toa {to z<strong>na</strong>eme deka nekoi vidovi zadovolstva se<br />
sledeni so bolka, mo`eme da pravime razlika me|u pomalku i pove}e<br />
privle~ni zadovolstva. Na toj <strong>na</strong>~in pravime razlika me|u onie prirodni<br />
zadovolstva koi se nu`ni i onie koi toa ne sî. Pokraj toa, sfa-<br />
}ame deka postojat zadovolstva koi vo sebe ne sodr`at nikakva premisa<br />
<strong>na</strong> bolka i drugi koi ja sodr`at. Kone~no, sfa}ame deka postoi termin<br />
zadovolstvo, kompletno zadovolstvo, i toa zadovolstvo se poka`uva<br />
kako cel kon koja po priroda se stremime i koe stanuva pristapno<br />
edinstveno vo filozofijata. [to se odnesuva do korisnoto, toa po<br />
sebe ne e prijatno, me|utoa doveduva do zadovolstvo, do vistinsko zadovolstvo.<br />
Plemenitoto, od druga stra<strong>na</strong>, nitu e prijatno ni pridonesuva<br />
kon vistinsko zadovolstvo. Plemenito e o<strong>na</strong> {to zaslu`uva pofalba i<br />
prijatno e zatoa {to se fali ili zatoa {to se smeta za ~esno. Plemenitoto<br />
e dobro samo zatoa {to <strong>na</strong>rodot toa go <strong>na</strong>rekuva dobro ili {to<br />
veli deka e dobro. Plemenitoto e dobro samo po konvencija. Plemenitoto<br />
kako ogledalo go odrazuva vistinskoto dobro poradi koe lu|eto ja<br />
so~inile fundamental<strong>na</strong>ta konvencija ili op{testveniot dogovor.<br />
Doblesta í pripa|a <strong>na</strong> vidot <strong>na</strong> korisnite ne{ta. Taa vo su{ti<strong>na</strong> e po-<br />
`el<strong>na</strong>, no ne kako cel za sebe. Taa stanuva po`el<strong>na</strong> vrz osnova <strong>na</strong> kalkulacija<br />
i vo sebe nosi eden element <strong>na</strong> prisilba, a so samoto toa i bolka.<br />
Taa me|utoa sozdava zadovolstvo. Me|utoa, postoi z<strong>na</strong>~itel<strong>na</strong> razlika<br />
me|u pravdata i drugite doblesti. Pametot, hrabrosta i temperamentot<br />
po priroda sozdavaat zadovolstvo, dodeka pravdata sozdava<br />
zadovolstvo koe od nea se o~ekuva - ~uvstvo <strong>na</strong> sigurnost - edinstveno<br />
vrz osnova <strong>na</strong> konvencija. Drugite doblesti se korisni bez ogled <strong>na</strong> toa<br />
dali drugite lu|e z<strong>na</strong>at deka nekoe su{testvo poseduva razboritost,<br />
temperament i hrabrost. Me|utoa, ne~ija pravda e koris<strong>na</strong> edinstveno<br />
ako ~ovekot e <strong>na</strong>u~en da bide praveden. Porocite se zlo nezavisno dali<br />
se obvineti ili drugi mo`at da gi obvi<strong>na</strong>t. Me|utoa, nepravdata e zlo<br />
edinstveno ako se otkrie tenzijata me|u pravdata i o<strong>na</strong> {to po priroda<br />
e dobro {to <strong>na</strong>jdobro se gleda ako pravdata se sporedi so prijatelstvoto.<br />
I pravdata i prijatelstvoto se zasnovaat <strong>na</strong> kalkulacija. Me|utoa,<br />
prijatelstvoto e vistinski prijatno i po`elno samo za sebe. Toa vo sekoj<br />
slu~aj ne e zdru`livo so prisilbata. Me|utoa, pravdata i zaednicata<br />
koja se gri`i za pravdata (gradot - dr`ava) <strong>na</strong>stanuva i is~eznuva<br />
preku prisilba. A prisilbata ne e prijat<strong>na</strong>. 703 A {to se odnesuva do su-<br />
703<br />
Navedeno spored Strauss, L. Prirodno pravo i istorija, PLATΩ, Beograd,<br />
1997, str. 85-86. Epikur smeta{e deka nema zadovolstvo ako ne se prosledeno<br />
so sre}a i ottamu deka umot e <strong>na</strong>jgolemo dobro "zo{to ne u~i deka ne mo`e za-<br />
386
{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata, taa spored Epikur e instrumental<strong>na</strong> vrednost<br />
koja vo <strong>na</strong>jvisok interes <strong>na</strong> se~ie zadovolstvo slu`i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to<br />
pretstavuva izvesen oblik <strong>na</strong> spogodba <strong>na</strong> site ~lenovi <strong>na</strong> zaednicata<br />
edni <strong>na</strong> drugi da ne si <strong>na</strong>nesuvaat {teta ili zlo. Od takviot dogovor<br />
sekoj poedinec ima korist, a taa so samoto toa pridonesuva za negovoto<br />
zadovolstvo. 704<br />
Za Epikur e z<strong>na</strong>~ajno toa {to tvrde{e deka nitu ed<strong>na</strong> doblest<br />
nema smisla ako so nea ne se obezbeduva postignuvawe <strong>na</strong> sre}ata. Spored<br />
toa, za nego sre}ata e kriterium <strong>na</strong> pravednosta i moralnosta. No,<br />
toa e individual<strong>na</strong>ta sre}a. Od vakvite stavovi <strong>na</strong> epikurejskata filozofija<br />
o~igledno proizleguva individualizam koj e vreden za pofalba,<br />
za{to e <strong>na</strong>praven presvrt kon po~ituvawe <strong>na</strong> li~nosta <strong>na</strong> ~ovekot.<br />
Toa se gleda osobeno ottamu {to epikurejcite smetaa deka site lu|e se<br />
ed<strong>na</strong>kvi me|u sebe bez ogled <strong>na</strong> toa dali se slobodni ili robovi, Grci<br />
ili varvari.<br />
2. STOI^KA FILOZOFIJA<br />
Stoi~kata filozofija za koja se smeta deka e me{avi<strong>na</strong> <strong>na</strong> isto~<strong>na</strong>~kite<br />
duhovni vlijanija i kinizmot, 705 ja osnova Zenon od Kitija<br />
<strong>na</strong> Kipar (336-264). Stoi~arite, koi ja prodol`ija idejata za ed<strong>na</strong>kvosta<br />
<strong>na</strong> site lu|e (edinstve<strong>na</strong>ta razlika me|u lu|eto e razlikata me|u<br />
razumen i lud ~ovek), propovedaa `ivot bez strasti, ne~uvstvitelnost<br />
(apathia) i du{even mir (ataraxia), kako posledno zasolni{te <strong>na</strong> sre}ata.<br />
Tie ja reinkarniraa prvobit<strong>na</strong>ta ideja za prirodnoto pravo, no za prvpat<br />
go proglasija za merilo <strong>na</strong> site va`e~ki zakoni <strong>na</strong> site posebni<br />
dr`avi. Spored niv, <strong>pravoto</strong> i pravdata se bo`ja tvorba, i kako takvi<br />
ve~ni, nepromenlivi i zadol`itelni za site lu|e Pritoa, tie prvi go<br />
iska`aa uveruvaweto za potrebata od bratstvo me|u lu|eto i go proglasija<br />
celiot svet za golem polis (kospomopis). Za <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajniot pretdovolno<br />
da se `ivee, a istovremeno da ne se `ivee umno, (me|utoa) i obratno,<br />
ne mo`e da se `ivee umno, a da ne se `ivee vo zadovolstvo." Spored toa <strong>na</strong>jgolemoto<br />
u`ivawe ne i sre}a kako {to u~e{e klasi~<strong>na</strong>ta doktri<strong>na</strong> od Sokrat do<br />
Aristotel - vo celos<strong>na</strong> predadenost <strong>na</strong> du{ata i doblesta, <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e v<strong>na</strong>tre{no<br />
vo ~ovekot. Z<strong>na</strong>~i, mora da se vodi smetka i za li~<strong>na</strong>ta sre}a, za{to<br />
"koga ~ovekot e ispolnet so sloboda od bolka i strav se rastopuva zimata vo<br />
negovata du{a." Epikur e va`en za filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ottamu {to prv<br />
tvrde{e deka politi~kata zaednica <strong>na</strong>stanuva od dogovor (simbolon) koj go<br />
sklu~uvaat slobodni i ed<strong>na</strong>kvi gra|ani zaradi op{ta korist i obezbeduvawe<br />
<strong>na</strong> mirot. Pravdata ne e ni{to apsolutno, tuku posledica <strong>na</strong> zaem<strong>na</strong> spogodba,<br />
a <strong>na</strong>stanuva tamu kade {to lu|eto me|usebno se obvrzuvaat eden <strong>na</strong> drug da ne<br />
mu <strong>na</strong>nesuvaat {teta. Tadi}, Lj. str. 38-39.<br />
704<br />
Grejling E. K. op. cit. str. 65-66.<br />
705<br />
Kini~kata {kola svoeto ime go stek<strong>na</strong> spored Diogen od Sinopa.<br />
387
stavnik <strong>na</strong> stoicizmot Hrisip (281-108), zakonot e kral vo site bo`ji i<br />
~ove~ki raboti. Zakonot mora da e avtoritet koj opredeluva {to e moralno<br />
i nemoralno: toj e pravilo za <strong>pravoto</strong> i ne<strong>pravoto</strong>. Ovoj vistinski<br />
um (orthos logos, recta ratio) ili op{t zakon, istovremeno e lex <strong>na</strong>tura<br />
i lex divi<strong>na</strong>, toj e ve~en i kako norma va`i i za umnite i za neumnite<br />
su{testva. Spored toa, toj e mera <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e pravedno i nepravedno.<br />
Od ve~niot um koj gospodari so svetot proizleguva nikulecot koe <strong>na</strong><br />
`ivotnite im go dava instinktot, a <strong>na</strong> lu|eto razumot (fi<strong>na</strong>len determinizam).<br />
^ovekot pak, vo svetskiot tek e sporeden so pes koj e privrzan<br />
za nekoja kola. Ako pesot e pameten, toga{ toj volevo }e tr~a po<br />
kolata, a ako so laewe se opira <strong>na</strong> zadnite noze, toga{ }e bide vle~en.<br />
706 Odnosot sprema svetskiot tek e merilo <strong>na</strong> moralnite vrednosti.<br />
Dobrite ja sledat sudbi<strong>na</strong>ta dobrovolno i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in harmoni~no se<br />
vklopuvaat vo poredokot <strong>na</strong> svetot. Lo{ite, koi í se opiraat <strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>ta<br />
sakaat da go popre~at toj poredok, no toa go pravat bez uspeh (li~<strong>na</strong>ta<br />
sloboda celosno e ograni~e<strong>na</strong> od seop{tiot determinizam). 707<br />
Stoi~arite u~ea deka samoto praktikuvawe <strong>na</strong> doblestite e <strong>na</strong>jgolemo<br />
dobro i samo po sebe dovolno da go usre}i ~ovekot vo sekoja <strong>na</strong>volja<br />
pod kapata nebes<strong>na</strong>. 708 Niv<strong>na</strong>ta odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> doblestite be{e <strong>na</strong>v-<br />
706<br />
Vo ovaa smisla }e se izjasni i Seneka - Ducent volentem fata, nolentem<br />
trahunt (Nu`nostite go vodat onoj {to saka, a go vle~at onoj {to nesaka).<br />
707<br />
Navedeno spored Tadi}, Lj. op. cit. str. 40. Vo literaturata se smeta<br />
deka prvata razvie<strong>na</strong> prirodnoprav<strong>na</strong> doktri<strong>na</strong> se javuva duri so stoicizmot.<br />
Stoicizmot go afirmira edinstvoto <strong>na</strong> prirodniot i moralniot zakon koi gi<br />
<strong>na</strong>lo`uva `ivotot vo soglasnost so intelektualisti~ki, antiinstinktivisti-<br />
~ki i antihedonisti~ki sfate<strong>na</strong>ta ~ove~ka priroda koja se soz<strong>na</strong>va so pomo{<br />
<strong>na</strong> "ispravniot razum" (orthos logos, recta ratio) i univerzalniot, kosmi~ki zakon<br />
koj se identifikuva so svetskiot um i providenieto. Taka, stoi~kiot<br />
poim logos gi opfa}a poimite theos, nus, dike, fisis i nomos. Primorac, I. op. cit.<br />
str. 172.<br />
708<br />
Spored stoi~arite eti~ka cel <strong>na</strong> `ivotot e razumen `ivot, t.e. `ivot<br />
so koj ~ovekot nikoga{ ne mu protivre~i <strong>na</strong> samiot sebesi, so svoeto deluvawe<br />
ne go poreknuva svojot zbor ili so sega{<strong>na</strong>ta dejnost mi<strong>na</strong>toto, tuku go<br />
pravi o<strong>na</strong> {to spored <strong>na</strong>jdobro uverenie go smeta za dobro i taka sekoga{ ostanuva<br />
ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong> sebesi. Zenon rekol deka cel <strong>na</strong> eti~kiot `ivot e skladen<br />
`ivot, a Kleant dopolnil so prirodata i ottoga{ osta<strong>na</strong>lo <strong>na</strong>~eloto da se<br />
`ivee vo soglasnost so prirodata. Pod priroda pak, Hrisip gi podrazbiral<br />
poedine~<strong>na</strong>ta ~ove~ka i op{tata kosmi~ka priroda pa stoi~koto <strong>na</strong>~elo go<br />
objasnuval kako sklad <strong>na</strong> individual<strong>na</strong>ta priroda so op{tata priroda. Spored<br />
prirodata `ivee toj koj {to umee da gi sovlada niskite <strong>na</strong>goni, koj go slu{a<br />
razumot i ne dopu{ta so nego da zagospodarat strastite. Edinstvenoto dobro e<br />
doblesta, a taa e dovol<strong>na</strong> za bla`en `ivot, edinstvenoto zlo e lo{otilukot, a<br />
<strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong>ta dobra, <strong>na</strong> primer, bogatstvoto, ubavi<strong>na</strong>ta, polo`bata, duri i samiot<br />
`ivot se indiferentni. Doblesta se sostoi vo celosno ispolnuvawe <strong>na</strong><br />
388
isti<strong>na</strong> hrabra, tie smetaa deka niv<strong>na</strong>ta sovr{enost e su{tinska i sodr-<br />
`a<strong>na</strong> vo prirodata <strong>na</strong> samite ne{ta i deka ne mo`e da ja izmeni kakva<br />
bilo <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> okolnost - pa spored toa deka doblesta treba da e po-<br />
`el<strong>na</strong> zaradi nea samata, a ne samo zaradi korista {to mo`e da ja donese.<br />
I so odled <strong>na</strong> toa {to e taka, toga{ konsekventno <strong>na</strong> toa nitu nekoja<br />
<strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> nepovolnost koja slu~ajno ja sledi ne mo`e da ja izmeni<br />
su{tinskata okolnost <strong>na</strong> samite ne{ta ili da <strong>na</strong>pravi doblesta i za<br />
moment da stane nepo`el<strong>na</strong>. Ottamu vo slu~ai <strong>na</strong> stradawa i smrt predizvika<strong>na</strong><br />
so doblestno dejstvie, a nemaj}i nikakva sigur<strong>na</strong> pretstava vo<br />
vrska so id<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada (iako <strong>na</strong>jmudrite <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> i se <strong>na</strong>devale i veruvale<br />
deka vo z<strong>na</strong>~itel<strong>na</strong> mera e i mo`<strong>na</strong>), za da osta<strong>na</strong>t dosledni <strong>na</strong> svoite<br />
sopstveni principi bile prisileni da pretpostavuvaat deka ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> doblestite samo po sebe e <strong>na</strong>grada vo site slu~ai i dovol<strong>na</strong><br />
kompenzacija za site stradawa <strong>na</strong> svetot. Pa soodvetno <strong>na</strong> toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
hrabro go tvrdea i toa deka ~ovek ne samo {to sekako pobrgu treba<br />
da se opredeli za ostvaruvawe <strong>na</strong> doblestite pred site osta<strong>na</strong>ti gre-<br />
{ni zadovolstva <strong>na</strong> svetot, tuku deka toj, dokolku se <strong>na</strong>jde vo takva<br />
prilika, treba da izbira bez skrupuli porado da gi podnesuva site nevolji<br />
praktikuvaj}i ja doblesta, odo{to preku grev da japostigne seta<br />
mo`<strong>na</strong> sre}a. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e prekrasnoi treba da mu se voshituvame <strong>na</strong><br />
prikladnotoprektikuvawe od nekoi, kako <strong>na</strong> primer od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Regul<br />
709 koj porado izbral<strong>na</strong>jokrut<strong>na</strong> mo`<strong>na</strong> smrt odo{to da ja pogazi verdol`nostite<br />
i pravewe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to mu dolikuva <strong>na</strong> ~ovekot. Najva`en uslov za<br />
`ivotot kako sklad<strong>na</strong> celi<strong>na</strong> e sovladuvawe <strong>na</strong> afektite. Ovoj poim ne gi<br />
opfa}e samo ~uvstvata koi go sledat tekot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite prestavi, tuku i o<strong>na</strong><br />
{to spored Kantovata terminologija se <strong>na</strong>rekuva strast. Po op{tata stoi~ka<br />
filozofija afektite se "prekumerni <strong>na</strong>goni" a gi ima glavno ~etiri: bolka,<br />
strav, po`uda (kopne`) i <strong>na</strong>slada. \uri}, M. Uvod o Rimskoj filozofiji i njenu stoicizmu,<br />
Seneka, L. A, Rasprava o bla`enom `ivotu, Grafos, Beograd, 1978, str. 21.<br />
709<br />
Mark Atilij Regul za vreme <strong>na</strong> svojot vtor konzulat vo Afrika<br />
be{e faten vo zaseda od lakedejmonskiot voda~ Ksantip. Vo Se<strong>na</strong>tot vo Rim<br />
be{e ispraten otkako mu polo`i zakletva <strong>na</strong> kralot Hamilkar (tatko <strong>na</strong> Hanibal)<br />
deka ako ne izdejstvuva vra}awe <strong>na</strong> nekoi blagorodni zarobenici kaj<br />
Punite, samiot }e se vrati vo Kartagi<strong>na</strong>. Regul smeta{e deka ne e polezno da<br />
se vratat zarobenicite za{to se mladi lu|e i dobri voda~i, a deka nego go sovladala<br />
starost. Negovoto mislewe be{e prifateno od Se<strong>na</strong>tot i zarobenicite<br />
bea zadr`ani, a toj se vrati vo Kartagi<strong>na</strong>. "Taka dodeka poleka umira{e<br />
od bdeewe be{e vo podobra polo`ba otkolku da ostane{e doma kako starec,<br />
porane{en zarobenik i verolomen biv{ konzul." Ciceron, M. T. Za dol`nostite,<br />
Magor, Skopje, 2005, str. 216. Ottamu, Ciceron smeta{e deka postojat<br />
dol`nosti koi ~ovek treba da gi ispolni duri i kon onie od koi do`iveal<br />
nepravda. Ako nekoj pottik<strong>na</strong>t od opredeleni okolnosti ne{to mu veti <strong>na</strong> neprijatelot<br />
dol`en e da go ispolni dadenoto vetuvawe. Taka be{e i so Regul.<br />
389
ata zadade<strong>na</strong> <strong>na</strong> neprijatelite. Me|utoa, po seto ova sepak jasno e deka<br />
op{toto ostvaruvawe <strong>na</strong> doblesta {irum svetot ne e mo`no da se podr`i<br />
od ova stanovi{te. Samoto teoretizirawe e prekrasno, me|utoa<br />
retko se podmrdnuva podaleku od samiot zbor. I onie malubrojnite<br />
koi rabotele vo soglasnost so nea ne <strong>na</strong>i{le <strong>na</strong> sledbenici. Lu|eto nikoga{<br />
nema vo celost, a ne e ni logi~no od niv toa da se o~ekuva, da se<br />
otka`at od site udobnosti koi `ivotot im gi pru`a, duri i od samiot<br />
`ivot, a za toa da ne o~ekuvaat nekoja <strong>na</strong>grada. 710<br />
V. RIMSKIOT STOICIZAM<br />
Svojata dejnost stoi~kata filozofija }e ja prodol`i vo Rim<br />
preku Seneka (3-65), robot Epiktet (50-130) i imperatorot Marko Aurelie<br />
(121-180). Vo rimskiot stoicizam se pojavi terminot lex aeter<strong>na</strong><br />
(ve~en zakon), koj kako sudbi<strong>na</strong> vladee so svetot. 711<br />
1. SENEKA<br />
Spored Seneka, <strong>na</strong>jvisokoto dobro treba da se vozdigne <strong>na</strong> viso-<br />
~i<strong>na</strong> od koja ne mo`e da go simne nikakva sila i do koja nema pristap<br />
nitu bog, nitu <strong>na</strong>de`ta, nitu stravot, ni {to i da e drugo {to bi mo`elo<br />
da go ograni~i <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvisokoto dobro. Na taa viso~i<strong>na</strong> samo<br />
doblesta mo`e da se ka~i i ~ovek samo koga odi <strong>na</strong>poredno so doblesta<br />
mo`e da ja sovlada taa viso~i<strong>na</strong>. Doblesta hrabro }e stoi i {to i da se<br />
slu~i se }e podnesuva ne samo trpellivo, tuku i so draga volja i }e<br />
bide uvere<strong>na</strong> deka sekoja te{ka polo`ba e uslove<strong>na</strong> so zakonite <strong>na</strong> prirodata.<br />
I kako {to dobar vojnik gi podnesuva svoite rani, gi broi svoite<br />
luzni i proboden so streli umiraj}i }e go saka vojvodata za koj pad<strong>na</strong>l:<br />
taka i toj vo srceto }e ja nosi o<strong>na</strong>a stara <strong>na</strong>redba: odi po bo`jiot<br />
stav! No koj se `ali i pla~e i vozdivniva koga treba da go pravi toa<br />
{to mu e <strong>na</strong>redeno, toj <strong>na</strong> toa }e bide so sila prinuden i <strong>na</strong>redbite }e<br />
mora protiv svojata volja da gi izvr{uva. Me|utoa, zarem ne e ludost<br />
da dopu{ta{ da te vle~at odo{to samiot svoevolno da odi{? Navisti<strong>na</strong>,<br />
isto taka, bi bilo ludost i nepoz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> uslovite <strong>na</strong> svojot<br />
`ivot koga nekoj bi se `alel <strong>na</strong> te{ka nesre}a ili bi se ~udel i nedostojno<br />
go podnesuva o<strong>na</strong> {to im se slu~uva ne samo <strong>na</strong> dobrite, tuku i <strong>na</strong><br />
lo{ite, mislam <strong>na</strong> bolest, <strong>na</strong> nesre}ni slu~ai <strong>na</strong> slabost i <strong>na</strong> site<br />
osta<strong>na</strong>ti neprijatnosti {to se pojavuvaat vo ~ovekoviot `ivot. Se<br />
koj pove}e saka{e da bide kaznet so izma~uvawe otkolku da go pogazi vetuvaweto<br />
{to im go be{e dal <strong>na</strong> neprijatelite. Ibid, str. 38.<br />
710<br />
Klark Samuel, v. Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od<br />
XVII do konca XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 188-189.<br />
711<br />
Tadi}, Lj. op. cit. str. 42.<br />
390
{to treba da se trpi spored sklopot <strong>na</strong> vsele<strong>na</strong>ta treba da go primime<br />
so hrabro srce. Zgora <strong>na</strong> toa obvrzani sme da gi podnesuvame nesre}ite<br />
<strong>na</strong> smrtnite lu|e i da ne se zbunuvame so ne{to {to ne mo`eme da go<br />
izbegneme, za{to toa ne e vo <strong>na</strong>{a mo}. Rodeni sme vo kralstvo: slobodata<br />
se sostoi vo pokoruvawe <strong>na</strong> bo`estvoto. Vo doblesta, z<strong>na</strong>~i,<br />
le`i vistinskata sre}a. 712 [to }e ti sovetuva doblesta? Ni{to da ne<br />
zema{ za dobro ili za zlo {to mo`e da ti pripadne so doblest ili so<br />
poro~nost, potem da bide{ nepokolebliv duri i toga{ koga zloto proizleguva<br />
od dobro, da li~i{ <strong>na</strong> bo`enstvo kolku {to toa e mo`no. Me-<br />
|utoa, {to ti vetuva bo`estvoto za toa? Ne{to golemo i ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong><br />
bo`enstvoto: <strong>na</strong> {to i da e nema da bide{ prisiluvan, nema da ti bide<br />
potreben nikakov ~ovek, }e bide{ sloboden, obezbeden i nema da<br />
trpi{ {teta, ni{to nema da se obiduva{ zaludno, vo ni{to nema da<br />
bide{ popre~en, se {to ti e po `elba }e ti se ostvaruva, nema da ti se<br />
slu~uva ni{to neprijatno, ni{to protiv tvoite o~ekuvawa i tvoite<br />
`elbi. 713<br />
712<br />
Postojat dva vida sre}a i ottamu dve bo`ici <strong>na</strong> sre}ata: Felicitas se<br />
odnesuva <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to lu|eto go steknuvaat po svoja zasluga, a Fortu<strong>na</strong> - o<strong>na</strong> {to<br />
kako dobro im se slu~uva slu~ajno i <strong>na</strong> dobrite i <strong>na</strong> lo{ite bez da se proveruvaat<br />
zaslugite. Prvata bo`ica - Felicita gi pravi lu|eto sre}ni po niv<strong>na</strong><br />
zasluga, a vtorata - Fortu<strong>na</strong> gi pravi sre}ni i dobrite i lo{ite bez ogled <strong>na</strong><br />
zaslugata, pa taka tie ne mora da bidat pravedni. Toa, spored Avgustin, bila i<br />
celta <strong>na</strong> izmisluvaweto <strong>na</strong> bo`icata Fortu<strong>na</strong> - lugeto da ne vodat smetka za<br />
pravednoto `iveewe, za{to gi pravi sre}ni bez nikakva niv<strong>na</strong> zasluga. Avgustin<br />
<strong>na</strong>tamu veli, ako e visti<strong>na</strong> deka Felicita e bo`ica, za{to ne e vostanoveno<br />
da se po~ituva samo taa (me|u brojnite rimski bo`estva, m.z.) koga samo<br />
taa mo`e da dodeli se i so mal izdatok da te <strong>na</strong>pravi sre}en. Za{to, posakuva<br />
li nekoj ne{to zaradi ne{o drugo osven za da bide sre}en. Ako sre}ata ne e<br />
bo`ica, tuku, {to e visti<strong>na</strong>, dar bo`ji, toga{ neka se pobara onoj bog {to<br />
mo`e da ja daruva i neka se <strong>na</strong>pu{ti {tetnoto mno`estvo la`ni bogovi, {to<br />
suetno gi slavi mno`estvoto glupaci koi od bo`jite darovi si pravat bogovi,<br />
dodeka nego (Isus Hristos), ~ii {to darovi se tie go <strong>na</strong>vreduvaat so nepokoleblivosta<br />
<strong>na</strong> svojata <strong>na</strong>dme<strong>na</strong> volja. I taka ne mo`e da se izbegne onoj koj ja<br />
po~ituva kako bo`ica sre}ata, a go zapostavuva boga, daritelot <strong>na</strong> taa sre}a,<br />
isto kako {to ne mo`e da go izabegne gladot onoj koj li`e <strong>na</strong>crtan leb i ne go<br />
bara lebot od ~ovek koj ima vistinski leb. Za ovie bo`ici Avgustin zboruva<br />
i sedmata kniga. Tamu veli deka fortu<strong>na</strong> sekomu mu gi dava svoite darovi ne<br />
spored nekoja razu<strong>na</strong> raspredelba, tuku kako slu~ajno }e i padne... Fortu<strong>na</strong>, gospodari<br />
vo se: taa site ne{ta gi slavi i zapostavuva pove}e spored svojata<br />
`elba, otkolku spored visti<strong>na</strong>ta. Avgustin, A. Za dr`avata bo`ja, Kultura,<br />
Skopje, 1997, str. 220.<br />
713<br />
Seneka, L. A, Rasprava o bla`enom `ivotu, Grafos, Beograd, 1978, str.<br />
47-48.<br />
391
Te`i{te <strong>na</strong> etikata <strong>na</strong> Seneka e prakti~<strong>na</strong> etika... Negova glav<strong>na</strong><br />
cel e da odgovori <strong>na</strong> pra{aweto <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in ~ovekot mo`e da postigne<br />
bla`en `ivot i <strong>na</strong>o|a deka mo`e da go postigne samo toga{ koga<br />
se oslobodil od <strong>na</strong>dvore{nite minlivosti <strong>na</strong> `ivotot i go <strong>na</strong>{ol te`i{teto<br />
vo samiot sebesi: koga sfatil deka bla`eniot `ivot ne se sostoi<br />
vo <strong>na</strong>sladite, tuku vo `ivot spored prirodata, koga doblesta ja zasakal<br />
kako edinstveno ~ovekovo dobro, koga mu izbegal <strong>na</strong> sramot kako<br />
<strong>na</strong> edinstveno zlo koga cvrsto se uveril deka seto osta<strong>na</strong>to bogatstvo,<br />
polo`bi, zdravje, sila i vlast ne im pripa|aat nitu <strong>na</strong> dobrite ni <strong>na</strong><br />
zlite, tuku se <strong>na</strong>o|aat vo sredi<strong>na</strong>ta me|u tie dve. A doblesta koja se sostoi<br />
vo v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta postojanost se steknuva so nepresta<strong>na</strong> borba so<br />
<strong>na</strong>{ite prohtevi i afekti. Za toa ni dava upatstva filozofijata koja<br />
spored Seneka ne e ni{to drugo, tuku eti~ka kultura. Nikoj ne e polo{<br />
od drug, duri ni robot. Najvisokoto bla`enstvo se sostoi vo `iv<br />
otot za drugi: alteri vivas oportet, si vis tibi vivere.<br />
Kako bog taka i du{ata koja e negov izliv, se od teles<strong>na</strong> priroda.<br />
Vo toa Seneka se soglasuva so starite stoi~ari, me|utoa psiholo-<br />
{kiot materijalizam ne mu pre~i kako i Filolaj i Platon, teloto go<br />
smeta kako "tovar i kaz<strong>na</strong>" za du{ata. Du{ata e "sveta i ve~<strong>na</strong>" a teloto<br />
e samo nejzi<strong>na</strong> "zanda<strong>na</strong>" i "okov." Vo teloto se <strong>na</strong>o|a potekloto <strong>na</strong><br />
site zla i <strong>na</strong>{ito `ivot e borba so niv. Teloto za du{ata e samo gostinski<br />
stan, koj so vreme vo vistinski moment treba da se ostavi. Kako<br />
{to prestojot vo maj~i<strong>na</strong>ta utroba e samo podgotovka za `ivot <strong>na</strong>dvor<br />
od nea, taka celokupniot ovozemski `ivot e podgotovka za `ivot posle<br />
smrta. Treba da se bide {to posli~en <strong>na</strong> boga. Denot <strong>na</strong> smrta e den <strong>na</strong><br />
ra|aweto <strong>na</strong> ve~nosta i den <strong>na</strong> golemiot sud koj <strong>na</strong>d sekogo }e izre~e<br />
presuda.<br />
Mislite <strong>na</strong> Seneka mnogu ~esto mu se pribli`uvaat <strong>na</strong> hristijanskata<br />
etika. Ottamu ne e ~udno {to, vrz osnova <strong>na</strong> u~eweto <strong>na</strong> Seneka<br />
za boga, za ve~nosta, za qubovta sprema bli`niot, za milosta, za pomo-<br />
{ta duri i <strong>na</strong> svoite du{mani, crkovnite tatkovci go smetale za hristijanin.<br />
714<br />
2. CICERON<br />
Vo odnos <strong>na</strong> pravdata vo rimskata prav<strong>na</strong> misla <strong>na</strong>j~esto se izdvojuva<br />
Mark Tulie Ciceron (106-43 p.n.e) koj vo svoite dela "Za republikata"<br />
(De Republica) i "Za zakonite" (De legibus) zboruva za postoeweto<br />
<strong>na</strong> praveden zakon.<br />
Spored Ciceron, moralnoto dobro se sostoi od ~etiri osnovni<br />
(vrhovni) doblesti: 1 0 prudentia (mudrost, pamet, razboritost), 2 0 pravednost<br />
(iustitia), 3 0 hrabrost (fortitudo) i 4 0 umerenost (temperamentia).<br />
714<br />
\uri}, M. Uvod o Rimskoj filozofiji i njenu stoicizmu, Seneka, L. A, Rasprava<br />
o bla`enom `ivotu, Grafos, Beograd, 1978, str. 227-28.<br />
392
Ciceron, preku besedite <strong>na</strong> Lucie Furije Fil (Lucius Furius Filus),<br />
<strong>na</strong> kogo mu ja dava ulogata <strong>na</strong> Karnead 715 da ja <strong>na</strong>pa|a pravdata, vo<br />
svojata "Dr`ava" veli: "Zada~a <strong>na</strong> golemite lu|e (Hrisip, Platon i<br />
Aristotel) be{e da ja radvi`at od son o<strong>na</strong>a doblest koja, ako taka<br />
mo`e da se ka`e, e edinstve<strong>na</strong>, <strong>na</strong>jplemenita, <strong>na</strong>jdare`liva koja e rode<strong>na</strong><br />
pobrgu za dru|i odo{to za sebe, koja gi saka site drugi odo{to samata<br />
sebesi i da ja postavat <strong>na</strong> bo`enski prestol ved<strong>na</strong>{ pokraj mudrosta.<br />
Me|utoa, niv<strong>na</strong>ta volja i re~itost gi sovlada predmetot za koj<br />
govorea. Za{to koga stanuva zbor za <strong>pravoto</strong>, mo`eme da zboruvame<br />
samo za pozitivnoto, no ne i za prirodnoto pravo. Za{to, koga bi postoelo<br />
prirodnoto pravo, isto kako i toploto i ladnoto, gor~livoto i<br />
slatkoto, pravednoto i nepravednoto bi bilo ed<strong>na</strong>kvo za site. 716 Toa<br />
me|utoa, ne e slu~aj, za{to ako bi sakal da gi opi{am razli~nite oblici<br />
<strong>na</strong> (pozitivnoto) pravo, ustanovi, obi~ai i <strong>na</strong>viki, 717 }e poka`am, ne<br />
samo deka se razlikuvaat od <strong>na</strong>rod do <strong>na</strong>rod, tuku deka i vo eden grad, pa<br />
duri i vo <strong>na</strong>{iot, iljadnici pati se izmeneti. 718<br />
So cel da se otvorat site pra{awa {to í odat vo prilog <strong>na</strong> nepravdata<br />
za potem argumentirano da se pobijat, Ciceron se pra{uva:<br />
Ako e dol`nost <strong>na</strong> pravedniot ~ovek, ako mu e svojstveno <strong>na</strong> sekoj ~o-<br />
715<br />
Spored skeptikot Karnead (214-129), osnova~ <strong>na</strong> novata akademija,<br />
nepostoi nikakvo prirodno pravo, za{to site lu|e i osta<strong>na</strong>tite `ivi su{testva,<br />
pod vodstvo <strong>na</strong> prirodata se stremat kon sopstve<strong>na</strong>ta korist. Ottamu,<br />
nema nikakva pravednost, a ako postoi kakva i da e pravednost taa e <strong>na</strong>jgolema<br />
ludost, za{to gri`ej}i se za tu|ite koristi si <strong>na</strong>{tetuva sebesi. Grocius, H.<br />
De iure belli ac pacis (Prologome<strong>na</strong>). Prevod <strong>na</strong> Gotran, V. vo Filipobvi}, V. <strong>Filozofija</strong><br />
renesanse, Matica Hrvatska, Zagreb, 1956. str. 231.<br />
716<br />
Ciceron, Dr`ava, PLATΩ, Beograd, 2002, str. 96.<br />
717<br />
Taka, Taurite <strong>na</strong> Crnoto more, egipetskiot kral Busirida, Galite,<br />
Karta|incite, `rtvuvaweto <strong>na</strong> lu|eto <strong>na</strong> besmrtnite bogovi go smetaa za pobo`en<br />
i krajno bogougoden akt. @ivotnite pravila se tolku razli~ni taka {to<br />
Kri~anite i Etolcite razbojni{tvoto go smetaat za ~esen akt. Spartancite<br />
pak, tvrdele deka celata teritorija koja so kopje mo`at da ja dostig<strong>na</strong>t e niv<strong>na</strong>.<br />
Atinjanite duri javno se zakolnuvaa deka niv<strong>na</strong> cela e zemja {to ra|a<br />
maslinki i `ito, dodeka Galite tvrdea deka zemjodelskite raboti se sramni,<br />
pa zatoa <strong>na</strong>oru`ani go `neele `itoto. A nie "<strong>na</strong>jpravednite lu|e" ne im dopu-<br />
{tame <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodite preku Alpite da sadat maslinovi drvja i loza za <strong>na</strong>{ite<br />
maslinovi poliwa i lozja da imaat pogolema ce<strong>na</strong>. Koga toa go pravime, tvrdat<br />
deka mudro pravime, me|utoa, ne pravedno. Ciceron, Dr`ava, PLATΩ, Beograd,<br />
2002, str. 97.<br />
718<br />
Taka, <strong>na</strong> primer, sega onoj <strong>na</strong>{ tolkuva~ <strong>na</strong> zakonite Manilije zboruva<br />
poi<strong>na</strong>ku za pravata <strong>na</strong> `enite koga stanuva zbor za <strong>na</strong>sledstvoto, od o<strong>na</strong><br />
{to go govorel kako mlad za Vokonievijot zakon (Vokonieviot zakon od 169<br />
ili 174 god. p.n.e. go ograni~uval <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>sleduvawe, zabele{ka <strong>na</strong> preveduva~ot)<br />
ne be{e donesen. Ibid, str. 97-98.<br />
393
vek da mu se pokoruva <strong>na</strong> zakonite koi se tie zakoni i dali toa va`i za<br />
koi bilo zakoni {to se vo sila? Odgovorot e deka: Doblesta ne dopu-<br />
{ta nepostojanost, a spored prirodata ne trpi nepostojanost. Zakonite<br />
gi potvrduva kaz<strong>na</strong>ta, a ne <strong>na</strong>{eto ~uvstvo za pravednost. Zakonite<br />
vo sebe ne sodr`at ni{to {to e prirodno od {to sleduva deka pravednite<br />
lu|e ne stanuvaat takvi po priroda. Dali e visti<strong>na</strong> koga velat<br />
deka vo zakonite vladee raznolikost, a deka dobrite lu|e po priroda ja<br />
sledat o<strong>na</strong>a pravda koja <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> postoi, a ne o<strong>na</strong>a za koja samo mislat<br />
deka e toa. Tokmu toa e odlika <strong>na</strong> dobriot i praveden ~ovek sekomu da<br />
mu go dodeluva o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to toj e dostoen.<br />
Potoa, Ciceron kako odgovor <strong>na</strong> pra{aweto {to da mu se dodeli<br />
kako prvo <strong>na</strong> `ivotnite? smeta deka ne prose~ni, tuku golemi i<br />
u~eni lu|e (Pitagora i Empidokle) velat deka prav<strong>na</strong>ta polo`ba <strong>na</strong><br />
site `ivi su{testva e ed<strong>na</strong>kva i izvikuvaat deka im sledat surovi kazni<br />
<strong>na</strong> onie koi }e povredat `ivotno. Zatoa, zlostor e da im se <strong>na</strong>{tetuva<br />
<strong>na</strong> `ivotnite. Potoa sleduvaat argumenti deka razli~nosta <strong>na</strong> zakonite<br />
vo razli~ni dr`avi se zasnova vrz niv<strong>na</strong>ta korisnost, a ne vrz<br />
pravdata i deka vrz korista se zasnova i niv<strong>na</strong>ta izme<strong>na</strong>. Zakonot ne go<br />
poz<strong>na</strong>va prirodnoto pravo, tuku lu|eto, kako i site drugi `ivi su{testva<br />
prirodno se rakovodat spored principot <strong>na</strong> korisnosta. Zatoa pravdata<br />
ne postoi, a ako i postoi se pretvora vo glupavo povreduvawe <strong>na</strong><br />
sebesi zaradi drugi. Najdobara primer za toa e Rim koj svojata imperija<br />
ja stek<strong>na</strong> so nepravda, za{to so politika <strong>na</strong> pravdata Rim povtorno<br />
bi sta<strong>na</strong>l o<strong>na</strong> {to be{e, mal nez<strong>na</strong>~itelen grad. O<strong>na</strong> {to vo dr`avata<br />
go <strong>na</strong>rekuvame pravda e samo dogovor za samosovladuvawe, a toa e<br />
plod <strong>na</strong> slabost, zasnovan isklu~ivo vrz principot <strong>na</strong> korista. Site<br />
vladeteli vladeat <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in koj im donesuva korist, a ne vo interes <strong>na</strong><br />
onie so koi vladeat.<br />
Me|u provokativnite ramisluvawa protiv pravdata se i slednite<br />
negovi zabele{ki. Koga }e se pojavi zaemen strav i ~ovekot po~ne<br />
da zayira od ~ovek, stale` od stale`, toga{ koga nikoj sam sebesi ne si<br />
veruva, se ra|a nekoja taj<strong>na</strong> spogodba me|u <strong>na</strong>rodot i mo}nicite. Toga{<br />
<strong>na</strong>stanuva onoj slo`en tip <strong>na</strong> dr`avno ureduvawe falen od Scipion.<br />
Majka <strong>na</strong> pravednosta ne e ni prirodata nitu voljata, tuku nemo}ta.<br />
Za{to ako od tri ne{ta treba da se stremi kon edno - <strong>na</strong>jdobro e nepravdata<br />
da se pravi ako e mo`no nekazneto, kako vtoro, da ne se pravi i<br />
da ne se trpi, a <strong>na</strong>jbedno od sî e da se <strong>na</strong>jde vo postoja<strong>na</strong> borba pa ~as<br />
nepravdata da ja pravi, a ~as da se trpi. 719 Na krajot od sevkupnite razmisluvawa<br />
koi ne pretstavuvaat ni{to drugo, tuku samo sledewe <strong>na</strong><br />
Kar<strong>na</strong>edesovata argumentacija protiv pravdata, se izvlekuva zaklu~okot<br />
deka pravdata pretstavuva ludost, 720 i <strong>na</strong>sproti toa deka podobro<br />
719<br />
Ibid, str. 99.<br />
720<br />
Fil: Postavuvam pra{awe: ako postojat dvajca od koi edniot primer<br />
<strong>na</strong> dobri<strong>na</strong>, po~ituvan, isklu~itelno praveden i ~esen, a drugiot se ista-<br />
394
da se sledi mudrosta, {to }e re~e korista. 721<br />
Opredeleni stanovi{ta <strong>na</strong> Ciceron, {to se zagubeni vo deloto<br />
"Dr`ava," mo`at da se izvle~at od nekoi fragmenti so~uvan od sta<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> Laktancije (250-325) i Tertulijan, kako i od osta<strong>na</strong>tite negovi dela.<br />
Vo niv, Ciceron veli deka vistinskiot zakon pretstavuva ispravno <strong>na</strong>-<br />
~elo koe e vo soglasnost so prirodata, primenliv <strong>na</strong> site, siguren i ve-<br />
~en. Toj preku <strong>na</strong>redbite povikuva <strong>na</strong> dol`nost, a preku zabranite odvra}a<br />
od nedela. Pa sepak dodeka ~esnite lu|e negovite <strong>na</strong>redbi i zabrani<br />
gi po~ituvaat, tie <strong>na</strong>redbi i zabrani za ne~esnite ne pretstavuvaat<br />
nekakva opome<strong>na</strong>. Takviot zakon ne e pravedno da se zameni so nov,<br />
nitu delumno ili vo celost da se ukine. Od toj zakon ni se<strong>na</strong>tot nitu<br />
<strong>na</strong>rodot ne mo`at da ne oslobodat, za nego ne e potreben nekoj koj }e go<br />
protolkuva ili }e go pojasni. Ne postoi eden zakon vo Rim, a drug vo<br />
Ati<strong>na</strong>, eden sega a drug podoc<strong>na</strong>, tuku site <strong>na</strong>rodi vo site vremiwa }e<br />
gi opfati eden zakon, ve~en, nepromenliv. A toj koj }e go smisli, predlo`i,<br />
donese, }e go pretstavuva kako nekoj zaedni~ki bog, u~itel i zapovednik<br />
<strong>na</strong> site. Ako nekoj ne mu se povinuva, toa }e pretstavuva kako<br />
nekakvo begstvo od samiot sebesi, prezirawe <strong>na</strong> svojata ~ove~ka priroda,<br />
pa takviot ~ovek so samiot svoj akt }e gi odeva <strong>na</strong>jgolemite kazni,<br />
knuva so nedela i drskost, a pritoa gra|anite se <strong>na</strong>jdat vo zabluda poradi koja<br />
onoj dobriot go smetaat za zlostornik, opak i bezo~en ~ovek, a onoj drugiot,<br />
isklu~itelno ne~esniot go smetaat za neobi~no dobar i siguren, poradi takvoto<br />
mislewe <strong>na</strong> site gra|ani onoj dobriot ~ovek bi bil ma~en, ograben, pa <strong>na</strong><br />
krajot racete bi mu gi otsekle, o~ite izvadile, bi bil kaznet, okovan, spaluvan,<br />
progonet, osiroma{en, i kone~no sosema opravdano <strong>na</strong> site bi im se ~inelo<br />
<strong>na</strong>jbeden. Za toa vreme onoj ne~esniot ~ovek bi bil falen, po~ituvan, sakan<br />
od site, podveden <strong>na</strong> site po~esti, <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvisoka vlast, so sekakvo blago, od<br />
site strani bi mu doa|alo izobilstvo, i kone~no spored misleweto <strong>na</strong> site bi<br />
se smetal za <strong>na</strong>jdobar i <strong>na</strong>jdostojen za sakakva isklu~itel<strong>na</strong> sre}a. Koj }e bide<br />
tolku lud pri odlukata da se koleba <strong>na</strong> ~ie mesto bi sakal da bide? A seto o<strong>na</strong><br />
{to vredi za poedinecot vredi i za <strong>na</strong>rodite: nitu ed<strong>na</strong> dr`ava ne e tolku nerazum<strong>na</strong><br />
da ne saka pove}e nepravedno da zapoveda, odo{to ~esno da robuva.<br />
Ibid, str. 101.<br />
721<br />
Mudrosta <strong>na</strong>lo`uva da se <strong>na</strong>trupuva blago, bogatstvoto da se zgolemuva,<br />
granicite da se pro{iruvaat (pa ottamu bi potek<strong>na</strong>lo i o<strong>na</strong> falewe vklesano<br />
<strong>na</strong> spomenicite <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemite vojskovoditeli: Gi pro{iril granicite<br />
<strong>na</strong> imperijata - da ne do{ol do ne{to tu|o?), da se vladee so {to e mo`no pogolem<br />
broj lu|e, da im se prepu{ta <strong>na</strong> zadovolstvata, da se bide mo}en, da se<br />
kralstvuva, gospodari. Pravednosta, pak, u~i sprema site da bideme obzirni,<br />
da vodime gri`a za ~ovekoviot rod, sekomu da mu go davame o<strong>na</strong> {to e negovo i<br />
da ne se dopirame do tu|i ili javni svetosti. Z<strong>na</strong>~i, {to sleduva ako mu se povinuva{<br />
<strong>na</strong> mudrosta? - bogatstvo, mo}, vlijanie, po~asti, <strong>na</strong>jgolema vlast,<br />
kralstvo - bilo da se raboti za oddelni <strong>na</strong>rodi poedinci ili <strong>na</strong>rodi." Ibid,<br />
str. 100.<br />
395
duri i ako go izbeg<strong>na</strong>l seto drugo {to se smeta za stradawe." 722<br />
Spored Ciceron, mudrosta se odnesuva <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta,<br />
a od osta<strong>na</strong>tite tri doblesti <strong>na</strong>jgolemo z<strong>na</strong>~ewe ima o<strong>na</strong>a koja<br />
lu|eto gi dr`i vo me|useb<strong>na</strong> povrzanost i `ivotot donekade go pravi<br />
zaedni~ki. Taa se sostoi od dva dela: pravdata koja <strong>na</strong>jpove}e zra~i so<br />
doblest i spored koja se steknuva <strong>na</strong>zivot <strong>na</strong> dobar ~ovek (vir bonus) 723 i<br />
pravda srod<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobrodetelta koja mo`e da se <strong>na</strong>re~e i dobri<strong>na</strong> ili<br />
golemodu{nost. Prvata zada~a <strong>na</strong> pravdata e nikoj nikomu da ne mu<br />
pravi zlo dokolku ne e predizvikan so nepravda, i <strong>na</strong>tamu, so zaedni~kite<br />
ne{ta da se slu`ime za zaedni~ki celi, a samo so privatnite kako<br />
so svoi. Vo prirodata, vsu{nost, nema privat<strong>na</strong> sopstvenost, tuku taa<br />
<strong>na</strong>stanuva ili so realno zaposednuvawe, koga nekoj }e zazeme ne<strong>na</strong>sele<strong>na</strong><br />
oblast ili so pobeda, koga nekoj so voj<strong>na</strong> ne{to }e grabne, ili so zakon,<br />
dogovor, spogodba, dodeluvawe. So ogled <strong>na</strong> toa {to <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in<br />
sekoj raspolaga so o<strong>na</strong> {to po priroda bilo zaedni~ko, proizleguva<br />
deka sekoj treba da se zadovoli so o<strong>na</strong> {to mu pripad<strong>na</strong>lo, i ako nekoj<br />
od toa za sebe ne{to prigrabi, }e go pogazi zakonot <strong>na</strong> ~ovekovoto<br />
op{testvo. Me|utoa, so ogled <strong>na</strong> toa {to ne sme rodeni samo zaradi sebesi,<br />
kako {to toa izvonredo go ka`uva Platon, tuku vrz <strong>na</strong>s polaga<br />
pravo delumno tatkovi<strong>na</strong>ta, a delumno prijatelite, ili kako {to toa<br />
poi<strong>na</strong>ku bi go ka`ale stoi~arite, seto o<strong>na</strong> {to zemjata go proizveduva<br />
mu slu`i <strong>na</strong> ~ovekot i samite lu|e se sozdadeni da mo`at edni <strong>na</strong> drugite<br />
da im koristat, i ovde treba da ja sledime prirodata kako voda~ i<br />
da dademe svoj pridones kon zaedni~kioto dobro, kako i so zaemni uslugi,<br />
so spremnosta, rabota i so svoite sposobnosti da gi zacvrstime vrskite<br />
<strong>na</strong> ~ovekovata zaednica. Osnovata <strong>na</strong> pravdata pak, e vernost, a<br />
toa z<strong>na</strong>~i sigurnost i vistinitost <strong>na</strong> zadadeniot zbor i dogovor. Vrz<br />
osnova <strong>na</strong> ova, iako toa nekomu mo`e da mu izgleda usileno, }e se osmelam<br />
ovde da gi podr`am stoi~arite koi gri`livo istra`uvaat od kade<br />
poteknuvaat zborovite i tvrdam deka zborot fides doa|a od fiat, za{to e<br />
storeno toa {to e re~eno.<br />
Nasproti pravdata e nepravdata: prviot vid nepravda e <strong>na</strong> onie<br />
koi ja pravat nepravdata, a drugiot, <strong>na</strong> onie koi{to iako mo`at, ne ja<br />
progonuvaat nepravdata {to im se <strong>na</strong>nesuva <strong>na</strong> drugi. Za{to, koj <strong>na</strong><br />
drug nepravedno mu se vpu{ti <strong>na</strong>veden bilo od gnev ili od nekakva druga<br />
strast, treba da se smeta kako da dig<strong>na</strong>l raka <strong>na</strong> svojot drugar, a ako<br />
drugiot ne go brani i, koga toa mo`e, ne i se sprotivstavuva <strong>na</strong> nepravdata,<br />
tolku zgre{il kako da gi zapostavil roditelite ili prijateli-<br />
722<br />
Ibid, str. 100.<br />
723<br />
A eve kako sporede Marko Aurelij mo`el da se prepoz<strong>na</strong>e dobar ~ovek<br />
od toa vreme: Ednostaven i dobar ~ovek treba da bide sli~en kako onoj koj<br />
silno mirisa <strong>na</strong> pot, taka {to sekoj koj }e mu se pribli`i, sakal, ne sakal, vedan{<br />
da go zabele`i toa. Aurelij, M. Za samiot sebe, str. 162.<br />
396
te ili tatkovi<strong>na</strong>ta. 724 Osven toa, kaj sekoja nepravda treba strogo da se<br />
vodi smetka dali e store<strong>na</strong> vo nekoe du{evno rastrojstvo, koe obi~no e<br />
od kratko traewe, ili se vr{i svesno i podgotveno. Sekako deka se polesni<br />
onie slu~ai koi <strong>na</strong>stanuvaat poradi nekoja vonred<strong>na</strong> du{ev<strong>na</strong><br />
vozbuda, odo{to onie koi se podgotveni smisleno i vo mir. 725<br />
Nepravdite {to se <strong>na</strong>nesuvaat <strong>na</strong>merno i samo zaradi `elba nekomu<br />
da mu se <strong>na</strong>{teti ~esto proizleguvaat od strav, za{to ~ovek {to<br />
razmisluva da mu <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> drug, se pla{i deka ako toj ne <strong>na</strong>nese nekakva<br />
nepravda, samiot }e ja do`ivee. Sepak lu|eto <strong>na</strong>jmnogu pristapuvaat<br />
kon <strong>na</strong>nesuvawe nepravdi za da go dobijat toa {to go sakaat, z<strong>na</strong>~i<br />
<strong>na</strong>j~estata pri~i<strong>na</strong> za ovoj porok e al~nosta (avaritia). 726<br />
Nepravdata, <strong>na</strong>stanuva i so izvrtuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, odnosno ne<br />
samo so mnogu prepredeno, tuku i so zlo<strong>na</strong>merno tolkuvawe <strong>na</strong> zakonot.<br />
Ottamu i <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la o<strong>na</strong>a ve}e op{topoza<strong>na</strong>ta izreka: Summum ius, summa<br />
iniuria. 727 Na ovoj <strong>na</strong>~in ~esto se gre{i duri i vo dr`avnite raboti.<br />
Takov e slu~aj so vojskovoditelot Kleoman, koj so neprijatelot (Argivcite)<br />
sklu~il primirje od triset de<strong>na</strong>, pa <strong>na</strong>ve~er im gi pusto{el poliwata,<br />
za{to spored nego primirjeto se odnesuvalo samo <strong>na</strong> denovite,<br />
a ne i <strong>na</strong> no}ite. 728<br />
No ottamu {to se slu~uva do`nostite da go prome<strong>na</strong>t svojot<br />
lik, ponekoga{ stanuva pravedno duri i da ne se vrati doverenoto bogatstvo,<br />
da ne se ispolni vetuvaweto, da se pogazi visti<strong>na</strong>ta i da ne se<br />
ispolni dadeniot zbor. Vo takvi slu~ai treba da se vratime <strong>na</strong> osnovite<br />
<strong>na</strong> pravdata: prvata, deka nikomu da ne mu se pravi zlo i potoa, <strong>na</strong> zaedni~kata<br />
rabota da í se slu`i. I koga tie ne{ta so vreme }e se prome<strong>na</strong>t,<br />
se menuva i dol`nosta i ottamu ne sekoga{ e ista. Mo`e, <strong>na</strong><br />
724<br />
Ima bezbroj pri~ini zaradi koi lu|eto obi~no ja zapostavuvaat<br />
odbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> drugite i ja prenebregnuvaat ovaa dol`nost. Imeno, ne sakaat da<br />
se izlo`uvaat <strong>na</strong> neprijatelstva, <strong>na</strong> <strong>na</strong>por ili <strong>na</strong> tro{oci, zaradi nebre`nost,<br />
mrzlivost i tromost ili pak zaradi toa {to se tolku mnogu zafateni so<br />
svoite celi i so svoite raboti {to dozvoluvaat da bidat ostaveni <strong>na</strong> cedilo<br />
tie koi{to bi trebalo da se {titaat... Ima i takvi koi zaradi strem`ot da si<br />
go za{titat imotot ili zaradi omrazat kon lu|eto }e re~at deka si ja gledaat<br />
samo svojata rabota, pa mo`e da se dobie vpe~atok deka nikomu ne mu <strong>na</strong>nesuvaat<br />
nepravda.. No i tie samo odbegnuvaat eden vid nepravda, a zapa|aat vo<br />
drug: imeno ja <strong>na</strong>pu{taat `ivot<strong>na</strong>ta zaednica bidej}i vo nea ne vlo`uvaat ni<br />
qubov, ni trud nitu ve{ti<strong>na</strong>. Ciceron, M. T. Za dol`nostite, Magor, Skopje,<br />
2005, str. 30 i 31.<br />
725<br />
Ciceron, M. T. O du`nostima, str. 115.<br />
726<br />
Ciceron, M. T. Za dol`nostite, str. 28-29.<br />
727<br />
Izrekata poteknuva od dramata <strong>na</strong> Terencie - "Samoma~itel" i obi-<br />
~no i se tolkuva: premnogu strogata i cvrsta prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot (<strong>pravoto</strong>)<br />
doveduva do nepravda.<br />
728<br />
Ciceron, M. T. O du`nostima, str. 116-117.<br />
397
primer, da se slu~i ispolnuvaweto <strong>na</strong> nekoe vetuvawe ili dogovor da<br />
stane {tetno bilo za onoj komu mu e veteno, bilo za onoj koj vetil.<br />
Taka, Neptun da ne go ispolnel o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> Tezej mu go vetil, Tezej ne<br />
bi go zagubil sinot Hipolit. Za{to, od trite `elbi, kako {to stoi<br />
tamu, tretata vo gnev posaka<strong>na</strong>ta `elba, mu bila da bide uni{ten Hipolit,<br />
a koga toa be{e postig<strong>na</strong>to pad<strong>na</strong>l vo <strong>na</strong>jgolem o~aj. 729 Spored<br />
toa ne treba da se dr`at onie vetuvawa koi ne im se korisni <strong>na</strong> onoj<br />
koj gi dal, nitu <strong>na</strong> dol`nostite im e protivno pogolemata dol`nost da<br />
í se pretpostavi <strong>na</strong> pomalata ako dadenoto vetuvawe treba pove}e da<br />
{teti odo{to da mu koristi <strong>na</strong> onoj komu mu e dadeno. 730 Na primer,<br />
ako si vetil nekogo da go zastapuva{ vo parnica i ako vo me|uvreme ti<br />
se razboli sinot, nema da bide protivno <strong>na</strong> dol`nosta da ne go ispolni{<br />
vetenoto, dodeka onoj komu vetuvaweto mu e dadeno pove}e }e otstapi<br />
od dol`nosta ako se po`ali za neizvr{uvawe. A komu ve}e ne mu e<br />
jasno deka ne mora da se dr`at vetuvawata koi nekoj gi dal prisilen od<br />
stravot ili bil izmamen so lukavstvo. Vsu{nost, <strong>na</strong>jgolemiot broj <strong>na</strong><br />
takvite obvrski se raskinuvaat so pretorskoto pravo, a ne so zakonot.<br />
Nepravdata <strong>na</strong>stanuva <strong>na</strong> dva <strong>na</strong>~ini ili so sila ili so izmama.<br />
Izmamata izgleda kako da e od redot <strong>na</strong> lisicite, a silata osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
lavot. Nitu ednoto, ni drugoto ne mu dolikuvaat <strong>na</strong> ~ovekot, no sepak<br />
izmamata zaslu`uva pogolem prezir. Vo celiot rod <strong>na</strong> nepravdi ni{to<br />
ne e poodvratno od postapkite <strong>na</strong> onie koi se prika`uvaat deka se dobri<br />
lu|e, tokmu toga{ koga vr{at nepravda. 731<br />
Koga se raboti za dobrodetelta i golemodu{nosta, Ciceron<br />
predupreduva deka treba da se bide mnogu pretpazliv, odnosno prvo, da<br />
se vnimava dobrodetelta da ne bide <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi <strong>na</strong>izgled<br />
dobro im se pravi nitu <strong>na</strong> osta<strong>na</strong>tite, kako i <strong>na</strong> toa dobrodetelta da ne<br />
bide pogolema od mo`nostite i <strong>na</strong>jposle, sekomu spored zaslu|ite da<br />
mu se uka`uva. Toa, vsu{nost, e osnovot <strong>na</strong> pravdata so koj mora da se<br />
729<br />
Neptun (bog <strong>na</strong> moreto), <strong>na</strong> svojot sin Tezej (kral <strong>na</strong> Ati<strong>na</strong>), mu dopu{til<br />
tri `elbi. Prvite dve mu gi ispolnil koga go vratil od podzemniot<br />
svet kade bil sim<strong>na</strong>t za da ja graben Prozespi<strong>na</strong> za svojot prijatel Pirit i<br />
koga mu go poka`al patot od Lavirintot. Tretata bila da go ubie Hipolit<br />
kogo go osomni~il za prestap so ma}eata Fedra.<br />
730 Ili, <strong>na</strong> primer, ako nekoj pri ~ista svest go ostavil me~ot kaj tebe<br />
i go bara vo ludilo, grev e da mu se vrati, a dol`nost da ne mu bide vraten {to<br />
}e stori{ ako nekoj koj pari ti doveril povede voj<strong>na</strong> protiv tatkovi<strong>na</strong>ta, dali<br />
}e mu gi vrati{? Spored moe mislewe ne bi smeel, za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in bi<br />
rabotel protiv dr`avata od koja ni{to ne bi trebalo da ti e pomilo. Na toj<br />
<strong>na</strong>~in mnogu postapki koi spored svojata priroda izgledaat moralni so vreme<br />
stanuvaat nemoralni. Da se odr`i vetuvaweto, da se ispolni dogovorot, da se<br />
vrati ostavenoto, seto toa stanuva nemoralno koga korisnosta }e ja izmeni<br />
svojata smisla. Ibid, str. 245.<br />
731<br />
Ibid, str. 121-122.<br />
398
usoglaseni site postapki. Za{to, onie koi so svoite uslugi mu {tetat<br />
<strong>na</strong> onoj <strong>na</strong> koj izgleda kako da sakaat da mu korista, takvite ne treba da<br />
bidat smetani za dobrotvori nitu za uslu`ni lu|e, tuku za {tetni dodvoruv~i,<br />
dodeka onie koi <strong>na</strong> edni im <strong>na</strong>{tetuvaat za da bidat dare-<br />
`livi kon drugi, vr{at ista takva nepravda kako tu|ata stvar za sebe<br />
da ja prisvojuvaat. Vpro~em, postojat mnogumi<strong>na</strong> takvi koi osobeno `elni<br />
za sjaj i slava grabnuvaat od edni za drugite da gi zatrupaat so podaroci,<br />
a smetaat deka }e izgledaat kako dobrodeteli <strong>na</strong> svoite prijateli<br />
dokolku <strong>na</strong> koj i da e <strong>na</strong>~in gi zbogatat. Vsu{nost, seto toa e tolku<br />
daleku od dol`nostite {to ni{to so dol`nostite ne e vo pogolema<br />
sprotivnost. Treba z<strong>na</strong>~i da se gleda da se poslu`ime so onie uslugi<br />
koi pove}e im koristat <strong>na</strong> prijatelite, a nikomu ne mu <strong>na</strong>nesuvaat {teta.<br />
Vtoroto ne{to od {to treba da se ~uvame e dobrodetelta da ne bide<br />
pogolema od vistinskite mo`nosti. Za{to, onie koi sakaat da bidat<br />
pove}e dobrodeteli odo{to toa go dopu{taat prili}ite, gre{at <strong>na</strong>jprvo<br />
vo toa {to se nepravedni sprema svoite <strong>na</strong>jbliski, za{to onoj<br />
imot koj bi bilo popravedno niv da im go dadat i ostavat im go prenesuvaat<br />
<strong>na</strong> drug. Osven toa, vo takvata uslu`nost <strong>na</strong>j~esto se krie `elba<br />
za grabawe i nepravedno ~apawe za da se dojde do dovolno sredstva za<br />
raskala{enost. Treba u{te da se spomne deka ima mnogumi<strong>na</strong> koi ne se<br />
tolku po priroda dare`livi kolku {to so ~estoqubie se vodeni za da<br />
izgledaat golemodu{ni, a pravat mnogu ne{ta koi pove}e poteknuvaat<br />
od raskala{enost odo{to od dobra volja. Ottamu, takvoto pretvorawe<br />
e poblisku do sueta, odo{to do dobrodetelstvo ili do moralot.<br />
Treto ne{to <strong>na</strong> koe Ciceron obrnuva vnimanie e toa deka vo dobrodetelta<br />
se vr{i izbor spored zaslugata. Pritoa, treba da se zeme<br />
predvid i karakterot <strong>na</strong> onoj komu uslugata mu se pravi i negovoto ~uvstvo<br />
kon <strong>na</strong>s kako i prirodnite i op{testvenite vrski so nego i uslugite<br />
koi porano ni gi storil. Treba da se saka site ovie osobini da se<br />
<strong>na</strong>jdat vo ed<strong>na</strong> li~nost, me|utoa ako toa ne e slu~aj, toga{ prednost<br />
treba da im se dade <strong>na</strong> onie osobini koi se pobrojni i pova`ni. 732<br />
Lu|eto gi izvrtuvaat samite osnovi <strong>na</strong> prirodata koga korisnosta<br />
ja oddeluvaat od moralot. Site nie, vsu{nost, barame korist i taa<br />
ne privlekuva i poi<strong>na</strong>ku nikako ne mo`eme da postapime. I koj, vpro-<br />
~em, e toj koj go izbegnuva toa {to e korisno, ili podobro ka`ano, koj<br />
kon toa <strong>na</strong>jrevnosno ne se stremi? A ottamu {to taa korist ne mo`eme<br />
nikade da ja <strong>na</strong>jdeme osven vo moralnoto, pristojnoto i za pofalba dostojnoto,<br />
toa ovie doblesti gi dr`ime za prvi od <strong>na</strong>jvisokite, dodeka<br />
samiot zbor korist ne ja smetame tolku vozvi{e<strong>na</strong> kolku nu`<strong>na</strong>... 733<br />
Vsu{nost, ni{to ne e korisno {to ne e moralno, nitu ne{to e moralno<br />
zatoa {to e korisno, tuku e korisno zatoa {to e moralno. 734<br />
732<br />
Ibid, str. 122-123.<br />
733<br />
Ibid, str. 248.<br />
734<br />
Ibid, str. 252.<br />
399
Ako ne{to grabne{ od bezvreden ~ovek zaradi svoja korist }e<br />
stori{ delo ne~ove~no i sprotivno <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> prirodata, me|utoa<br />
ako si takov ~ovek {to <strong>na</strong> dr`avata ili <strong>na</strong> op{testvoto }e mu donese{<br />
golema korist, toga{ ne e za osuda ako ne{to od takvi pobudi od drugite<br />
grabne{. Me|utoa, ako toa ne e slu~aj od toj vid, toga{ sekoj treba<br />
pobrgu svoeto zlo da go trpi odo{to od tu|oto da grabne. Ottamu, ni<br />
bolesta ni nema{ti<strong>na</strong>ta, nitu {to i da e od ovoj rod ne e pove}e protiv<br />
prirodata, odo{to grabnuvaweto <strong>na</strong> tu|o dobro ili kopne`ot po nego.<br />
Protiv prirodata e i zapostavuvaweto <strong>na</strong> zaedni~koto dobro, za{to so<br />
toa se pravi nepravda sprema op{testvoto. Spored toa, samiot zakon<br />
<strong>na</strong> prirodata koja za{tituva i go odr`uva zaedni~koto dobro <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>lo`uva od nerabotniot i nekorisen ~ovek da mo`at potrebni sredstva<br />
za `ivot da se prenesat <strong>na</strong> mudriot, ~estit i hrabar ~ovek vo slu-<br />
~aj koga negovata propast za op{toto dobro bi z<strong>na</strong>~ela golema zaguba.<br />
Samo toa treba taka da se pravi od precenuvaweto <strong>na</strong> sebesi i od samoqubie<br />
ova da ne se smeta kako ovlastuvawe za vr{ewe <strong>na</strong> nepravda.<br />
Spored toa, svojata dol`nost sekoga{ }e se izvr{uva ako pritoa se<br />
vodi smetka da dobrata <strong>na</strong> drugite lu|e i op{tata ~ove~ka zaednica. A<br />
{to se odnesuva <strong>na</strong> slu~ajot <strong>na</strong> Falaris lesno e da se donese sud. Vsu-<br />
{nost nie so tiranite ne `iveeme vo op{testve<strong>na</strong> zaednica, tuku pobrgu<br />
bi mo`elo da se ka`e vo <strong>na</strong>jgolema oddelenost, pa ne e protivno <strong>na</strong><br />
prirodata ako mo`e{ da izvr{i{ grabe` sprema onoj kogo mo`e{ ~esno<br />
da go ubie{. I voop{to, siot toj {teto~en i verolomen rod bi trebalo<br />
da se istrebi od op{testvoto. I, isto o<strong>na</strong>ka kako {to izvesni<br />
ekstremiteti se otsekuvaat koga }e po~ne krv i `ivot<strong>na</strong> sila da im nedostasuva<br />
pa im {tetat <strong>na</strong> osta<strong>na</strong>tite delovi <strong>na</strong> teloto, isto taka ovie<br />
~udovi{ta koi vo ~ove~ki oblik go prikrivaat svoeto diveewe i svirepost<br />
treba da se otstra<strong>na</strong>t od op{testvenoto telo. 735<br />
A {to }e stane ako postoi samo ed<strong>na</strong> {tica, a i dvajcata davenici<br />
se mudreci: dali sekoj za sebe }e ja grabne ili edniot }e mu ja otstapi<br />
<strong>na</strong> drugiot. Se razbira, }e ja otstapi, no taka {to taa }e mu pripadne<br />
<strong>na</strong> onoj ~ii `ivot e pova`en bilo za nego, bilo za dr`avata. A<br />
{to da se raboti ako tie uslovi se poded<strong>na</strong>kvi za dvajcata? Toga{ ne<br />
smee da ima borba, tuku edniot treba da ja otstapi <strong>na</strong> drugiot kako <strong>na</strong><br />
kocka ili vo igra so prsti da ja zagubil. 736<br />
Vo deloto Zakoni, Ciceron zboruva deka pravata <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le od<br />
prirodata {to proizleguva ottamu {to: 1 0 lu|eto se obdareni i odlikuvani<br />
so bo`ji podaroci, 2 0 deka me|u niv postoi edno edino, edinstveno<br />
i zaedni~ko `ivotno <strong>na</strong>~elo, i 3 0 deka site me|usebno se povrzani<br />
so nekoja prirod<strong>na</strong> dobri<strong>na</strong> i dobro<strong>na</strong>mernost kako i so zaedni~ki prava<br />
i deka seto toa e z<strong>na</strong>~ewe za jaknewe <strong>na</strong> dr`avata i ozdravuvawe <strong>na</strong><br />
400<br />
735<br />
Ibid, str. 218.<br />
736<br />
Ibid, str. 243.
<strong>na</strong>rodite. 737 Vo taa smisla toj <strong>na</strong>jprvo veli: Vo utvrduvaweto {to e<br />
pravda treba da se trgne od onoj vrhoven zakon koj ima poteklo mnogu<br />
vekovi pred postoeweto <strong>na</strong> bilo koj pi{an zakon ili pred da e osnova<strong>na</strong><br />
koja i da e dr`ava. 738 Ottamu, proizleguva deka "zakonot <strong>na</strong> prirodata"<br />
(prirodniot zakon) postoi pred pi{aniot zakon, odnosno pred pojavata<br />
<strong>na</strong> dr`avata. Takviot zakon e <strong>na</strong>jvisok razum vsaden vo prirodata<br />
i toj <strong>na</strong>reduva {to e dobro da se pravi, a go zabranuva sprotivnoto.<br />
Koga }e se <strong>na</strong>jde cvrsto vsaden i oformen vo ~ovekoviot duh, toj razum<br />
pretstavuva zakon... za{to zakonot e sila <strong>na</strong> prirodata: toj pretstavuva<br />
razum <strong>na</strong> mudriot ~ovek, merka <strong>na</strong> pravdata i nepravdata. 739 Toj razum,<br />
pak, <strong>na</strong> ~ovekot mu e podaren od boga. Spored Ciceron, prirodni ili<br />
bo`enski podaroci <strong>na</strong> ~ovekot se negovoto telo, negovata du{a, 740 ~uvstvata,<br />
karakterot i doblestite. 741 Samo toa su{testvo koje predviduva,<br />
tainstveno, bistro, obdareno so pamtewe, polno so razum i mudrost<br />
koe go <strong>na</strong>rekuvame ~ovek, go sozdal vrhovniot bog i mu podaril<br />
isklu~itel<strong>na</strong> polo`ba. Samo toa, od tolku vidovi <strong>na</strong> `ivi su{testva<br />
raspolaga so razum i razmisluvawe, dodeka site osta<strong>na</strong>ti se li{eni od<br />
toa... a ottamu {to nema ni{to podobro od razumot, a postoi kaj ~ovekot<br />
i bogot, toj pretstavuva prva vrska koja go spojuva so nego. Onie <strong>na</strong><br />
koi im e zaedni~ki razumot, zaedni~ki im e i ispravniot razum, a so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to toj, vo su{ti<strong>na</strong>, e oli~en vo zakonot, potrebno e da se<br />
smeta deka lu|eto so zakonot se povrzani so bogovite. I <strong>na</strong>tamu, onie<br />
koi go u`ivaat zaedni{tvoto so zakonot, go u`ivaat i zaedni{tvoto<br />
vo pravata, a onie <strong>na</strong> koi seto toa im e zaedni~ko treba da se smetaat za<br />
~lenovi <strong>na</strong> ista zaednica, a posebno dokolku im se pokoruvaat <strong>na</strong> ista<br />
737<br />
Ciceron, Zakoni, PLATΩ, Beograd, 2002, str. 26.<br />
738<br />
Ibid, str. 20. Vidi: Stanov~i}, V. op. cit, str. 585 i LukiÊ, R. Istorija<br />
politi~kih i pravnih teorija, str. 149.<br />
739<br />
Ciceron, Zakoni, str. 19-20. Gledam deka <strong>na</strong>jmudrite lu|e smetale<br />
deka zakonot ne go izmislil ~ovekoviot um, deka toj ne <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l spored <strong>na</strong>rod<strong>na</strong><br />
odluka, tuku deka zakonot pretstavuva ne{to ve~no {to vladee so celiot<br />
svet preku mudrost i <strong>na</strong>reduvawe i zabranuvawe. Zatoa, toj prv i vrhoven zakon<br />
go <strong>na</strong>rekuvaa um <strong>na</strong> samiot bog koj preku prisilba i zabra<strong>na</strong> upravuva so<br />
site spored svojot razum. Zatoa so pravo zaslu`il pofalba onoj zakon koj bogovite<br />
mu go podarile <strong>na</strong> ~ovekoviot rod, za{to toj e oli~en vo umot i razumot<br />
<strong>na</strong> mudriot ~ovek, a podesen e i da <strong>na</strong>redi i da spre~i." Ibid, str. 43.<br />
740<br />
Dodeka seto osta<strong>na</strong>to krevko i minlivo, od {to se sozdadeni, lu|eto<br />
go dobile od smrtniot princip, du{ata im e vsade<strong>na</strong> od boga, pa zatoa, mo`e da<br />
se ka`e, deka <strong>na</strong>{ata srodnost, istovetnost, poteklo proizleguva od nebesnite<br />
su{testva. Taka ne postoi `ivo su{testvo, osven ~ovekot, koe z<strong>na</strong>e za boga.<br />
Ibid, str. 22.<br />
741<br />
Doblesta pretstavuva razum doveden do sovr{enstvo, a toa sekako<br />
le`i vo prirodata. Ibid, str. 30.<br />
401
volja i mo}. 742<br />
[to se odnesuva do pravdata i pravednosta, razumot e toj poradi<br />
{to lu|eto jasno sfa}aat deka se predopredeleni za pravednost i<br />
deka pravata ne se zasnovani vrz misleweto, tuku vrz prirodata. Toa<br />
jasno se gleda od me|useb<strong>na</strong>ta zdru`enost i vrskata me|u lu|eto. Za{to,<br />
ni{to ne e tolku sli~no, tolku ed<strong>na</strong>kvo, kako {to ~ovekot e ed<strong>na</strong>kov<br />
<strong>na</strong> drug ~ovek. Ottamu, proizleguva <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ispraven `ivot koe<br />
lu|eto gi pravi podobri. Toa z<strong>na</strong>~i deka lu|eto po priroda se sozdadeni<br />
me|usebno da gi delat pravata i zaedni~ki da gi u`ivaat. Priroda<br />
pretstavuva sî {to prirodata vo <strong>na</strong>s po~etno go vsadila, a lo{ite <strong>na</strong>viki<br />
vodat kon rasipanost. "Ako lu|eto vo soglasnost so prirodata,<br />
kako {to toa go veli poetot (Terencije, m.z.), bi smetale "ni{to {to e<br />
prirodno ne mi e tu|o" vo ed<strong>na</strong>kva mera bi go po~ituvale <strong>pravoto</strong>. Za-<br />
{to, <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi prirodata im podarila razum, im podarila ispraven<br />
razum, a toa z<strong>na</strong>~i deka i samiot zakon, pri <strong>na</strong>reduvaweto i zabranuvaweto,<br />
pretstavuva ispraven razum. 743 ^ovekot treba da se stremi<br />
kon pravata i pravednosta i da gi neguva, za{to tie sami po sebe zaslu-<br />
`uvaat qubov. "Pravednosta ne bara nikakva <strong>na</strong>grada, nikakva vrednos<strong>na</strong><br />
dobivka. Taa e dovol<strong>na</strong> sama <strong>na</strong> sebe, a toa e osnova i cel <strong>na</strong> site doblesti."<br />
744<br />
[to se odesuva do pozitivnoto pravo, Ciceron veli: Postoi<br />
samo edno pravo koe ja povrzuva ~ove~kata zaednica i samo eden zakon<br />
go odreduva. Toj zakon e oli~en vo zdraviot razum i se primenuva pri<br />
<strong>na</strong>reduvawe i zabranuvawe. 745 Takvoto pravo <strong>na</strong>stojuva da gi spre~i nepravednite<br />
dejstvija so strav od zaka<strong>na</strong> so kaz<strong>na</strong>, za razlika od o<strong>na</strong> pov-<br />
742 Ibid, str. 21.<br />
743<br />
Sokrat so pravo go prokolnuva{e onoj koj prv ja odvoi korista od<br />
<strong>pravoto</strong> i se `alel deka toa e izvor <strong>na</strong> site zla. Ottamu poteknuva o<strong>na</strong>a pro~ue<strong>na</strong><br />
izreka <strong>na</strong> Protagora za prijatelstvoto: "Me|u prijatelite sî e zaedni~ko"...<br />
Od toa se gleda koga mudriot ~ovek }e ja upati taa dobro<strong>na</strong>mernost, rasprostraneta<br />
tolku {iroko i daleku, kon nekoj koj e obdaren so istata doblest,<br />
toga{ se slu~uva o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> nekoi im se ~ini neverojatno, a treba da pretstavuva<br />
nu`nost - deka ~ovekot ni <strong>na</strong>jmalu ne se saka sebesi pomalku od drugiot.<br />
Dali voop{to i mo`e da postoi razlika koga sî e ed<strong>na</strong>kvo? Ako kaj prijatelot<br />
bi se pojavila duri i <strong>na</strong>jmala razlika bi is~ez<strong>na</strong>l i samiot poim prijatelstvo,<br />
za{to prirodata <strong>na</strong> prijatelstvoto e takva {to koga nekoj posaka za<br />
sebe ne{to pove}e odo{to za drug, ved<strong>na</strong>{ prestanuva da postoi prijatelstvoto."<br />
Ibid, str. 25.<br />
744<br />
Ciceron, Zakoni, str. 32. Ako prijatelstvoto samo po sebe e vredno<br />
da se neguva, toga{ dru`eweto, pravi~nosta i pravdata sami po sebe se vredni<br />
za kon niv ~ovekot da se pridr`uva, a dokolku ne e taka, nema mesto za nikakva<br />
pravednost, za{to do krajnost e nepravedno za pravednost da se o~ekuva<br />
<strong>na</strong>grada. Ibid, str. 32.<br />
745<br />
Ibid, str. 29.<br />
402
isokoto - prirodnoto pravo koe toa go pravi so pomo{ <strong>na</strong> sramot, odnosno<br />
so samata priroda <strong>na</strong> lu|eto. Imeto <strong>na</strong> zakon (pozitiven zakonot)<br />
go nosi seto o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> razli~en <strong>na</strong>~in za potrebite <strong>na</strong> opredeleno<br />
vreme <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot mu e propi{ano, pove}e od `elba toa da bide, odo{to<br />
vo stvarnosta <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e toa. Za{to, se veli deka e za pofalba sekoj<br />
zakon koj so polno pravo go zaslu`uva toa ime, a za toa se <strong>na</strong>veduvaat<br />
slednive ili sli~ni dokazi: sosema jasno e deka zakonite se izmisleni<br />
da dobroto <strong>na</strong> gra|aninot, za bezbednosta <strong>na</strong> dr`avata, za miren i sre-<br />
}en `ivot <strong>na</strong> lu|eto, a deka onie koi gi prvi gi donele takvite odredbi<br />
go ubedile <strong>na</strong>rodot da saka da bidat <strong>na</strong>pi{ani i sprovedeni onie pravila<br />
koi }e im ovozmo`at (dokolku gi priz<strong>na</strong>at i prifatat) ~esen i<br />
bla`en `ivot. Sî {to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in be{e sostaveno i postaveno be{e<br />
<strong>na</strong>re~eno "zakoni." Ottamu, jasno mo`e da se sfati deka onie koi <strong>na</strong>pi{aa<br />
pogubni zakoni, <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot mu podarile sî osven zakon, so ogled<br />
<strong>na</strong> toa {to go <strong>na</strong>pravile sosema sprotivnoto od o<strong>na</strong> {to im go vetile i<br />
<strong>na</strong>javile." 746 Spored toa, ne mo`e da se <strong>na</strong>re~e zakon nepravedniot zakon,<br />
isto kako {to ne mo`e da se <strong>na</strong>re~e dr`ava o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> koja í nedostasuva<br />
zakon sfaten kako <strong>na</strong>golemo dobro. 747<br />
Nepraveden e onoj ~ovek koj ne go po~ituva pozitivniot zakon<br />
bilo toj da e zapi{an ili ne. Me|utoa, ako pravednosta e oli~e<strong>na</strong> vo<br />
pokoruvaweto <strong>na</strong> pi{anite zakoni i <strong>na</strong>rodnite uredbi, i ako, sî treba<br />
da se meri so stepenot <strong>na</strong> korista, toga{ onoj koj smeta deka toa }e mu<br />
koristi, }e go zapostavi i }e go prekr{i. Ottamu, sleduva deka voop-<br />
{to, nikakva pravednost ne postoi dokolku ne pretstavuva pravednost<br />
spored prirodata, a deka o<strong>na</strong>a pravednost koja <strong>na</strong>stanuva zaradi korist,<br />
zaradi taa korist i se poni{tuva. 748<br />
746<br />
Ibid, str. 44.<br />
747<br />
Ibid, str. 45. Vo ovaa smisla e i maksimata <strong>na</strong> sovremenikot <strong>na</strong> Ciceron<br />
- Korneluis Nepos: "Nullum est imperium tutum, nisi benevolentia munitum"<br />
(Nitu ed<strong>na</strong> vlast ne e sigur<strong>na</strong> ako ne e obezbede<strong>na</strong> so dobrata volja <strong>na</strong> gra|anite).<br />
748<br />
Spored Ciceron, <strong>na</strong>jludo e da se smeta deka e pravedno ba{ sî {to<br />
se <strong>na</strong>o|a vo <strong>na</strong>rodnite uredbi i zakoni... Za{to, plemenitosta, qubovta sprema<br />
tatkovi<strong>na</strong>ta, pobo`nosta, po`rtvuvanosta ili `elbata za vozvra}awe <strong>na</strong> blagodarnosta<br />
se ra|a ottamu {to ~ovekot po priroda e <strong>na</strong>klonet da gi saka lu|eto,<br />
a toa e osnova <strong>na</strong> pravata. Ibid, str. 29. "Koga pravata bi bile zasnovani vrz<br />
odlukite <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot, dekretite <strong>na</strong> pravacite vo sudskite presudi, toga{ bi<br />
bilo pravedno da se vr{at grabe`i, da se falsifikuvaat testamenti, samo dokolku<br />
seto toa bi bilo odobreno so izglasuvawe ili so odluka <strong>na</strong> masite. Ako<br />
vo odlukite i <strong>na</strong>redbite <strong>na</strong> ludite ima tolku mo} zaradi nivnoto glasawe da<br />
se izvrti prirodata <strong>na</strong> ne{tata, zo{to da ne se odredi o<strong>na</strong> {to e zlo i pogubno<br />
da ne se smeta za dobro i zdravo? Ili, ako zakonot od nepravda mo`e da sozdade<br />
pravda, zarem ne mo`e <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in, zloto da go pretvori vo dobro? Dobriot<br />
zakon od lo{iot ne mo`eme da go oddelime <strong>na</strong> koj i da e drug <strong>na</strong>~in, tuku<br />
403
Ovde e interesno da se <strong>na</strong>pomene deka razmisluvawa <strong>na</strong> Ciceron<br />
za <strong>pravoto</strong> i pravdata vo golem delse pomesteni vo maksimi me|u koi<br />
kako po~esto koristeni gi izdvojuvame slednive:<br />
- Iustitia in suo cuique tribuendo cernitur - Pravdata se ogleda vo<br />
toa {to sekomu mu se priz<strong>na</strong>va o<strong>na</strong> {to e negovo.<br />
- Aequitas enim lucet per se - Pravednosta sveti sama po sebe.<br />
- Iusta omnia decora sunt, iusta contra ut turpia, sic indecora - Sî<br />
{to e pravedno e ubavo, a sî {to e nepravedno e sramno i grdo.<br />
- Iustitia est duplex: severe puniens et vere praeveniens - Pravdata e<br />
dvokrat<strong>na</strong>: strogo kaznuva i vistinski spre~uva.<br />
- Sumus ad iustitiam <strong>na</strong>ti, neque opinione, sed <strong>na</strong>tura, constitutum est<br />
ius - Nesporno pravilo e deka sme rodeni za pravednost, ne spored svoe<br />
mislewe, tuku spored samata priroda.<br />
- Iustitia est omnium et domi<strong>na</strong> et regi<strong>na</strong> virtutum - Pravdata e gospodar<br />
i kralica <strong>na</strong> site doblesti.<br />
- Ratio in iure aequitas inregra - Smislata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e celos<strong>na</strong><br />
pravednost.<br />
- Sine summa iustitia rem publicam geri nullo modo posse - Bez celos<strong>na</strong><br />
pravda nikoj ne mo`e da upravuva so dr`avata.<br />
- Legum omnes servi sumus, ut liberi esse posimus - Site sme robovi<br />
<strong>na</strong> zakonot, za da bideme slobodni.<br />
Na krajot, ne mo`e da se prenebregne vlijanieto koe Ciceron<br />
go ostavi vrz liberal<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> pravdata i koe ottamu preras<strong>na</strong><br />
vo nejzi<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong> ideja. Toa e o<strong>na</strong> mesto vo negovoto delo "Dr`ava"<br />
kade {to toj veli: "Se smeta deka <strong>na</strong>jlesno mo`e da se postigne sloga<br />
vo o<strong>na</strong>a dr`ava vo koja postoi zaedni~ki interes. Koga zaradi razli~nite<br />
interesi sekoj ~ovek }e po~ne da se stremi kon sopstvenite ne-<br />
{ta, se ra|a neslogata: pa taka, sekoga{ koga tatkovcite (se<strong>na</strong>torite)<br />
se grabele za vlast nikoga{ poredokot <strong>na</strong> dr`avata ne bil stabilen.<br />
Vo kralstvoto kako {to veli Enie, vo koe nikakov sojuz ni zakletva ne<br />
pretstavuvaat svetost, takvata stabilnost e u{te poretka. Zatoa, so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to zakonot e vrska so koja se povrzani gra|anite <strong>na</strong> zaednicata,<br />
a koi <strong>na</strong> site gra|ani im davaat isto pravo, so kakvo pravo<br />
mo`e da se odr`uva zaednicata, koga polo`bata <strong>na</strong> gra|anite ne e ed<strong>na</strong>kva?<br />
Ako ne e mo`no da se postigne bogatstvoto da bide ed<strong>na</strong>kvo, ako<br />
prirodnite sposobnosti <strong>na</strong> site ne mo`at da bidat ed<strong>na</strong>kvi, me|usebnite<br />
prava <strong>na</strong> gra|anite <strong>na</strong> ista dr`ava toa sekako mora da bidat. Za{to,<br />
spored merilata <strong>na</strong> prirodata. I ne samo deka spored prirodata se rasuduvaat<br />
pravdata i nepravdata, tuku voop{to i seto osta<strong>na</strong>to {to e ~esno i sramno.<br />
Imeno, razumot koj ni e priroden <strong>na</strong> site zaedni~ki ni ovozmo`il da gi spoz<strong>na</strong>eme<br />
ne{tata i gi vsadil vo <strong>na</strong>{ite du{i, pa taka vo ~estito ja vbrojuva doblesta,<br />
a sramnoto vo nedostatoci (falinki). Samo ludiot }e smeta deka takviot<br />
sud e zasnovan vrz misleweto, a ne <strong>na</strong> prirodata. Ibid, str. 30.<br />
404
{to e dr`avata odo{to zaednica <strong>na</strong> gra|anite vo <strong>pravoto</strong>?... 749<br />
3. ULPIJAN<br />
Spored Ulpijan <strong>pravoto</strong> (ius) poteknuva od pravdata (iustitia), 750<br />
a negovite osnovni zapovesti se: da se `ivee ~esno, da ne se <strong>na</strong>vreduva<br />
drugiot i sekomu da mu se priz<strong>na</strong>e o<strong>na</strong> {to mu pripa|a (Honeste vivere,<br />
alterum non laedere, suum cuique tribuere - iuris praecepta sunt).Stanuva<br />
zbor za trite poz<strong>na</strong>ti odredbi <strong>na</strong> koi se ograni~ilo <strong>pravoto</strong> vo Justinijanovite<br />
Institucii koi se sveduvaat <strong>na</strong> slednoto:<br />
- Sekoj mora sekomu da mu go vrati o<strong>na</strong> {to e negovo (suum<br />
cuique tribuere): mora da gi po~ituva stek<strong>na</strong>tite prava <strong>na</strong> drugite lu|e.<br />
Ottamu, pravdata vo Instituciite e opredele<strong>na</strong> kako zbir <strong>na</strong> stvari i<br />
kako konstat<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> ~ovekot da mu se bezbedat tie stvari. Taa se sostoi<br />
vo toa <strong>na</strong> ~ovekot da mu se dadat tie stvari baz zame{uawe vo nivniot<br />
posed i koristeweto <strong>na</strong> tie stvari vo ramkite <strong>na</strong> zakonot.<br />
- Sekoj treba da ja po~ituva li~nosta <strong>na</strong> drugite lu|e (neminem<br />
leadere): nema da zadira vo ovlastuvawata i interesite <strong>na</strong> drugite koi<br />
op{testveniot poredok im gi dodeluva i koi go so~inuvaat negoviot<br />
praven subjektivitet.<br />
- Sekoj treba da `ivee ~esno (honeste vivere): treba vo sebesi da<br />
ja so~uva moral<strong>na</strong>ta doblest usoglasuavj}i go svoeto povedenie so konvenciite<br />
<strong>na</strong> op{testveniot poredok. 751<br />
I<strong>na</strong>ku za ovaa formula, za koja ~esto se povtoruva deka e kvintesencija<br />
<strong>na</strong> mudrosta, e sosema vo pravo Alf Ros koga veli deka se raboti<br />
za ~ista iluzija koja ni{to ne ka`uva. Sekomu da mu se dade o<strong>na</strong><br />
{to mu pripa|a zvu~i veli~enstveno. Edinstven problem e vo toa {to<br />
ova formula pretpostavuva deka jas z<strong>na</strong>m {to komu mu pripa|a kako<br />
negovo (t.e. kako negovo pravo). Formulata <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in e li{e<strong>na</strong> od<br />
z<strong>na</strong>~ewe, za{to ja pretpostavuva prav<strong>na</strong>ta polo`ba ~ii osnov tokmu<br />
taa treba da bide. Sli~no e i so baraweto da ne im se <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> drugite.<br />
[to z<strong>na</strong>~i da ne im se <strong>na</strong>{teti? Sekako deka ne mo`e da z<strong>na</strong>~i<br />
deka ne treba da se dejstvuva <strong>na</strong> takov <strong>na</strong>~in da im se <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> interesite<br />
i `elbite <strong>na</strong> drugite lica. Vo ovaa smisla doveritelot mu <strong>na</strong>nesuva<br />
{teta <strong>na</strong> dol`nikot koga bara isplata <strong>na</strong> dolguvanoto, eden<br />
trgovec mu <strong>na</strong>nesuva {teta<strong>na</strong> drug vo trgovskiot <strong>na</strong>tprevar, a zaednicata<br />
mu <strong>na</strong>nesuva {teta <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>lecot koga go kaznuva. Ne, z<strong>na</strong>~eweto<br />
mo`e da bide samo deka jas ne smeam nepravedno da gi <strong>na</strong>ru{am int-<br />
749<br />
Ciceron, Dr`ava, PLATΩ, Beograd, 2002, str. 47-48.<br />
750<br />
"Est autem ius a iustitia, sicuit a matre sua, ergo prius fuit iustitia quam<br />
ius" (Pravoto poteknuva od pravdata kako od svoja majka: spored toa pravdata<br />
<strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la pobrgu od <strong>pravoto</strong>).<br />
751<br />
Vidi: Paund, R, Uvod u filozofiju prava, CID, Podgorica, 1996, str. 76-<br />
77.<br />
405
eresite <strong>na</strong> drugite, odnosno deka ne smeam protivzakonito da gi <strong>na</strong>ru-<br />
{am negovite prava, taka {to i ovde rasuduvaweto jasno se dvi`i vo<br />
krug. Istoto se odnesuva i <strong>na</strong> zapovetta da se `ivee ~esno, a ~esno<br />
o~igledno z<strong>na</strong>~i povedenieto da bide vo soglasnost so bukvata i duhot<br />
<strong>na</strong> zakonot.<br />
Poz<strong>na</strong>ti se i brojni drugi maksimi <strong>na</strong> Ulpijan me|u koi ne mo`eme,<br />
a da ne potsetime barem <strong>na</strong> slednive: Ius <strong>na</strong>turale est, quod <strong>na</strong>tura<br />
omnia animalia docuit - Prirodnoto pravo e o<strong>na</strong> {to prirodata mu go<br />
dala <strong>na</strong> site `ivi su{testva. Ius <strong>na</strong>turale est quod apud homines eandem<br />
habet potentiam - Prirodno pravo e o<strong>na</strong> koe kaj site lu|e ima ista sila.<br />
Iudex aequitatem semper spectare debat - Sudijata sekoga{ treba da vodi<br />
smetka za pravednosta, ili Iudex ante oculos aequitatem semper spectare<br />
debet - Sudijata sekoga{ pred o~i treba da ja ima pravednosta. Negova<br />
e i maksima za koja se smeta deka <strong>na</strong> <strong>na</strong>jadekvaten <strong>na</strong>~in ja odrazuva formal<strong>na</strong>ta<br />
definicija <strong>na</strong> pravdata e - Iustitia est constans et perpetua<br />
voluntas ius suum cuiqie tribuendi - Pravdata e nepreki<strong>na</strong>to i trajno <strong>na</strong>stojuvawe<br />
sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> {to spored <strong>pravoto</strong> mu pripa|a). 752<br />
*<br />
Op{to zemeno anti~koto sfa}awe za prirodnoto pravo koe<br />
iznik<strong>na</strong> od u~eweto <strong>na</strong> gr~kite sofisti i koe preras<strong>na</strong>lo vo cel filozofski<br />
sistem vo delata <strong>na</strong> Platon i Aristotel i po<strong>na</strong>tamu razvieno<br />
preku rimskata i stoi~kata {kola mo`e da se svede <strong>na</strong> tri osnovni to-<br />
~ki: 1 0 zakonot kako delo <strong>na</strong> ~ovekovata volja e pot~inet <strong>na</strong> povisokiot<br />
zakon <strong>na</strong> prirodata, 2 0 su{tinsko svojstvo <strong>na</strong> prirodnoto pravo e<br />
pravdata kako moral<strong>na</strong> odredba, koja gi soedinuva komutativ<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravednost, 3 0 zakonot mo`e da bide praveden ili nepraveden.<br />
So drugi zborovi, su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prirodnoto pravo e deka prirodnoto<br />
pravo koe gi regulira odnosite me|u lu|eto e zasnovano vrz<br />
zdraviot razum (recta ratio) i/ili od gospod e vsadeno vo ~ovekot. Toa<br />
pravo koe svojstveno <strong>na</strong> site lu|e <strong>na</strong> svetot <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo koga <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l i<br />
~ovekoviot rod i e ve~no, nepromenlivo iako nikade ne e formulirano.<br />
Ottamu, pravata <strong>na</strong> ~ovekot nikoj ne mu gi podaruva nitu mo`e de<br />
mu gi odzeme, za{to se raboti za prirodni, vrodeni prava. Nekoi od<br />
niv mo`at da bidat ograni~eni, me|utoa samo so odluka <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot.<br />
752 Pritoa, treba da se z<strong>na</strong>e deka Ulpijan razlikuva{e tri zakoni: ius<br />
civile, ius <strong>na</strong>turale i ius gentium. Prirodniot zakon ~ija osnov<strong>na</strong> zapoved e honeste<br />
vivere, neminem leadere, suum quicue tribuere, kako "zakon so koj prirodata<br />
gi u~i site `ivi su{testva, za{to takviot zakon ne e specifi~en samo za ~ovekot,<br />
tuku zaedni~ki za site `ivotni rodeni <strong>na</strong> zemjata i vo moreto, kako i<br />
za pricite vo vozduhot." Od nego poteknuva... brakot, ra|aweto <strong>na</strong> decata, nivnoto<br />
vospituvawe... Nasproti prirodniot zakon, ius gentium e zakon koj go<br />
primenuvaat site <strong>na</strong>rodi. Razlikata me|u ovie dva zakoni se sostoi vo toa {to<br />
prviot im e zaedni~ki <strong>na</strong> site `ivi su{testva, dodeka vtoriot im se svojstven<br />
samo <strong>na</strong> lu|eto i <strong>na</strong> nivnite me|usebni odnosi. Primorac, I. op. cit, str. 172-173.<br />
406
Taa teorija smeta deka <strong>pravoto</strong> se sozdava nezavisno od dr`avata, odnosno<br />
deka postoelo i koga taa nepostoela. Rezultat <strong>na</strong> toa sfa}awe e<br />
deka postojat dve paralelni zakonodavstva: prirodno i pozitivno, pri<br />
{to prirodnoto e sovr{eno i nepromenlivo, a pozitivnoto nesovr{eno<br />
i promenlivo i zatoa site <strong>na</strong>stojuvawa <strong>na</strong> op{testvoto treba da dvi-<br />
`at kon usoglasuvawe <strong>na</strong> pozitivnoto kon prirodnoto pravo. Takvoto<br />
prirodno pravo pretstavuva sinteza <strong>na</strong> pravednoto i moralnoto.<br />
Ovde e z<strong>na</strong>~ajno da se zbele`i deka terminot pravedno uka`uva<br />
<strong>na</strong> poteklo koe stoi vo vrska so pozitivniot zakon. Nema somnenie,<br />
veli Mil, deka prvobitniot element vo obrazuvaweto <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong><br />
pravdata be{e soglasnosta so zakonot. 753 Se do ra|aweto <strong>na</strong> hristijanstvoto,<br />
taa ideja kaj Evreite go so~inuva{e celokupniot poim <strong>na</strong> pravdata,<br />
kako {to vpro~em toa i mo`e{e da se o~ekuva od eden <strong>na</strong>rod ~ii<br />
zakoni sakale da gi opfatat site onie ne{ta za koi se barale propisi<br />
i koj veruval deka tie zakoni neposredno poteknuvaat od <strong>na</strong>jvisokoto<br />
su{testvo. Me|utoa, drugite <strong>na</strong>rodi, osobeno Grcite i Rimjanite, koi<br />
z<strong>na</strong>ea deka nivnite zakoni prvobitno gi sozdavaat lu|eto i deka tie i<br />
<strong>na</strong>tamu gi sozdavaat, ne se pla{ea da priz<strong>na</strong>at deka lu|eto mo`at da sozdavaat<br />
i lo{i zakoni: deka vrz osnova <strong>na</strong> tie zakoni mo`at da pravat<br />
isti ne{ta od isti pobudi koi bi mo`ele da se oz<strong>na</strong>~at kako nepravedni<br />
ako poedincite bi gi ostavile bez zakonska sankcija. I poradi toa,<br />
~uvstvoto <strong>na</strong> nepravda zapo~<strong>na</strong> da ne se povrzuva so sekoe <strong>na</strong>ru{uvawe<br />
<strong>na</strong> zakonite, tuku samo so <strong>na</strong>ru{uvaweto <strong>na</strong> takvi zakoni koi treba da<br />
postojat, opfa}aj}i gi tuka i takvite koi treba da postojat, no ne postojat,<br />
a taka i so samite zakoni pod pretpostavka deka tie se vo sprotivnost<br />
so o<strong>na</strong> {to bi trebalo da bide zakon. Na toj <strong>na</strong>~in vo poimot <strong>na</strong><br />
pravednosta sî u{te dominiral poimot <strong>na</strong> zakonot i negovite <strong>na</strong>lozi,<br />
duri i toga{ koga zakonite koi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bile vo sila presta<strong>na</strong>a da se<br />
usvojuvaat kako merilo <strong>na</strong> pravednosta. 754<br />
VI. FILOZOFIJA NA SREDNIOT VEK<br />
Vo srednovekovieto dominiraat skolasti~kite sfa}awa 755 za<br />
pravdata <strong>na</strong> Avgustin (Aurelius Augustinus, 345-430) i Toma Akvinski<br />
753 Mil smeta deka <strong>na</strong>jizvor<strong>na</strong>ta ideja <strong>na</strong> pravednosta bila conformity to<br />
law. Toa soodvetstvuva <strong>na</strong> prviot poim <strong>na</strong> pravednosta koj Aristotel go postavil<br />
pred svoeto razlikuvawe me|u korektiv<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta pravednost<br />
i spored koj praveden e onoj koj e nomimos, koj se odnesuva vo soglasnost<br />
so zakonot. Tugendhat, E. Predavanja o etici: Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2003,<br />
str. 319.<br />
754<br />
Mil, D`on Stjuart. Utilitarizam, Kultura, Beograd, 1960, str. 52.<br />
755<br />
Skolastikata ne se stremi kon pro<strong>na</strong>|awe <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta, za{to taa<br />
ve}e so bo`enskta milost e objave<strong>na</strong>, tuku kon toa istata da ja sfati i opravda.<br />
407
(1225-1274). 756 Spored niv taa poteknuva od prirodnoto pravo sfateno<br />
kako bo`ja tvorba. Toa e period koga dr`avata kako apstrakten politi~ki<br />
entitet sî u{te ne postoe{e, a politi~kata vlast be{e olicetvore<strong>na</strong><br />
vo li~nosta <strong>na</strong> kralot ili imperatorot. Poimot za pravo koj<br />
vo toa vreme dominira{e go <strong>na</strong>glasuva{e negoviot obi~aen karakter,<br />
negovata priroda kako `iv organizam koj svojata obvrzuva~ka sila ja<br />
izveduva od faktot deka lu|eto svoevolno go prifa}aat kralot. Koga<br />
papite i kralevite zapo~<strong>na</strong>a da ja prisvojuvaat vlasta ne samo za da gi<br />
interpretiraat postojnite pravila, tuku i da sozdavaat novi zakoni,<br />
toa go pravea vo imeto <strong>na</strong> gospod. Idejata za nekoj vid povisok, nemenliv<br />
zakon, zakonot <strong>na</strong> gospod i prirodata, go protkajuva celiot sreden<br />
vek. Ottamu, srednovekovnite pravnici, kako, <strong>na</strong> primer, Brekton<br />
(Bracton), trebaa da ka`at deka ne e kralot toj koj go sozdava zakonot,<br />
tuku zakonot go sozdava kralot (lex facit regem). 757<br />
1. HUGO GROCIUS<br />
Sfa}awata <strong>na</strong> Avgustin i Akvinski }e bidat radikalno razni-<br />
{ani od holan|anecot Hugo Grocius(1583-1645) koj vo svoeto delo "Za<br />
<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> voj<strong>na</strong>ta i mirot" od 1625 godi<strong>na</strong>, pravdatakako bit<strong>na</strong> vrednost<br />
za ureduvawe <strong>na</strong> odnosite me|u poedincite i dr`avata }e ja vtemeli<br />
vrz ~ovekoviot razum (racio<strong>na</strong>lno, ili poprecizno biolo{ko -<br />
racio<strong>na</strong>lno prirodno pravo). Pod prirodno pravo (ius <strong>na</strong>turale), Grocius<br />
podrazbira <strong>na</strong>log <strong>na</strong> ispravniot um (recta ratio) koj uka`uva deka nekoj<br />
akt, soodvetno <strong>na</strong> toa dali e ili ne e vo soglasnost so racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta<br />
priroda, vo sebe ima kvalitet <strong>na</strong> moral<strong>na</strong> rasipanost ili moral<strong>na</strong> nu-<br />
`nost. Prirodnoto pravo e o<strong>na</strong> {to so ogled <strong>na</strong> ne{to go <strong>na</strong>laga zdrav-<br />
756<br />
Akvinski razlikuva{e ~etiri vidovi <strong>na</strong> zakoni: 1 0 Ve~en zakon -<br />
univerzalen zakon <strong>na</strong> svetot sodr`an vo bro`jiot um. 2 0 Priroden zakon- ve-<br />
~en zakon dokolku se odnesuva <strong>na</strong> ~ovekot i dokolku toj go soz<strong>na</strong>e so svetlosta<br />
<strong>na</strong> prirodniot razum. Ovoj zakon vo osnova se sveduva <strong>na</strong> praviloto: da se pravi<br />
dobro i da se izbegnuva zloto. 3 0 ^ove~ki zakon - poteknuva od prirodniot<br />
zakon i dokolku mu se protivi <strong>na</strong> toj zakon, ne e zakon tuku samo privid <strong>na</strong><br />
zakonot, izopa~en zakon. 4 0 Bo`ji zakon - Stariot i Noviot zavet. Vidi: Primorac,<br />
I. op. cit, str. 173. i LukiÊ, R. op. cit. str. 203- 206. Spored Akvinski, prirodnoto<br />
pravo ne e ni{to drugo tuku u~estvuvawe <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lnite su{testva<br />
vo ve~niot zakon koj gospod mu go <strong>na</strong>metnuva <strong>na</strong> unuverzumot. Gospod go prosvetuva<br />
<strong>na</strong>{iot um i ni ovozmo`uva da go razlikuvame dobroto od zloto. U{te<br />
od prviot grev, gre{niot ~ovek ne e sposoben da se odnesuva <strong>na</strong> praveden <strong>na</strong>~in<br />
bez pomo{ <strong>na</strong> bo`jata mislost, me|utoa toa ne go spre~uva da go razlikuva<br />
dobroto od zloto blagodarej}i mu edinstveno <strong>na</strong> svojot um. Perelman, H. op. cit.<br />
str. 12.<br />
757<br />
Vidi: Grote, R. Rule od law, Etat de droit i Rechsstaat, Zbornik vo<br />
~est <strong>na</strong> Evgeni Dimitrov, Praven fakultet Skopje, 1999, str. 104-105.<br />
408
iot razum, i spored toa dali se soglasuva ili ne so samiot razum i so<br />
~ovekovata priroda, postoi moralno barawe od ne{to da se vozdr`ime<br />
ili da go vr{ime. 758 Ovie normi se od apsolutno z<strong>na</strong>~ewe, nezavisno od<br />
ne~ija volja: "kako {to gospod ne mo`e da stori dva i dva da ne bidat<br />
~etiri, taka ne mo`e da go stori ni toa {to spored su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> razumot<br />
e zlo da ne bide zlo." 759 Prirodnoto pravo e glaven regulator <strong>na</strong><br />
site op{testveni odnosi i ima apsolut<strong>na</strong> va`nost. Toa vo svoeto postoewe<br />
e nezavisno od voljata <strong>na</strong> ~ovekot, odnosno postoiduri i ako gospod<br />
nepostoi. Gospod mo`e da bide prv pottik za socijalniot `ivot<br />
(deizam), 760 me|utoa, ve}e sozdadenoto prirodno pravo kako regulator<br />
<strong>na</strong> socijalniot `ivot ni gospod pove}e ne mo`e da go menuva. Ottoga{,<br />
socijalniot `ivot se rakovodi spored svoi sopstveni zakoni, a toa se<br />
normite <strong>na</strong> prirodnoto pravo. Pravoto se temeli vrz pravdata: pravo e<br />
o<strong>na</strong> {to ne e nepravedno, a nepravedno e o<strong>na</strong> {to mu se protivi <strong>na</strong> razumot."<br />
761<br />
758<br />
^ovekot so pomo{ <strong>na</strong> razumot soz<strong>na</strong>va deka pravdata e doblest, dobro<br />
po sebe i za sebe, nezavisno od kakov bilo li~en interes ili moment<strong>na</strong> celishodnost.<br />
Ottamu, lu|eto prirodno se stremat kon `ivot vo zaednica so drugite,<br />
kako {to spored prirodata poseduvaat um i sposobnost za govor po priroda<br />
se skloni da postapuvaat pravedno, iako, vsu{nost, e to~no deka mnogumi<strong>na</strong><br />
ne sekoga{ ja sledat ovaa svoja vistinska priroda. Vo svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ovaa<br />
zamisla <strong>na</strong> ~ovekot i politi~kata zaednica Grocius go sfa}a i <strong>pravoto</strong>. Prvenstveno<br />
z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (ius) e o<strong>na</strong> {to e pravedno. Pritoa, pravednoto vo<br />
prv red go razbiral kako sprotivnost <strong>na</strong> nepravednoto, a nepravednoto se sveduva<br />
<strong>na</strong> se {to e protivno <strong>na</strong> prirodata <strong>na</strong> zaednicata <strong>na</strong> su{testvata obdareni<br />
so um. Na primer, kra`bata <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to im pripa|a <strong>na</strong> drugite <strong>na</strong>ru{uva sekakva<br />
doverba me|u lu|eto pa ottamu mu e protiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> prirodniot poredok pod<br />
koj `iveat lu|eto. ^avo{ki, K, op. cit, str. 66.<br />
759<br />
Spored Grocius, nie mora da go razlikuvame bo`jeto pozitivno<br />
pravo od prirodnoto pravo. Gospod vo svoeto pozitivno zakonodavstvo so akt<br />
<strong>na</strong> volja vostanovil {to e ispravno {to e zapovedano ili zabraneto, I tokmu<br />
negovata zapoved pravi ova ili o<strong>na</strong> da e zapovedano ili zabraneto. Ovoj vid <strong>na</strong><br />
pravo nikoga{ ne bi go spoz<strong>na</strong>le bez Objavuvaweto. Me|utoa, prirodnoto pravo<br />
go <strong>na</strong>laga ili zabranuva o<strong>na</strong> {to samo po sebe, po svojata su{ti<strong>na</strong> e obvrzuva~ko<br />
ili zlo. Ova pravo e nepromenlivo, poz<strong>na</strong>to ni e blagodarenie <strong>na</strong> samiot<br />
razum, ni samiot gospod ne mo`e da go izmeni, isto kako {to ne mo`e da<br />
da ja poni{ti visti<strong>na</strong>ta deka dva i dva se ~etiri. Kolakovski, L. Bog <strong>na</strong>m nije<br />
ni{ta du`an, PLATΩ, Beograd, 1998, str. 225.<br />
760<br />
U~ewe od XII vek koe go priz<strong>na</strong>va gospod samo kako prva pri~i<strong>na</strong>,<br />
kako prv dvigatel <strong>na</strong> svetot. Otkako go sozdal svetot gospod go pu{til vo dvi-<br />
`ewe i pove}e ne se me{al vo negovite raboti.<br />
761<br />
Vidi: Peri}, V. Delo Huga Grociusa, Arhiv, Beograd, 1952/2, str. 248 i<br />
<strong>na</strong>tamu. Grocius obi~no se smeta za emancipator <strong>na</strong> prirodnoprav<strong>na</strong>ta teorija<br />
i tvorec <strong>na</strong> novoto, konsekventno sekularno i racio<strong>na</strong>listi~ko prirodnopra-<br />
409
Prirod<strong>na</strong>ta sostojba, od koja proizleguva prirodnoto pravo<br />
(pravdata), Grocius ja sfa}a{e kako sostojba vo koja nepostoe{e sopstvenosta,<br />
tuku op{to pravo <strong>na</strong> upotreba <strong>na</strong> sî i ottamu, vo koja sekoj<br />
mo`e{e da gi ostvari svoite potrebi. Toa be{e sostojba <strong>na</strong> siroma{-<br />
tija, me|utoa sostojba <strong>na</strong> harmonija vo koja ne se z<strong>na</strong>e{e za poroci, tuku<br />
samo za doblesti. Pojavata <strong>na</strong> grevot i lakomosta ja ur<strong>na</strong> prvobit<strong>na</strong>ta<br />
harmonija me|u lu|eto, a toa dovede do prisvojuvawe <strong>na</strong> zemjata. No, poradi<br />
maliot broj lu|e i golemata povr{i<strong>na</strong> <strong>na</strong> zemjata i toga{ osta<strong>na</strong><br />
zaednica vo pogled <strong>na</strong> pasi{tata koi lu|eto gi koristea bez da si popre~uvaat<br />
eden <strong>na</strong> drug. So zgolemuvaweto <strong>na</strong> brojot <strong>na</strong> lu|eto zapo~<strong>na</strong><br />
podelbata <strong>na</strong> zemjata i stokata <strong>na</strong> semejstva so {to se javi sopstvenosta<br />
kako po~etok <strong>na</strong> progresot. Dr`av<strong>na</strong>ta pak, kako op{testvo <strong>na</strong> slobodni<br />
lu|e, zaradi ostvaruvawe <strong>na</strong> nivnite prava i zaradi zaedni~ka<br />
korist <strong>na</strong>sta<strong>na</strong> so dogovor. 762<br />
Spored Grocius, ~uvaweto <strong>na</strong> op{testvenosta vo soglasnost so<br />
~ovekoviot razum e izvor <strong>na</strong> o<strong>na</strong> pravo koe prikladno se <strong>na</strong>rekuva so<br />
toa ime. Na toa mu pripa|a vozdr`uvaweto od tu|oto i vra}aweto ako<br />
imame ne{to tu|o ili ako so ne{to tu|o sme se ofajdile, da gi ispolnuvame<br />
vetuvawata, <strong>na</strong>domestot <strong>na</strong> {tetata koja sme ja <strong>na</strong>nele so svoja<br />
vi<strong>na</strong> i primenuvaweto <strong>na</strong> zaslu`e<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong>. Od toj poim <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
vno u~ewe. Primorac, I. op. cit, str. 177-179.<br />
762<br />
"So ogled <strong>na</strong> toa {to <strong>na</strong> prirodnoto pravo mu pripa|a odr`uvaweto<br />
<strong>na</strong> dogovorite (imeno, me|u lu|eto be{e potreben nekoj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> obvrzuvawe,<br />
a ne mo`e da se zamisli nekoj drug priroden <strong>na</strong>~in), tokmu od toj izvor potek<strong>na</strong><br />
pozitivnoto pravo. Za{to, onie koi se priklu~ile <strong>na</strong> nekakva zaednica<br />
ili mu se pot~inile <strong>na</strong> poedinec ili <strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong>, tie ili so izjava <strong>na</strong> koja<br />
vetile ili spored samata priroda <strong>na</strong> ne{tata moralo da se razbere deka mol-<br />
~e{kum vetile deka }e se pridr`uvaat do o<strong>na</strong> {to }e go opredeli ili mnozinstvoto<br />
ili onie <strong>na</strong> koi im pripad<strong>na</strong>la vlasta. A o<strong>na</strong> {to ne samo Karnead,<br />
tuku go velat i drugi, deka korista re~isi e majka <strong>na</strong> pravednosta, ako to~no<br />
govorime ne e visti<strong>na</strong>. Za{to, majka <strong>na</strong> prirodnoto pravo e samata priroda,<br />
koja i duri i ni{to da ne ni nedostasuva bi ne pottiknuvala da go barame zaedni~kiot<br />
`ivot. Na pozitivnoto pak pravo majka í e dol`nosta koja poteknuva<br />
od soglasnosta, a kako taa svojata sila ja dobiva od prirodnoto pravo,<br />
prirodata mo`e nekako da se <strong>na</strong>re~e baba i <strong>na</strong> toa pravo. Me|utoa <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo mu se pridru`uva i korista. Za{to, sozdatelot <strong>na</strong> prirodata sakal<br />
nie kako poedinci, ne samo da bideme slabi, tuku i da ni nedostasuvaat<br />
mnogu ne{ta za dobar `ivot, za pove}e da se stremime kon sozdavawe <strong>na</strong> zaednica.<br />
Povodot za postanokot <strong>na</strong> pozitivnoto pravo go dade korista, za{to o<strong>na</strong><br />
spom<strong>na</strong>to zdru`uvawe ili pot~inuvawe zapo~<strong>na</strong> da se ostvaruva zaradi korist.<br />
Pa i onie koi <strong>na</strong> drugi im propi{uvaat pravo obi~no vo toaa gledaat ili bi<br />
morale da vidat nekoja korist. Grocius, H. De iure belli ac pacis (Prologome<strong>na</strong>).<br />
Prevod <strong>na</strong> Gotran, V. vo Filipovi}, V. <strong>Filozofija</strong> renesanse, Matica Hrvatska, Zagreb,<br />
1956. str. 234.<br />
410
potek<strong>na</strong> i drug po{irok. Ottamu {to ~ovekot gi <strong>na</strong>dminuva osta<strong>na</strong>tite<br />
`ivi su{testva, toj ne poseduva samo op{testven <strong>na</strong>gon, tuku i sposobnost<br />
da oceni {to mu e lagodno, a {to {tetno i toa ne samo vo sega{-<br />
nosta, tuku i za idni<strong>na</strong><strong>na</strong>ta kako i sredstvata koi mo`at da go dovedat<br />
do ednoto ili drugoto. Na ~ovekovata priroda spored mo`nostite <strong>na</strong><br />
~ovekoviot razum mu soodvestvuva i toa da se rakovodi od to~no sozdadeniot<br />
sud i da ne mo`e da se zavede od strav ili od primamlivosta <strong>na</strong><br />
sega{noto zadovolstvo nitu da se zanese od nepromisle<strong>na</strong> <strong>na</strong>glost. Toa<br />
{to mu se protivi <strong>na</strong> takviot sud, toa, jasno se gleda e protivno <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
<strong>na</strong> prirodata, sekako ~ove~kata. Ovde pripa|a i gri`livot odnos<br />
i deleweto <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to mu pripa|a <strong>na</strong> sekoj ~ovek ili <strong>na</strong> zaednicata<br />
taka {to mu se dava prednost <strong>na</strong> mudriot pred pomalku mudriot ~ovek,<br />
<strong>na</strong> srodnikot pred stranecot, <strong>na</strong> siromaviot pred bogatiot kako {to<br />
toa go baraat prilikite i prirodata <strong>na</strong> rabotite. Toa mnogumi<strong>na</strong> od<br />
damne{ni vremiwa go smetaat za delo <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo vistinska i stroga<br />
smisla <strong>na</strong> zborot, a sepak toa vo vistinska smisla <strong>na</strong>re~eno pravo ima<br />
celosno razli~<strong>na</strong> priroda koja se sostoi vo slednovo - o<strong>na</strong> {to mu pripa|a<br />
<strong>na</strong> drug, nemu i mu se prepu{ta ili duri i <strong>na</strong>dopolnuva. 763<br />
Dr`avata kako ni poedinecot ne mo`at da `iveat izolirano.<br />
Samata priroda (<strong>na</strong>gonot za op{testvenost) go doveduva ~ovekot do zaemni<br />
op{testveni odnosi. Prirodata, vklu~itelno <strong>na</strong> site `ivi su{testva,<br />
se stremi kon svoeto za~uvuvawe. Toa e prviot priroden zakon<br />
koj ni <strong>na</strong>lo`uva obvrska da ne pravime ni{to {to e vo sprotivnost ne<br />
samo so svoite sopstveni interesi, tuku i so interesite <strong>na</strong> drugite.<br />
Smislata <strong>na</strong> toa prirodno pravo, Grocius go <strong>na</strong>o|a vo korista koja proizleguva<br />
od nego kako za poedinecot taka i za zaednicata. Me|utoa,<br />
ottamu {to zaednicata postojano se razviva, a prirodnoto pravo e ve-<br />
~no i nepromenlivo, toa mora da bide dopolneto so pozitivnoto pravo<br />
(ius voluntarium). Pritoa, pravilata <strong>na</strong> prirodnoto pravo ni slu`at za<br />
oce<strong>na</strong> <strong>na</strong> pozitivnite akti, t.e. dali tie akti se vo soglasnost ili ne so<br />
celta i smislata <strong>na</strong> prirodata. Vo slu~aj <strong>na</strong> pozitiven odgovor takvite<br />
pravila vo sebe sodr`at "kvalitet <strong>na</strong> moral<strong>na</strong> osnova i nu`da, a ottamu<br />
takvite akti se zabraneti ili odobreni od tvorecot <strong>na</strong> prirodata."<br />
Grocius, isto taka, konstatira deka pravilata <strong>na</strong> me|u<strong>na</strong>rodnoto<br />
pravo ne poseduvaat sankcii, no ved<strong>na</strong>{ dodava deka <strong>pravoto</strong> i bez<br />
sankcii ne e bez efekt. Toa ~esto se izvr{uva od strav nepravdata da<br />
ne se vrati so nepravda. I vo taa smisla ~ovekot e prisilen da ja kultivira<br />
pravdata. Ima u{te eden moment, a toa e korista (interesot) koj<br />
subjektite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ja imaat. Ne treba da se zaboravi, istaknuva toj,<br />
deka ne postoi nitu ed<strong>na</strong> tolku mo}<strong>na</strong> dr`ava, <strong>na</strong> koja koga-toga{, ne bi<br />
i trebala pomo{ od druga. 764<br />
763<br />
Ibid, str. 232.<br />
764<br />
"Kako {to <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sekoja dr`ava se zasnova vrz korista <strong>na</strong> sopstvenite<br />
gra|ani, taka mo`elo da <strong>na</strong>stane i o~igledno <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo nekoe pravo<br />
411
Na kraj, ne mo`e da se prenebreg<strong>na</strong>t i kriti~kite zabele{ki<br />
{to Grocius mu gi upatuva <strong>na</strong> Aristotel. Toj, imeno pravilno zabele-<br />
`uva koga veli: "Mi se ~ini deka nekoi platonovci i nekoi stari hristijani<br />
opravdano ne se soglasuvaat so Aristotel vo toa {to toj samiot<br />
poim <strong>na</strong> doblesta go postavi vo nekoja sredi<strong>na</strong> i kaj afektite i kaj<br />
dejnostite... Deka taa negova osnova voop{to ne e to~no postave<strong>na</strong> jasno<br />
se gleda od samata pravda. Kako {to o<strong>na</strong>, {to nejze i e sprotivno,<br />
imeno prekumernosta i nedovolnosta, ne mo`e{e da go <strong>na</strong>jde vo afektite<br />
i delata koi od niv sleduvaat, toj i ednoto i drugoto go bara{e<br />
vo samite ne{ta <strong>na</strong> koi se odnesuva pravednosta. Najprvin takvata postapka<br />
e skokawe od eden vo drug rod, {to toj kaj drugi so pravo go kritikuva{e,<br />
a potem da se prima pomalku odo{to ti pripa|a, mo`e dodu-<br />
{a da pretstavuva maa<strong>na</strong>, koja dopolnitelno proizleguva vrz osnova <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to nekoj si go dolguva sebesi i <strong>na</strong> svoite, me|utoa nikako ne mo`e<br />
da bide vo sprotivnost so pravdata koja celosno se sostoi vo vozdr`uvawe<br />
od tu|oto. A <strong>na</strong> taa, sli~<strong>na</strong> e o<strong>na</strong>a iluzija poradi koja se priz<strong>na</strong>va<br />
deka prequbata od qubov<strong>na</strong> strast i ubistvo vo gnev celosno pretstavuvaat<br />
nepravda, za{to sepak su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nepravdata ne se sostoi vo<br />
ni{to drugo, tuku vo prisvojuvaweto <strong>na</strong> tu|oto, pa seedno e dali toa<br />
proizleguva od lakomost ili od qubov<strong>na</strong> strast ili poradi gnev ili od<br />
neum<strong>na</strong> somilost ili pak od `elba za sopstveno istaknuvawe od kade<br />
obi~no se ra|aat <strong>na</strong>jgolemite nepravdi. Imeno, svojstvo <strong>na</strong> pravdate e<br />
da se preziraat kakvi bilo pottici samo da ne se povredi ~ovekovata<br />
zaednica. Visti<strong>na</strong>, dodu{a, e deka kaj mnogu doblesti doa|a do ubla`uvrz<br />
temelite <strong>na</strong> spogodba me|u site ili pove}eto dr`avi i toa ne se baziralo<br />
vrz korista <strong>na</strong> oddelnite zaednici, tuku vrz korista <strong>na</strong> taa golema celi<strong>na</strong>. A<br />
toa e o<strong>na</strong> pravo koe se <strong>na</strong>rekuva me|u<strong>na</strong>rodno, dokolku toj <strong>na</strong>ziv go razlikuvame<br />
od prirodnoto pravo. Toj del <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne go spom<strong>na</strong> Karnead, koga celokupnoto<br />
pravo go dele{e <strong>na</strong> prirodno i <strong>na</strong> pozitivno pravo <strong>na</strong> oddelni <strong>na</strong>rodi.<br />
No, imaj}i <strong>na</strong>mera da rasprava za o<strong>na</strong> pravo koe postoi me|u <strong>na</strong>rodite (imeno,<br />
dodal govor za vojnite i za o<strong>na</strong> {to vo voj<strong>na</strong> stek<strong>na</strong>to) toj sepak, sekako mora{e<br />
da go spomne i toa pravo. Me|utoa, pravednosta Karnead pogre{no ja <strong>na</strong>re~e<br />
so imeto ludost. Kako {to spored negovo priz<strong>na</strong>nie, ne e lud gra|aninot<br />
koj vo dr`avta se pridr`uva kon pozitivnoto pravo iako zaradi po~ituvawe<br />
<strong>na</strong> toa pravo mora da se otka`e od ne{to {to nemu mu e korisno, isto taka ne<br />
e lud nitu <strong>na</strong>rodot koj ne ja ceni tolku svojata korist, za poradi nea da go zapostavi<br />
op{toto pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodite. Navisti<strong>na</strong> istata pri~i<strong>na</strong> postoi i vo<br />
edniot i vo drugiot slu~aj. Za{to, kako {to gra|aninot koj go <strong>na</strong>ru{uva pozitivnoto<br />
pravo zaradi sega{<strong>na</strong> korist go uriva o<strong>na</strong> vo {to e sodr`a<strong>na</strong> traj<strong>na</strong>ta<br />
korist za nego samiot i za negovoto potomstvo, taka i <strong>na</strong>rodot koj go povreduva<br />
prirodnoto i me|u<strong>na</strong>rodnoto pravo ja uni{tuva id<strong>na</strong>ta za{tita <strong>na</strong> svojot<br />
mir. Duri i koga od odr`uvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne bi mo`ela da se sogleda kakva<br />
bilo korist bi bilo z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> mudrost, a ne <strong>na</strong> ludost da se te`nee kon o<strong>na</strong> {to<br />
~uvstvuvame deka ne vle~e <strong>na</strong>{ata priroda." Ibid, str. 235.<br />
412
vawe <strong>na</strong> porivite, me|utoa ne zatoa {to toa e op{to svojstvo <strong>na</strong> sekoja<br />
doblest, tuku zatoa {to vistinskiot razum spored koj doblesta sekoga{<br />
se rakovodi, vo nekoi doblesti propi{uva mera kon koja treba da<br />
se pridr`uvame, a vo nekoi nî pottiknuva vo <strong>na</strong>jgolema mera. Taka, ne<br />
mo`eme premnogu da go po~ituvame gospod. Tie praznoverija ne gre{at<br />
vo toa {to gospod treba da se po~ituva, tuku {to go po~ituvaat <strong>na</strong>opaku.<br />
Ne mo`eme, isto taka, preterano da se stremime nitu kon ve~nite<br />
dobra, ni od ve~nite zla preterano da se pla{ime. (Ottamu, Galie so<br />
pravo rekol deka ima mnogu ne{ta <strong>na</strong> {to ispolnetosta ne im se ograni~uva<br />
so nikakvi granici, pa dokolku takvoto ne{to e pogolemo i poopasno<br />
do tolku e povredno za pofalba. Po dolgo raspravawe za afektite<br />
Laktancie veli: Mudrosta ne se sostoi vo sopirawe <strong>na</strong> afektite,<br />
tuku vo nivnite pri~ini, za{to tie se pottiknuvaat od<strong>na</strong>dvor. Na samite<br />
afekti ne bi trebalo da im se <strong>na</strong>met<strong>na</strong>t uzdi, za{to i pri <strong>na</strong>jgolemo<br />
zlostorstvo mo`at da bidat mnogu slabi, a i bez zlostorstvo mnogu<br />
silni. Podgotven sum mnogu da go ce<strong>na</strong>m Aristotel, me|utoa so o<strong>na</strong>a<br />
sloboda koja i toj samiot vo streme`ot kon visti<strong>na</strong>ta si ja dopu{til<br />
sprema svoite u~iteli." 765<br />
7. BIOLO[KO-RACIONALISTI^KA KONCEPCIJA ZA<br />
PRIRODNOTO PRAVO<br />
Biolo{ko-racio<strong>na</strong>listi~kata koncepcija <strong>na</strong> prirodnoto pravo<br />
se razviva vo <strong>na</strong>u~nite dela <strong>na</strong> mnogu filozofi koi sleduvaat po Grocius,<br />
osobeno od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Tomas Hobs (1588-1679), 766 Xon Lok (1632-<br />
765<br />
Grocius, H. op. cit. str. 244-245.<br />
766<br />
Svoeto prvo delo Hobs go <strong>na</strong>rekol "Za gra|aninot," a podoc<strong>na</strong> go<br />
izdal pro{ireno pod <strong>na</strong>zivot Levijatan ili za gra|aninot i crkov<strong>na</strong>ta vlast.<br />
Negoviot osnoven princip be{e - pravedno e seto o<strong>na</strong> {to go bara samoodr`uvaweto.<br />
Me|utoa, ottamu {to ne mo`e da se odredi {to mu e potrebno <strong>na</strong> ~ovekot<br />
za samoodr`uvawe, spored Hobs, sekoj ima pravo <strong>na</strong> sî. Od ova se ra|aat<br />
<strong>na</strong>jgolemite kav|i i kolizii, za{to lesno mo`e da se slu~i dvajca da sakaat da<br />
prisvojat eden predmet, pri {to ni edniot ni drugiot ne otstapuvaat od svoeto<br />
pravo. Posledica od toa e postoja<strong>na</strong> voj<strong>na</strong> i toa praved<strong>na</strong>, za{to se vodi<br />
zaradi samoodr`uvawe. Ottamu pak, {to ovaa voj<strong>na</strong> <strong>na</strong> site protiv site ne<br />
~ini, lu|eto mora da vospostavat mir. Od toa se izvlekuva sledniot zaklu~ok:<br />
ne go <strong>na</strong>ru{uvaj mojot <strong>na</strong>dvor{en mir, za{to taka si dogovoril. Sterija-PopoviÊ,<br />
J. Navedeno spored Perovi}, S. Pravo <strong>na</strong> slobodu i prirodno pravo. Za<br />
osta<strong>na</strong>tite idei vo odnos <strong>na</strong> prirodnoto pravo <strong>na</strong> Hobs vidi pove}e: Strauss, L,<br />
Prirodno pravo i istorija, str. 126-151, XuriÊ, M. Motivi Hobsove politi~ke teorije,<br />
A<strong>na</strong>li Pravnog fakulteta u Beogradu, 1956/5. Primorac, I. op. cit, str.<br />
167-190, Tadi}, Lj. <strong>Filozofija</strong> prava, str. 81-82 i sekako negovoto delo Levijatan,<br />
Kultura, Beograd, 1961.<br />
413
1704), Blez Paskal (1623-1662), Semjuel Pufendorf (1632-1694), Baruh<br />
Spinoza (1632-1677), Kristian Tomazius (1655-1728), Monteskie (1689-<br />
1755), Volter (1694-1778), Didro (1713-1784), Adam Smit (1723-1790), 767<br />
Tomas Pejn (1737- 1809), Artur [openhauer (1788-1860), 768 Herbert<br />
Spenser (1820-1903) i drugi. Sekako deka vo nivnite dela ima z<strong>na</strong>~ajni<br />
razliki vo interpretacijata <strong>na</strong> prirodnoto pravo. Toa me|utoa, {to <strong>na</strong><br />
odreden <strong>na</strong>~in gi povrzuva ovie misliteli proizleguva ottamu {to pokraj<br />
razumot (za site niv e zedni~ko deka umot, razumot e osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
~ovekot koja e sposob<strong>na</strong> da go zapoz<strong>na</strong>e {to e objektivno, vistinito i<br />
la`no, a ottamu i {to e pravedno i nepravedno) zemaat i nekoe drugo<br />
biolo{ko svojstvo <strong>na</strong> ~ovekot so koe go opravduvaat prirodnoto pravo<br />
(pravdata). Taka kaj Hobs, Lok i Spinoza toa e ~ovekoviot <strong>na</strong>gon za samoodr`uvawe,<br />
kaj Pufendorf - slabosta i bespomo{nosta koi ~ovekot<br />
go prisiluvaat <strong>na</strong> op{testvenost, kaj Tomazius - streme`ot kon dolg i<br />
sre}en `ivot, kaj Smit - simpatijata, kaj [openhauer - so`aluvaweto.<br />
1. TOMAS HOBS<br />
Spored Tomas Hobs, kako eden od <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite pretstavnici <strong>na</strong><br />
moder<strong>na</strong>ta politi~ka filozofija, dr`avata ne postoi pred poedinecot<br />
koj po priroda e sloboden 769 i pretstavuva vistinskata realnost <strong>na</strong><br />
767<br />
Negovite stavovi za moralot i pravdata se pomesteni vo knigata<br />
"The Theory of Moral Sentiments" (Teorija <strong>na</strong> moralnite ~uvstva). Za nekoi<br />
kriti~ki zabele{ki vidi: Tugendhat, E. op. cit. str. 245-268.<br />
768<br />
Vo ed<strong>na</strong> svoja statija [openhauer izlo`uva eden primer kako "experimentum<br />
crucis." Nekoj nekogo sakal da go ubie, me|utoa vo posleden moment<br />
se otka`uva od <strong>na</strong>merata ne od pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> razboritost, tuku od moralni pri-<br />
~ini i [openhauer mu postavuva pra{awe <strong>na</strong> ~itatelot koja moral<strong>na</strong> motivacija<br />
ja smeta za uverliva. Dali bi izgledalo uverlivo koga bi ni rekol deka<br />
toa go storil zatoa {to maksimata <strong>na</strong> negovoto deluvawe toga{ ne bi mo`ela<br />
da se univerzalizira? ili zatoa {to toga{ drugiot ne bi go tretiral voedno<br />
i kako cel po sebe? [openhauer <strong>na</strong>veduva u{te redica drugi motivi koi se<br />
odnesuvaat <strong>na</strong> drugi poimi <strong>na</strong> moralot i <strong>na</strong> site im sprotivstavuva odgovor: ne<br />
go storiv toa za{to "me zafati so`aluvawe... mi be{e `al za nego. Sega go<br />
pra{uvam sekoj ~esen i nepristrasen ~itatel: koj... e podobar ~ovek? ...Kogo...<br />
go zadr`al celosen motiv? - Kade spored toa le`i vistinskiot temel <strong>na</strong> moralot?"<br />
Spored nego isklu~iv temel <strong>na</strong> moralot (~itaj pravdata, m. z.) e so`aluvaweto...<br />
Nemu mu se ~ini samorazbirlivo deka sodr`ajno gledano - o<strong>na</strong> {to<br />
toj go <strong>na</strong>rekuva "princip" <strong>na</strong> etikata - edinstvenite dve <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> moralot,<br />
dva tesno povrzani sopridru`ni imperativi: Neminem laede; immo omnes, quantum<br />
potes, juva ("Nikomu ne mu {teti, tuku sekomu pomagaj mu kolku {to mo-<br />
`e{." Tugendhat, E. op. cit. str. 154.<br />
769<br />
Hipoteti~ki "prirod<strong>na</strong>ta sostojba", koja teoreti~arite <strong>na</strong> op{testveniot<br />
`ivot nekoga{ sesrdno ja razgleduvaa i vo koja nema nikakvi zakoni,<br />
414
`ivotot. Prirod<strong>na</strong>ta sostojba ne e nitu dr`av<strong>na</strong>, ni op{testve<strong>na</strong> sostojba.<br />
Dr`avata ne e prirod<strong>na</strong> zaednica, tuku ve{ta~ka tvorba koja ima<br />
svoja smisla i opravduvawe edinstveno dokolku zadovoluva i obezbeduva<br />
opredeleni realni potrebi <strong>na</strong> poedincite (cel <strong>na</strong> dr`avata e poedine~<strong>na</strong>ta<br />
sigurnost, odnosno odbra<strong>na</strong> od <strong>na</strong>pad <strong>na</strong> strancite i od vr{ewe<br />
<strong>na</strong> zaemni nepravdi"). 770 Taa e dobra, samo ako nejzinoto ureduvawe e<br />
takvo kako da e rezultat <strong>na</strong> sloboden op{testven dogovor me|u poedincite<br />
koi <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> volja (<strong>na</strong> eden ~ovek ili gupa <strong>na</strong> lu|e - suverenot) im<br />
gi prenesuvaat svoite prirodni prava, so toa {to toj ~ovek ili gupa za<br />
vozvrat im go obezbeduvaat `ivotot. Suverenot (levijatan ili smrten<br />
bog) mo`e da bide eden ~ovek (mo<strong>na</strong>rhija), sobirot <strong>na</strong> site gra|ani (demokratija)<br />
ili eden del od toj <strong>na</strong>rod (aristokratija). Suvernot pak,<br />
svojata vlast mo`e da ja dobie so negovata prirod<strong>na</strong> sila: ottamu {to<br />
od strav }e mu se pokorat negovite gra|ani, za{to e sposoben da gi uni-<br />
{ti ili onie koi gi pobedil vo voj<strong>na</strong>, a za vozvrat im go podaril `ivonikakvi<br />
pravila, nikakva organizacija <strong>na</strong> kolektiven `ivot, tuku postoi nepresta<strong>na</strong><br />
borba <strong>na</strong> site protiv site, nikoga{ ne postoela, a i da postoela voop-<br />
{to ne bi bila sostojba <strong>na</strong> neograni~e<strong>na</strong> sloboda. Vo takviot svet ne bi mo-<br />
`elo da se ka`e deka "se e dopu{teno" (ili "se e slobodno"), za{to ne{to<br />
mo`e da bide dozvoleno ili ne vrz osnova <strong>na</strong> opredeleno pravo. Tamu kade {to<br />
nema pravo, nema ni slobodi, za{to toj zbor e li{en od smisla. So drugi zborovi,<br />
slobodata vo <strong>na</strong>{iot svet sekoga{ e ograni~e<strong>na</strong>. Robinzon Kruso ne u`ival<br />
neograni~e<strong>na</strong>, nitu bilo kakva druga sloboda. Slobodata, pogolema ili<br />
pomala, mo`e da postoi samo tamu kade {to ne{to e dozvoleno, a ne{to i zabraeto.<br />
(Vo kontekst <strong>na</strong> slobodata, Kolakovski potsetuva <strong>na</strong> {egata od vremeto<br />
<strong>na</strong> Prvata svetska voj<strong>na</strong>. Vo Avstrija, o<strong>na</strong> {to ne e zabraneto, e dozvoleno.<br />
Vo Germanija, o<strong>na</strong> {to ne e dozvoleno, e zabraneto. Vo Francija se dozvoleno,<br />
duri i o<strong>na</strong> {to e zabraneto. Vo Rusija se e zabraneto, duri i o<strong>na</strong> {to e<br />
dozvoleno. Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarimea, str. 60. Taka i<br />
Jering: Kako {to senkata ne postoela pred svetlosta, taka ni samovoljata ne<br />
postoela pred <strong>pravoto</strong>. Jering, R, Ciq u pravu, Cid, Podgorica, 1998, str. 162.<br />
Ili poi<strong>na</strong>ku pred <strong>pravoto</strong> postoela gola mo}, a duri so nego e mo`<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong><br />
volja.<br />
770<br />
"Hobs razmisluva za individualnoto dobro <strong>na</strong> ~ovekot vo pogolema<br />
mera kako za koristoqubie, a zakonot <strong>na</strong> prirodata mnogu pove}e se odnesuva<br />
<strong>na</strong> toa <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in poedincite <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se odnesuvaat odo{to <strong>na</strong> toa kako bi<br />
trebalo da se odnesuvaat. Ili, kako {to samiot veli: "predmet <strong>na</strong> volevite<br />
dejstvija <strong>na</strong> sekoj ~ovek e streme`ot da se postigne nekakvo dobro za sebe."<br />
Tie dobra ili potrebi zapo~uvaat so <strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> `ivotot i za{titata<br />
<strong>na</strong> teloto od <strong>na</strong>pad. Toa se osnovnite vrednosti za poedincite i ottamu, prvi<br />
vrednosti koi poedinecot bi <strong>na</strong>stojuval da gi za{titi ili da gi u<strong>na</strong>predi dokolku<br />
odbere da vleze vo gra|anskoto op{testvo. Tokmu taa za{tita e negovata<br />
prva potreba koja go goni da se pokoruva <strong>na</strong> dr`avata: "Celta <strong>na</strong> Pokornosta<br />
e Za{tita." Harison, R. op. cit. str. 54.<br />
415
tot (toa e stek<strong>na</strong>ta dr`ava ili dr`ava po akvizicija), no i ako lu|eto<br />
me|u sebe dobrovolno se slo`at da mu se pot~i<strong>na</strong>t, za{to od nego o~ekuvaat<br />
za{tita protiv site drugi od koi se pla{at (toa e politi~ka<br />
dr`ava, osnova<strong>na</strong> dr`ava ili dr`ava po institucija). Me|utoa, bez<br />
ogled <strong>na</strong> toa koj e suverenot i <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in do{ol <strong>na</strong> vlast, negovite<br />
prava se golemi i nedelivi. Toj odlu~uva za voj<strong>na</strong> i mir, toj gi opredeluva<br />
zakonite, gi izbira sudiite, zapovednicite i ~inovnicite, propi-<br />
{uva <strong>na</strong>gradi i kazni i ocenuva koi doktrini i religii se ispravni.<br />
Nakratko, sî {to suverenot }e stori e dobro i nikoj ne mo`e poradi<br />
toa da go obvini i kazni nitu da mu ja odzeme vlasta koja e apsolut<strong>na</strong>.<br />
Samo vo nekoi isklu~itelni slu~ai, <strong>na</strong> primer, koga suverenot bi pobaral<br />
od nekogo da se samoubie ili da ubie drug, gra|aninot nema da<br />
postapi nepravedno ako odbie da ja izvr{i takvata <strong>na</strong>redba. Pritoa,<br />
Hobs priz<strong>na</strong>va deka neograni~e<strong>na</strong>ta vlast <strong>na</strong> suverenot mo`e da ima negativni<br />
posledici, no tie sepak se mnogu pomalo zlo od o<strong>na</strong> {to go so<br />
sebe go nosi prirod<strong>na</strong>ta sostojba.<br />
Od <strong>na</strong>vedenoto proizleguva deka i pred Hobs se postavuvaat vekovnite<br />
pra{awa: dali poedinecot po priroda e dobar ili lo{ i kako<br />
dr`avata treba da ja za{tituva negovata prirod<strong>na</strong> dobri<strong>na</strong> ili da go<br />
suzbiva negoviot lo{otiluk, kako i toa kakov oblik <strong>na</strong> upravuvawe<br />
mo`e <strong>na</strong>jdobro da gi zadovoli potrebite <strong>na</strong> poedinecot koj se soedinuva<br />
vo dr`ava. Toj gi smeta za pogre{ni mislewata deka ~ovekot po priroda<br />
e op{testveno su{testvo, deka po priroda se stremi kon zdru`uvawe<br />
so drugite lu|e. 771 ^ovekovata priroda za Hobs e od bitno egoisti~ki<br />
karakter. 772 Kriteriumot <strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta postapka e postaven so<br />
771<br />
Vo celokup<strong>na</strong>ta istorija <strong>na</strong> politi~kite idei poz<strong>na</strong>vame samo dve<br />
jasno razgrani~eni koncepcii koi se odnesuvaat od prirodata <strong>na</strong> op{testvoto:<br />
ed<strong>na</strong>ta smeta deka ~ovekot po priroda op{testveno bitie (Aristotel), a<br />
drugata smeta deka op{testvoto e ve{ta~ko delo <strong>na</strong> ~ovekot... Vtorata teorija<br />
potteknuva od Hobs. Toj smeta deka op{testvoto <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo od dogovor me|u<br />
bitijata koi porano `iveele vo konflikt. Vospostavuvaj}i go op{testvoto<br />
kako ve{ta~ko bitie, ~ovekot sozdal ~udovi{te, Lavijatan koe ne postoi vo<br />
prirodata. Po ve{ta~ki pat e sozdaden onoj golem Lavijatan, <strong>na</strong>re~en zaednica<br />
ili dr`ava, latinski civitas, {to ne e ni{to drugo tuku ve{ta~ki ~ovek,<br />
iako so pogolem stas i pogolema sila od prirodniot ~ovek za ~ija za{tita i<br />
odbra<strong>na</strong> e <strong>na</strong>menet... Vrz temelot <strong>na</strong> taa teorija se razvija mnogu utopii. Imeno,<br />
ako op{testvoto <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo kako ve{ta~ka konstrukcija, toga{ mo`e da se<br />
smeta deka mo`e da mu dademe sekoga{ nova i verojatno podobra forma. Istoto<br />
vredi i za samiot ~ovek. Od toa proizleguva postoja<strong>na</strong> potreba za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> idealno op{testvo, <strong>na</strong> idealen ~ovek koj postepeno me|utoa, sigurno ja<br />
postignuva svojata perfekcija. Posavac, Z. Predgovor <strong>na</strong> deloto <strong>na</strong> Aristotel,<br />
Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. XXIX.<br />
772<br />
Hobs, koj i<strong>na</strong>ku va`el za ateist, vo ed<strong>na</strong> prilika bil viden od nekoj<br />
anglikanski sve{tenik kako dava milost i zapra{an dali bi daval milost do-<br />
416
ogled <strong>na</strong> korista ili {tetata <strong>na</strong> nejzinite posledici kon drugite.<br />
Ottamu procenuvaweto <strong>na</strong> dobroto i zloto, <strong>na</strong> pravednoto i nepravednoto<br />
ne e mo`no poi<strong>na</strong>ku odo{to od stanovi{te <strong>na</strong> op{toto, a ne <strong>na</strong><br />
poedine~niot interes. Socijalnite ~uvstva, blago<strong>na</strong>klonosta i altruizmot<br />
ne se izvorni, tuku sekundarni, tie se samo <strong>na</strong>jdobro sredstvo da<br />
se zadovolat egoisti~kite potrebi. 773 ^ovekot, spored Hobs, po priroda<br />
e egoist, negoviot osnoven streme` e samoodr`uvaweto: da se odr`i<br />
svojot `ivot i zdravje, a da se odbeg<strong>na</strong>t smrtta i stradawata, pa makar<br />
i <strong>na</strong> tu|a {teta. ^ovekot po priroda se stremi kon domi<strong>na</strong>cija, a ne<br />
kon dru`ewe. 774 Negovata traen i neumoren streme` za domi<strong>na</strong>cija<br />
prestanuva edinstveno koga }e umre. 775<br />
kolku Hristost taka ne zapovedal. Hobs odgovoril deka milosta ne ja dodeluva<br />
samo zatoa {to toa go zadovoluva siromaviot, tuku i zatoa {to nemu mu<br />
pri~inuva zadovolstvo da go vidi siromaviot zadovolen. Na toj <strong>na</strong>~in Hobs<br />
sakal da poka`e deka negovoto sopstveno povedenie e vo soglasnost so negovata<br />
teorija za motivite, imeno, deka site ~ove~ki `elbi se <strong>na</strong>so~eni kon ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> sopstveniot interes.<br />
773 Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do konca<br />
XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 65.<br />
774<br />
Takviot stav, me|u drugite, }e go sledi i [openhauer. Spored nego:<br />
"So cel da se soz<strong>na</strong>e {to vo moralen pogled ~ovekot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e, treba da se<br />
~itaat krimi<strong>na</strong>listi~ki raskazi i opisi od a<strong>na</strong>rhisti~kite sostojbi. Ovie<br />
iljada lu|e koi pred <strong>na</strong>{ite o~i se turkaat bez red vo miroqubiv soobra}aj,<br />
treba da se posmatraat kako isto tolku mnogi tigri i volci od ~ie kasnuvawe<br />
ne obezbeduva cvrstata korpa <strong>na</strong> nivnite mucki. Ottamu, ako se zamisli deka<br />
dr`av<strong>na</strong>ta sila ed<strong>na</strong>{ e uki<strong>na</strong>ta, t.e. deka taa korpa e otfrle<strong>na</strong>, sekoj koj umee<br />
da vidi }e se trogne pred pretstavata koja toga{ mo`e da se o~ekuva so {to<br />
dava <strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewe kolku malku vo osnova e siguren vo religijata, sovesta ili<br />
prirodniot fundament <strong>na</strong> moralot od koj i da e vid." [openhauer, A. O temelju<br />
morala, Bratstvo-Jedinstvo, Novi Sad, 1990, str. 135.<br />
775<br />
Pri~inite poradi koi lu|eto se soedinuvaat i poradi koi u`ivaat<br />
vo me|usebnoto dru{tvo lesno se sogleduva deka ne se vo toa {to spored <strong>na</strong>{ata<br />
priroda ne se mo`elo poi<strong>na</strong>ku, tuku vo slu~ajnostite. Za{to, koga eden ~ovek<br />
prirodno bi go sakal drugiot kako ~ovek, ne bi mo`ela da postoi nekoja<br />
sprotiv<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> poradi koja ~ovekot ne bi go sakal poded<strong>na</strong>kvo sekoj ~ovek.<br />
Nie z<strong>na</strong>~i, ne barame po priroda dru{tvo zaradi nego samoto, tuku za da stekneme<br />
po~esti i korist od nego, toa go sakame pred nego... Na site lu|e koi malku<br />
povnimatelno go posmatraat ~ovekovoto povedenie od iskustvo im e jasno<br />
deka sekoe slobodno sobirawe <strong>na</strong>stanuva ili poradi obostrano siroma{tvo,<br />
ili poradi suet<strong>na</strong> slava. Ottamu, grupite <strong>na</strong>stojuvaat ili samo da stek<strong>na</strong>t korist,<br />
ili zad sebe da ostavat nekoe visoko mislewe ili ~est kaj onie so koi komunicirale.<br />
Istoto mo`e da se zaklu~i i od samite definicii <strong>na</strong> voljata,<br />
dobroto, ~esta i korista. Za{to, koga volevo dogovarame dru{tvo, vo sekoj<br />
vid <strong>na</strong> dru{tvo nie ja barame celta <strong>na</strong> taa volja, t.e. sekoj u~esnik <strong>na</strong> toa dru-<br />
417
Spored Hobs, prirodnoto pravo i prirodniot zakon va`at samo<br />
vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba. Prirodata gi sozdala lu|eto ed<strong>na</strong>kvi vo pogled<br />
<strong>na</strong> duhovnite i telesnite sposobnosti. Razlikata od ~ovek do ~ovek ne<br />
e tolku golema za eden vrz osnova <strong>na</strong> taa razlika da mo`e za sebe da<br />
bara kakva i da e korist <strong>na</strong> koja nekoj drug ne bi mo`el da pretendira<br />
isto kako i onoj prviot. Ni eden ~ovek ne e tolku slab {to ne bi mo-<br />
`el da predizvika strav kaj svoite sosedi, nitu tolku silen {to bi<br />
bil imun od stravot od drugite. 776 Od ed<strong>na</strong>kvosta proizleguva nedoverba.<br />
Od taa ed<strong>na</strong>kvost vo sposobnostite <strong>na</strong>stanuva ed<strong>na</strong>kvost vo <strong>na</strong>de`ta<br />
deka }e gi postigneme svoite celi. Ottamu, ako dvajca sakaat ne{to<br />
isto, koe nemo`at da go u`ivaat, tie toga{ stanuvaat neprijateli i <strong>na</strong><br />
patot kon svojata cel, koja glavno e nivnoto samoodr`uvawe, a ponekoga{<br />
samo zadovolstvo, <strong>na</strong>stojuvaat kon me|usebno uni{tivawe ili pot-<br />
~inuvawe. 777 Od nedoverba - voj<strong>na</strong>. Za da se obezbedi od zaemniot strav,<br />
<strong>na</strong> ~ovekot ne mu ostanuva nikakov drug razumen <strong>na</strong>~in osven toj prv da<br />
udri. Vo prirodata <strong>na</strong> lu|eto <strong>na</strong>o|ame tri osnovni pri~ini <strong>na</strong> kav|i.<br />
Prvata - <strong>na</strong>tprevar gi <strong>na</strong>veduva lu|eto da gi <strong>na</strong>pa|aat drugite zaradi<br />
dobivka, vtorata - pretpazlivost zaradi bezbednost, tretata - slava<br />
zaradi steknuvawe ugled. 778 Nadvor od uredenite dr`avi sekoga{ postoi<br />
voj<strong>na</strong> <strong>na</strong> sekoj protiv site. Spored toa, o~igledno e deka dodeka `iveat<br />
bez ed<strong>na</strong> zaedni~ka vlast koja site gi dr`i vo strav, lu|eto `iveat<br />
vo o<strong>na</strong>a sostojba koja se <strong>na</strong>rekuva voj<strong>na</strong> vo koja sekoj ~ovek e protiv se-<br />
{tvo toa sebesi da si go predo~i kako dobro. A izgleda deka e dobro seto o<strong>na</strong><br />
{to e prijatno i {to se odnesuva ili <strong>na</strong> setilata ili <strong>na</strong> umot. Me|utoa, ova<br />
zadovolstvo <strong>na</strong> umot e ili slava ili dobro mislewe za samiot sebesi - seto<br />
osta<strong>na</strong>to se odnesuva <strong>na</strong> setilata ili doveduva do ~uvstvitelni u`ivawa, a<br />
mo`e da se izrazi so eden zbor ugodnosti. Sekoe dru{tvo z<strong>na</strong>~i postoi ili zaradi<br />
dobivka ili zaradi slava, t.e. ne tolku poradi qubov sprema bli`niot,<br />
kolku poradi qubov sprema samiot sebesi. Tubi}, R. op. cit. 68 i 69-70.<br />
776<br />
"[to se odnesuva do telesnite sposobnosti, i <strong>na</strong>jslabiot e dovolno<br />
silen da go ubie <strong>na</strong>jsilniot, bilo so tajni dosetki, bilo vo sojuz so drug koj se<br />
<strong>na</strong>o|a vo ista opasnost kako i toj. A {to se odnesuva do du{evnite sposobnosti,<br />
<strong>na</strong>o|am deka tuka postoi u{te pogolema ed<strong>na</strong>kvost me|u lu|eto. Hobz, T.<br />
Levijatan ili materija, oblik i vlast dr`ave crkvene i gra|anske, Kultura, Beograd,<br />
1961. str. 105. Ed<strong>na</strong>kvosta spored Hobs e mo`<strong>na</strong> samo vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba,<br />
{to z<strong>na</strong>~i samo <strong>na</strong>dvor od gra|anskoto op{testvo. Za{to, ako go pogledneme<br />
zreliot ~ovek i pomislime kako duri i <strong>na</strong> <strong>na</strong>jslabiot ~ovek mu e lesno da go<br />
ubie <strong>na</strong>jsilniot, toga{ nema pri~ini koi i da e so sigurnost vo sopstvenite<br />
sili da misli deka prirodata go sozdala <strong>na</strong>d drugite. Ed<strong>na</strong>kvi se onie koi<br />
mo`at da si <strong>na</strong>pravat isti raboti edni <strong>na</strong> drugi. Spored toa, site lu|e po<br />
priroda se ed<strong>na</strong>kvi: need<strong>na</strong>kvosta proizleguva od gra|anskite zakoni. Tubi}, R.<br />
op. cit. str. 71.<br />
777<br />
Hobz, T. Levijatan, str. 106<br />
418<br />
778<br />
Ibid, str. 107-108.
koj ~ovek (bellum omnium contra omnes). Nezgodi od takvata voj<strong>na</strong>. Vo takvata<br />
sostojba nema mesto za nikakva rabotlivost, za{to nejzinite plodovi<br />
se neizvesni, pa sledstveno <strong>na</strong> toa nema ni kultura <strong>na</strong> zemjata,<br />
nema moreplovstvo ni koristewe <strong>na</strong> stoki koi preku moreto bi mo`ele<br />
da se uvezat, nema golemi gradovi, nema sredstva za razdvi`uvawe i<br />
primenuvawe <strong>na</strong> ne{tata koi baraat prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> golema sila, nema z<strong>na</strong>ewe<br />
za izgledot <strong>na</strong> zemjata, nema smetawe <strong>na</strong> vremeto, nema umetnost,<br />
nema literatura, nema op{testvo. I {to e <strong>na</strong>jlo{o od sî, postoi nepreki<strong>na</strong>t<br />
strav i opasnosot od <strong>na</strong>sil<strong>na</strong> smrt. A `ivotot <strong>na</strong> ~ovekot e<br />
osameni~ki, siroma{en, opasen, skotski i kratok. 779 Vo takvata voj<strong>na</strong><br />
ni{to ne e nepravo. Na sostojbata <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> <strong>na</strong> sekoj protiv sekogo í e<br />
svojstveno deka vo nea ni{to ne mo`e da bide nepravo. Za poimite pravo<br />
i nepravo, pravda i nepravda, tuka nema mesto. Kade {to nema zaedni~ka<br />
vlast, tuka nema pravo. Kade {to nema pravo, tuka nema nepravda.<br />
Silata i izmamata vo voj<strong>na</strong> se dve osnovni doblesti. Pravdata i<br />
nepravdata ne spa|aat vo svojstva nitu <strong>na</strong> teloto, ni <strong>na</strong> duhot. Koga tie<br />
toa bi bile, bi se <strong>na</strong>o|ale i kaj ~ovek koj bi bil celosno sam <strong>na</strong> svetot<br />
isto kako i so negovite setila i strasti. Toa se svojstva <strong>na</strong> ~ovekot<br />
koi se vrzuvaat za ~ovek vo op{testvo, ne vo osamenost. Karakteristi~no<br />
za taa sostojba e deka vo nea nema sopstvenost, nema vlast <strong>na</strong>d<br />
stvarite, ne se razlikuva moe i tvoe. Tuka <strong>na</strong> sekoj ~ovek mu pripa|a<br />
o<strong>na</strong> {to mo`e da go zgrap~i i dotoga{ dodeka e vo sostojba toa da go zadr`i.<br />
780 Strasti koi ~ovekot go <strong>na</strong>veduvaat kon mir se: strav od smrt,<br />
`elba za ne{tata koi `ivotot go pravat udoben i <strong>na</strong>de`ta deka so<br />
rabotlivost mo`at da se dobijat. A razumot sugerira pogodni mirovni<br />
klauzuli so koi lu|eto mo`at da se soglasat. Tie klauzuli se onie {to<br />
so drugi zborovi se <strong>na</strong>rekuvaat prirodni zakoni.<br />
Priroden zakon (lex <strong>na</strong>turalis), e izvesen propis ili izvesno<br />
op{to pravilo do koi se do{lo so razumot, a spored koi <strong>na</strong> ~ovekot mu<br />
e zabraneto da go pravi o<strong>na</strong> so {to se uni{tuva `ivotot ili se odzemaat<br />
sredstvata za izdr`uvawe <strong>na</strong> `ivotot i da go propu{ti o<strong>na</strong> so {to<br />
spored negovoto mislewe `ivotot bi mo`el <strong>na</strong>jdobro da se so~uva. Za<br />
razlika od prirodniot zakon, prirodnoto pravo koe pisatelite go <strong>na</strong>rekuvaat<br />
ius <strong>na</strong>turale, e sloboda koja nekoj ~ovek ja ima da ja upotrebi<br />
svojata sopstve<strong>na</strong> sila kako samiot saka za za~uvuvawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta<br />
779<br />
Vo taa smisla Hobs dodava: "Mo`ebi nekoj }e pomisli deka takvo<br />
vreme i takva voe<strong>na</strong> sostojba nikoga{ ne postoele. I jas veruvam deka vo celiot<br />
svet taka voop{to nikoga{ ne bilo. Me|utoa ima dosta krai{ta vo koi<br />
taka i denes se `ivee... Me|utoa, i nikoga{ da nemalo vreme vo koe oddelnite<br />
lu|e bi bile vo sostojba <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> eden protiv drug, sepak vo site vremiwa kralevite<br />
i drugi li~nosti <strong>na</strong> koi im pripa|a <strong>na</strong>jgolemata vlast, zaradi svojata<br />
nezavisnost se vo postoja<strong>na</strong> sprotivnost i vo polo`ba i vo stav <strong>na</strong> gladiatori."<br />
Ibid, str. 108-109.<br />
780<br />
Ibid, str. 110.<br />
419
priroda, t.e. sopstveniot `ivot: z<strong>na</strong>~i da pravi se {to spored sopstveniot<br />
sud i razum }e proceni deka e <strong>na</strong>jprikladno sredstvo za toa. 781<br />
Spored toa, prirodniot zakon su{tinski se razlikuva od prirod<strong>na</strong>ta<br />
sostojba. Prirod<strong>na</strong>ta sostojba e sostojba vo koja vladee prirodnoto<br />
pravo, t.e. <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sekogo <strong>na</strong> sî, apsolut<strong>na</strong> sloboda. 782 Prirodniot<br />
zakon bara prirodnoto pravo da se ograni~i i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da mu se<br />
stavi kraj <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sostojba i da se sozdade dr`ava. Pritoa, <strong>pravoto</strong><br />
(ius) i zakonot (lex) ne smeat da se me{aat. Pravoto se sostoi vo<br />
sloboda ne{to da se stori ili propu{ti, dodeka zakonot <strong>na</strong>reduva ili<br />
obvrzuva <strong>na</strong> edno od dvete. Na toj <strong>na</strong>~in zakonot i <strong>pravoto</strong> se razlikuvaat<br />
kako obvrskata i slobodata koi vo edno isto ne{to ne se spojlivi.<br />
Osnoven priroden zakon: sekoj ~ovek treba da se stremi kon mir<br />
se dotoga{ dodeka se <strong>na</strong>deva deka }e go postigne. A koga ne mo`e da go<br />
postigne, da smee da bara i da gi upotrebi site sredstva i site koristi<br />
<strong>na</strong> voj<strong>na</strong>ta, t.e. da se stremi kon mir i da odr`uva mir i da se brani so<br />
site mo`ni sredstva. 783 Vtor priroden zakon: dokolku toa go smete za<br />
potrebno ~ovekot treba da e podgotven, ako i drugite se podgotveni za<br />
mirot i za svojata odbra<strong>na</strong>, da go <strong>na</strong>pu{ti ova pravo <strong>na</strong> site ne{ta i da<br />
se zadovoli so tolku sloboda sprema drugite lu|e kolku i toj e podgotven<br />
protiv sebe <strong>na</strong> drugite da im ja priz<strong>na</strong>e. Me|utoa, ako drugite ne<br />
sakaat da se otka`at od svoeto pravo kako nego, toga{ nema pri~i<strong>na</strong><br />
nitu toj da se li{i od svoeto pravo, za{to toa ne bi z<strong>na</strong>~elo opredelba<br />
za mir, tuku ednostavno izlo`uvawe <strong>na</strong> grabe` <strong>na</strong> {to nikoj ne e obvrzan.<br />
Toa e onoj zakon evan|elisti~ki: "Napravi im go <strong>na</strong> drugite toa<br />
{to saka{ tie tebe da ti go pravat." I onoj zakon <strong>na</strong> site lu|e: Quod<br />
tibi fieri non vis, alteri ne feceris (Toa {to ne go posakuva{ za sebe, ne pravi<br />
mu go <strong>na</strong> drug). 784 Tretiot priroden zakon - pravda, a toa e lu|eto da gi<br />
ispolnuvaat svoite dogovori. Koga e sklu~e<strong>na</strong> nekoja spogodba, toga{ e<br />
781<br />
Pod sloboda, vo soglasnost so vistinskata smisla <strong>na</strong> toj zbor, se<br />
misli <strong>na</strong> otsustvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{ni pre~ki koi ~esto mu odzemaat del od ~ovekovite<br />
sili da raboti {to saka, me|utoa ne mo`at da go spre~at da ja upotrebi<br />
preosta<strong>na</strong>ta sila taka kako {to mu diktiraat negoviot sud i razum." Ibid, str.<br />
111.<br />
782<br />
Vo ovaa smisla Hobs veli deka so ogled <strong>na</strong> toa {to ~ovekovata sostojba<br />
e sostojba <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> protiv sekogo vo koja sekoj se upravuva spored sopstveniot<br />
razum i nema ni{to {to ako mo`e ~ovekot ne bi smeel da go upotrebi<br />
kako sredstvo da go so~uva svojot `ivot od svoite neprijateli, sleduva deka vo<br />
takvata sostojba sekoj ~ovek po priroda ima pravo <strong>na</strong> sî, pa duri i <strong>na</strong> odzemawe<br />
tu| `ivot. I zatoa, dodeka trae toa prirodno pravo <strong>na</strong> sekoj <strong>na</strong> sî, za nikogo<br />
ne mo`e da postoi nikakva sigurnost baz ogled <strong>na</strong> negovata sila i mudrost<br />
deka }e do`ivee starost koja prirodata obi~no <strong>na</strong> lu|eto im ja dopu{ta<br />
da ja do`iveeat. Ibid, str. 108.<br />
783<br />
Ibid, str. 112.<br />
420<br />
784<br />
Ibid, str. 112-113.
nepravedno da se prekr{i i definicijata za nepravdata ne mo`e da<br />
bide ni{to drugo tuku neizvr{uvawe <strong>na</strong> spogodbata. A seto o<strong>na</strong> {to ne<br />
e nepravedno, pravedno e. 785 ^etvrti priroden zakon - blagodarnost<br />
koja mo`e da se zamisli vo sled<strong>na</strong>va forma: ~ovek koj prima nekakvo<br />
dobro od nekoj drug, isklu~ivo po negova milost <strong>na</strong>stojuva dobrodetelot<br />
da nema nikakva razum<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> da se pokae poradi svojata dobra<br />
volja. Za{to, nikoj ne dava poi<strong>na</strong>ku odo{to so <strong>na</strong>mera samiot sebesi<br />
dobro da si stori. Kr{eweto <strong>na</strong> ovoj zakon se <strong>na</strong>rekuva neblagodarnost<br />
i sprema milosta stoi vo ist odnos kako nepravdata sprema dogovore<strong>na</strong>ta<br />
obvrska. Petti priroden zakon - zaemno prilagoduvawe ili popu{-<br />
tawe: ovoj priroden zakon e popu{tawe, {to }e re~e sekoj ~ovek <strong>na</strong>stojuva<br />
da se prilagodi kon osta<strong>na</strong>tite. 786 [estti priroden zakon - podgotvenost<br />
za prostuvawe: vodej}i smetka za idni<strong>na</strong>ta, ~ovek treba da gi<br />
prostuva <strong>na</strong>vredite od mi<strong>na</strong>toto <strong>na</strong> site onie koi toa go sakaat za o<strong>na</strong><br />
{to go storile. Za{to prostuvaweto ne e ni{to drugo, tuku koncesija<br />
(otstapka) koja mu se pravi <strong>na</strong> mirot. Ako taa koncesija im se pravi <strong>na</strong><br />
onie koi se istrajni vo svoeto neprijatelstvo, toga{ taa ne se pravi<br />
zaradi mirot, tuku od strav. No, ako koncesijata ne im se <strong>na</strong>pravi <strong>na</strong><br />
onie koi davaat garancija za idni<strong>na</strong>ta, toga{ toa e z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> averzija<br />
sprema mirot, pa zatoa e protiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> mirovniot zakon. Sedmi priroden<br />
zakon - odmazduvaj}i se lu|eto samo go po~ituvaat idnoto dobro - e<br />
deka odmazduvaj}i se, t.e. "<strong>na</strong>graduvaj}i go zloto so drugo zlo," lu|eto<br />
ne gledaat <strong>na</strong> golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> mi<strong>na</strong>toto zlo, tuku <strong>na</strong> golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> dobroto<br />
{to treba da dojde. Ottamu, zabraneto e da primenime kaz<strong>na</strong> so<br />
nekoja druga cel, osven za popravawe <strong>na</strong> storitelot <strong>na</strong> zlostorni~koto<br />
delo ili toa <strong>na</strong> drugite da im poslu`i za <strong>na</strong>so~uvawe. Za{to, ovoj zakon<br />
se <strong>na</strong>dovrzuva <strong>na</strong> onoj pred nego koj <strong>na</strong>lo`uva prostuvawe so obezbeduvawe<br />
za idni<strong>na</strong>ta. Osven toa, odmazdata bez ogled <strong>na</strong> primerot i <strong>na</strong><br />
idni<strong>na</strong>ta pretstavuva vosklik ili u`ivawe vo suetata, zaradi toa {to<br />
<strong>na</strong> drug mu se <strong>na</strong>nesuva zlo, a ne vodi kon nikakva cel. Celta sekoga{ e<br />
ne{to idno, a bescelnoto veli~ewe <strong>na</strong> samiot sebesi e sueta koja mu e<br />
protiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> razumot. Nanesuvaweto pak, zlo <strong>na</strong> drug bez pri~i<strong>na</strong> vodi<br />
kon zapo~nuvawe voj<strong>na</strong> {to e protiv prirodniot zakon i obi~no se<br />
oz<strong>na</strong>~uva so imeto svirepost. Osmi - protiv prezir: ottamu {to site<br />
z<strong>na</strong>ci <strong>na</strong> omraza ili prezir predizvikuvaat borba, za{to <strong>na</strong>jgolemiot<br />
broj lu|e pobrgu go rizikuvaat `ivotot odo{to da osta<strong>na</strong>t bez odmazda,<br />
<strong>na</strong> osmo mesto kako priroden zakon treba da se postavi sled<strong>na</strong>va zapoved:<br />
nieden ~ovek so dejstvie, zbor, dr`ewe ili pokret da ne predizvikuva<br />
omraza ili prezir sprema drug. Kr{eweto <strong>na</strong> ovoj zakon obi~no se<br />
<strong>na</strong>rekuva <strong>na</strong>vreda. 787 Deveti - drskost: sekoj ~ovek da go priz<strong>na</strong>e drugiot<br />
kako ramen <strong>na</strong> sebe od prirodata. Kr{eweto <strong>na</strong> ovaa <strong>na</strong>redba se <strong>na</strong>re-<br />
785<br />
Ibid, str. 125.<br />
786<br />
Ibid, str. 132-133.<br />
787<br />
Ibid, str. 134.<br />
421
kuva drskost. Deseti - protiv <strong>na</strong>dmenost: pri vleguvaweto vo sostojbata<br />
<strong>na</strong> mir nieden ~ovek ne smee za sebe da bara da zadr`i nekoe<br />
pravo za koe ne smeta deka i site osta<strong>na</strong>ti treba da go zadr`at. 788 Edi<strong>na</strong>eseti<br />
- pravednost: ako <strong>na</strong> eden ~ovek mu e dovereno da sudi me|u dvajca,<br />
<strong>na</strong>redba <strong>na</strong> prirodniot zakon e me|u niv da izvr{i ramnomer<strong>na</strong> podelba.<br />
Potoa sleduvaat: dva<strong>na</strong>esettiot zakon - ramnopravno koristewe<br />
<strong>na</strong> zedni~kite stvari, 789 tri<strong>na</strong>esettiot - za odreduvaweto u~estvo po<br />
pat <strong>na</strong> kocka, ~etr<strong>na</strong>esettiot - za primogeniturata i prvoto zazemawe,<br />
pet<strong>na</strong>esettiot - za posednicite, {es<strong>na</strong>esettiot - za podveduvawe <strong>na</strong><br />
arbitra`a, sedum<strong>na</strong>esettiot - nikoj ne e sudija vo sopstve<strong>na</strong>ta rabota,<br />
790 osum<strong>na</strong>esettiot - ne mo`e da bide sudija nitu eden ~ovek koj vo<br />
sebe nosi nekoja prirod<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pristrasnost, devet<strong>na</strong>esettiot -<br />
za svedocite, i edno pravilo spored koe prirodnite zakoni mo`at lesno<br />
da se ispitaat - ne pravi mu go <strong>na</strong> drug, o<strong>na</strong> {to ne saka{ tebe da ti<br />
bide storeno. 791<br />
788<br />
Ibid, str. 135.<br />
789<br />
Ibid, str. 136.<br />
790<br />
Ibid, str. 137.<br />
791<br />
Ibid, str. 138-139. Treba da se zabele`i deka ovaa ~esto citira<strong>na</strong><br />
izreka mu se pripi{uva <strong>na</strong> Konfu~ie. Spored nego: "Koga nekoj do <strong>na</strong>jgolema<br />
mera gi neguva <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> svojata priroda i gi primenuva vrz osnova <strong>na</strong> zaemnost,<br />
toj ne e daleku od patot. Toa {to ne saka{ da ti go storat tebe ni ti ne<br />
pravi im go <strong>na</strong> drugite. Vo patot <strong>na</strong> vozvi{eniot ~ovek ima ~etiri ne{ta, od<br />
koe nema nitu edno {to sum go postig<strong>na</strong>l. Da mu slu`am <strong>na</strong> tatko mi kako {to<br />
bi baral sinot da mi slu`i mene - toa jas u{te ne sum go postig<strong>na</strong>l; da mu slu-<br />
`am <strong>na</strong> vladetelot kako mojot slu`benik da mi slu`i mene - toa jas u{te ne<br />
sum go postig<strong>na</strong>l; da mu slu`am <strong>na</strong> postariot brat kako {to bi sakal da mi slu-<br />
`i pomladiot brat - toa jas u{te ne sum go postig<strong>na</strong>l; da bidam primer vo<br />
odnesuvaweto kon prijatelot kako {to bi baral toj da se odnesuva kon mene -<br />
toa jas u{te ne sum go postig<strong>na</strong>l. Seriozen vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> obi~nite dobrodeteli<br />
i vnimatelen pri zboruvaweto so niv, ako vo praktikata toj ima nekoj<br />
nedostatok, vozvi{eniot ~ovek ne pravi ni{to drugo osven {to <strong>na</strong>stojuva da<br />
ne go skrie; i ako, ka`ano so negovite zborovi, ima nekoe preteruvawe, toj<br />
toa ne smee da si go dozvoli. Taka negovite zborovi se vo sklad so negovite pofalbi,<br />
a negovite pofalbi se vo sklad so negovite zborovi; zarem celos<strong>na</strong>ta<br />
iskrenost ne e o<strong>na</strong> {to go odlikuva vozvi{eniot ~ovek?..." Preneseno vrz<br />
dr`avata toa, spored Konfu~ie z<strong>na</strong>~i: "Toa {to se mislelo so, "Mirot i sre-<br />
}ata <strong>na</strong> edno carstvo zavisat od vladeeweto so dr`avata," e ova: - Koga vladetelot<br />
kon vozrasnite }e se odnesuva o<strong>na</strong>ka kako {to tie kon nego treba da se<br />
odnesuvaat, <strong>na</strong>rodot stanuva sinovski pokoren; koga vladetelot kon vozrasnite<br />
se odnesuva o<strong>na</strong>ka kako {to tie treba da se odnesuvaat kon nego, <strong>na</strong>rodot<br />
u~i da bide bratski pokoren; koga vladetelot kon mladite i bespomo{nite se<br />
odnesuva so so~ustvo, <strong>na</strong>rodot go pravi istoto. Taka vladetelot ima <strong>na</strong>~elo so<br />
koe, kako so mera~, go regulira negovoto odnesuvawe. I <strong>na</strong>tamu: "O<strong>na</strong> {to ~o-<br />
422
Potoa, Hobs veli deka prirodnite zakoni se ve~ni. Tie obvrzuvaat<br />
sekoga{ spored sovesta, me|utoa, toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e slu~aj samo koga<br />
postoi sigurnost. Prirodnite zakoni obvrzuvaat in foro interno {to }e<br />
re~e vo `elbata da bidat ostvareni. No in foro externo, {to }e re~e vo<br />
sproveduvawe vo delo, tie ne obvruvaat sekoga{. Za{to, onoj {to bi<br />
bil skromen i poslu{en, i bi ispolnuval sî {to }e veti vo vreme i <strong>na</strong><br />
mesto koga i kade nikoj drug ne bi rabotel, samiot bi sta<strong>na</strong>l plen <strong>na</strong><br />
drugi i, sprotivno <strong>na</strong> osnovite <strong>na</strong> site zakoni koi se stremat kon prirodno<br />
odr`uvawe, samiot bi se dovel do skore{<strong>na</strong> propast. Od druga<br />
stra<strong>na</strong>, pak, onoj koj e dovolno siguren deka drugite }e gi ispolnuvaat<br />
istite zakoni kon nego, a toj ne gi ispolnuva, ne bara mir tuku voj<strong>na</strong>,<br />
pa spored toa odi kon uni{tuvawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta priroda po pat <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvo.<br />
792 Ako postoi nekakov zakon koj gi obvrzuva site poedinci, a<br />
ne e pi{an ili <strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in objaven <strong>na</strong> mesta kade tie mo`at gi zabele`at,<br />
toga{ toa e priroden zakon. 793<br />
Spored Hobs, zakonot (<strong>pravoto</strong>) e zapoved <strong>na</strong> suverenot koja<br />
site podanici treba da ja po~ituvaat. O<strong>na</strong> {to go sozdava zakonot ne e<br />
umot, tuku vlasta, za{to nikoj ne mo`e da sozdade zakon osven onoj koj<br />
ja ima zakonodav<strong>na</strong>ta vlast. [to se odnesuva, pak, do pravdata, taa, kako<br />
{to vidovme, se zasnova vrz negoviot tret priroden zakon spored koj<br />
lu|eto se obvrzani da gi ispolnuvaat sklu~enite spogodbi. Duri otkako<br />
spogodbata }e se sklu~i stanuva nepravedno da se prekr{i. Kako<br />
{to nepostoi sopstvenost vo smisla <strong>na</strong> nejzino obezbeduvawe pred<br />
sklu~uvaweto <strong>na</strong> dogovorot, odnosno pred vospostavuvaweto <strong>na</strong> dr`avata,<br />
pred toa nema ni mo`nost da se razlikuvaat pravdata i nepravdata.<br />
Za{to, vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba site lu|e imaat pravo <strong>na</strong> site stvari vo<br />
zavisnost od toa dali imaat mo} da dojdat do niv i dali uspevaat so svojata<br />
sila da gi zadr`at za sebe. Pritoa, tie se rakovodat samo so svojot<br />
li~en interes stremej}i se kon prirodni zadovolstva. Spored toa,<br />
prirodata <strong>na</strong> pravdata se sostoi vo toa da se odr`at vo va`nost spogodbite<br />
i <strong>na</strong> sekoj ~ovek da mu se dade o<strong>na</strong> {to e negovo. Iako ja vospostavuva<br />
so prirodniot zakon, Hobs poka`uva deka pravdata <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
e opredele<strong>na</strong> bez gra|anskite zakoni, odnosno deka taa e samo osobi<strong>na</strong><br />
koi lu|eto prirodno gi pravi podobni za mir i poslu{nost. Pravdata<br />
pretstavuva soobraznost ili nesoobraznost <strong>na</strong> povedenieto spored razvekot<br />
ne go saka kaj svoite pretpostaveni, toj neka ne go primenuva toa vrz<br />
svoite pot~ineti; toa {to ne go saka kaj pot~inetite, neka ne go primenuva vo<br />
slu`bata <strong>na</strong> pretpostaveni; o<strong>na</strong> {to go mrazi kaj onie {to se zad nego, so toa<br />
neka ne <strong>na</strong>stapuva kaj tie {to se pred nego; o<strong>na</strong> {to toj mrazi da dobie od desno,<br />
neka ne go podaruva od levo - ova e o<strong>na</strong> za koe e re~eno "Na~elo so koe,<br />
kako so mera~, se regulira odnesuvaweto." Konfu~ie, Kultura, Skopje, str. 15<br />
i 26.<br />
792<br />
Ibid, str. 139.<br />
793<br />
Ibid, str. 238.<br />
423
umot (praveden ili nepraveden ~ovek) ili soobraznost ili nesoobraznost<br />
<strong>na</strong> oddelni dejstvija kon razumot (pravedno ili nepravedno dejstvie).<br />
Duri otkako }e se vospostavi dr`avata, pravednosta kako priroden<br />
zakon, no i drugite prirodni zakoni koi gi gi <strong>na</strong>veduva toj, stanuvaat<br />
gra|anski zakoni i z<strong>na</strong>~at zapoved (<strong>na</strong>redba) <strong>na</strong> dr`avata, koja<br />
preku suvere<strong>na</strong>ta vlast, gi obvrzuva lu|eto kon po~ituvawe <strong>na</strong> tie zakoni.<br />
Gra|anskite i prirodnite zakoni, pak, se samo razli~ni delovi, a<br />
ne razli~eni vidovi <strong>na</strong> pravo, pri{to prvite se pi{ano, a vtorite nepi{ani<br />
pravo. Prirodnoto pravo pod koe potpa|a ~ovekovata prirod<strong>na</strong><br />
sloboda koja se sostoi vo otsustvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{ni pre~ki za ~ovekovo<br />
dejstvuvawe mo`e da se smali i ograni~i so gra|anskiot zakon, za-<br />
{to ograni~uvaweto <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sloboda <strong>na</strong> poedinecot e uslov za<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> mirot kon koj lu|eto prirodno se stremat. Me|utoa, sekoj<br />
podanik ima sloboda vo site onie ne{ta vo koi <strong>pravoto</strong> ne mo`e<br />
spogodbeno da se prenese. Toj ima pravo da go brani svoeto telo i svojot<br />
`ivot, ne e obvrzan da priz<strong>na</strong>e krivi~no delo ako ne mu se obezbedi<br />
prostuvawe, nitu e obvrzan da se ubie sebesi ako vlasta bi mu ja dala<br />
taa mo`nost ili toa bi go barala od nego. Ova Hobs go izveduva od <strong>na</strong>-<br />
~eloto deka nikoj ne mo`e da se obvrze samiot sebesi da se obvini,<br />
nitu samiot sebesi da se li{i od `ivot. Gra|anskiot zakon, vsu{nost,<br />
ne se ni pojavil <strong>na</strong> ovoj svet poradi ni{to drugo, veli Hobs, tuku za da<br />
ja ograni~i prirodnita sloboda <strong>na</strong> poedincite taka {to tie ne bi mo-<br />
`ele da si <strong>na</strong>nesuvaat me|useb<strong>na</strong> {teta, tuku za eden <strong>na</strong> drug da si pomagaat<br />
i da se zdru`at protiv zaedni~kiot neprijatel. Pravdata, spored<br />
toa, za Hobs pretstavuva prirodno pravo koe kako takvo e samo potencijalno<br />
ostvarlivo, a stanuva aktuelno duri kako posledica <strong>na</strong> dogovorot<br />
~ie ispolnuvawe go obezbeduva dr`avata preku suvere<strong>na</strong>ta vlast<br />
i gra|anskite zakoni.<br />
Navedenoto sodr`insko odreduvawe <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sostojba kaj<br />
Hobs proizleguva od negovata koncepcija <strong>na</strong> motivacijata koja pretstavuva<br />
integralen del <strong>na</strong> negoviot filozofski sistem kako celi<strong>na</strong>.<br />
Spored taa negova koncepcija izlo`e<strong>na</strong> vo "Levijatan," va`ni se poimite<br />
apetit (appetitio = `elba, streme`, simpatija) i averzija (odvratnost,<br />
antipatija) so ~ija pomo{ gi definira dobroto (zadovolstvoto)<br />
i neprijatnosta (zloto). Apetitot pretstavuva dvi`ewe koe e <strong>na</strong>so~eno<br />
kon objektot {to go predizvikal, a averzija dvi`ewe koe e <strong>na</strong>so~eno<br />
sprotivno od objektot koj ja predizvikal. Predmetot <strong>na</strong> apetitot<br />
se <strong>na</strong>rekuva dobro, a predmetot <strong>na</strong> averzijata zlo. Zadovolstvata i<br />
neprijatnostite se vidovi <strong>na</strong> dobro ili zlo, a nivniot <strong>na</strong>dvore{en<br />
izraz se setilnite ~uvstva. Nekoi zadovolstva <strong>na</strong>stanuvaat od setilno<br />
zabele`uvawe <strong>na</strong> nekoj prisuten objekt i mo`at da se <strong>na</strong>re~at setilni<br />
zadovolstva. Drugi <strong>na</strong>stanuvaat od o~ekuvawe koe doa|a od predviduvawe<br />
<strong>na</strong> krajot ili posledicite <strong>na</strong> ne{tata i toa se duhovni zadovolstva.<br />
Sli~no <strong>na</strong> toa, nekoi neprijatnosti se setilni i se <strong>na</strong>rekuvaat bolka, a<br />
drugi se sostojat vo o~ekuvawe <strong>na</strong> posledicite i se <strong>na</strong>rekuvaat `alost.<br />
424
Od druga stra<strong>na</strong>, so ogled <strong>na</strong> toa {to za Hobs samoodr`uvaweto pretstavuva<br />
zadovoluvawe <strong>na</strong> site ~ovekovi apetiti, ostvaruvawe <strong>na</strong> site negovi<br />
<strong>na</strong>meri (bez ogled <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong>), streme`ot kon samoodr`uvawe,<br />
odnosno negoviot negativen aspekt, stravot od smrtta<br />
mora da bide <strong>na</strong>jsilen motivacionen faktor. Ottamu se doa|a do zaklu-<br />
~okot deka sekoj ~ovek pred sî go izbegnuva <strong>na</strong>jgolemoto od site prirodni<br />
zla - smrtta i toa so eden priroden impuls. Pritoa, treba da se<br />
pravi razlika me|u prvoto, <strong>na</strong>jgolemoto i <strong>na</strong>jvisokoto dobro.<br />
Samoodr`uvaweto e sekako dobro koe e pretpostavka za site<br />
drugi dobra i zatoa Hobs go <strong>na</strong>rekuva prvo dobro. Me|utoa, ottamu {to<br />
vo tekot <strong>na</strong> celiot `ivot po ed<strong>na</strong> sleduva druga `elba, za sre}a mo`e<br />
da se zboruva samo kako za neprekidno nepre~eno postignuvawe sekoga{<br />
<strong>na</strong> novi celi. Na ovoj <strong>na</strong>~in sfate<strong>na</strong>ta sre}a, za Hobs e <strong>na</strong>jgolemo<br />
dobro. Nakratko, spored Hobs, odr`uvaweto <strong>na</strong> `ivotot e prvo dobro,<br />
nepre~enoto <strong>na</strong>preduvawe sekoga{ do novi celi (sre}a) e <strong>na</strong>jgolemoto<br />
dobro, dodeka <strong>na</strong>jvisoko dobro, t.e. takvo dobro vo ~ie u`ivawe duhot<br />
go <strong>na</strong>o|a svoeto smiruvawe ne postoi. Nasproti toa, smrta e ne samo<br />
prvo, tuku i <strong>na</strong>jgolemo i <strong>na</strong>jvisoko zlo.<br />
Izlo`eniot mehanizam <strong>na</strong> ~ovekovoto motivaciono povedenie,<br />
spored Hobs, funkcionira striktno deterministi~ki, t.e. bez vlijanie<br />
<strong>na</strong> ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja. Zgora <strong>na</strong> toa, toj duri smeta deka voljata<br />
ne postoi kako poseb<strong>na</strong> sposobnost. Koga kaj ~ovekot <strong>na</strong>izmeni~no se<br />
javuvaat apetiti i averzii, <strong>na</strong>de`i i stravuvawa vo vrska so edno isto<br />
ne{to i vo mislite ni se menuvaat razli~ni dobri i lo{i posledici<br />
koi bi mo`ele da <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t ako se stori ili ne se stori o<strong>na</strong> {to se ima<br />
vo vid, taka {to ~as imame apetit kon toa, ~as averzija kon toa, ~as se<br />
<strong>na</strong>devame deka }e bideme sposobni toa da go storime, ~as o~ajuvame ili<br />
se pla{ime da se obideme toa da go storime, toga{ celiot zbir <strong>na</strong> `elbi,<br />
averzii, <strong>na</strong>de`i i stravuvawa, koi traat sî dodeka ne{toto ne se<br />
stori ili nema da se stori ili pak, se dojde do zaklu~ok deka toa e<br />
nemo`no, go <strong>na</strong>rekuvame predomisluvawe. Vo predomisluvaweto onoj<br />
posleden apetit i o<strong>na</strong>a posled<strong>na</strong> averzija koi neposredno se vrzuvaat<br />
so dejstvieto ili so propu{taweto, go pretstavuvaat o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>rekuvame<br />
volja - akt, a ne sposobnost <strong>na</strong> sakaweto. Na toj <strong>na</strong>~in voljata e<br />
samiot apetit (`elba), odnosno averzijata, {to z<strong>na</strong>~i deka vo u~eweto<br />
<strong>na</strong> Hobs nema mesto za sloboda <strong>na</strong> voljata.<br />
Me|utoa, Hobs govori za "slobodata" <strong>na</strong> koja i pridava <strong>na</strong>jmalku<br />
dve razli~ni z<strong>na</strong>~ewa. Prvoto od niv e otsustvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{ni pre~ki<br />
<strong>na</strong> dvi`eweto. Vo ovaa smisla mo`e da se zboruva i za slobodata <strong>na</strong> nerazumnite<br />
ili bez`ivotni su{testva. Od druga stra<strong>na</strong> koga zborot<br />
sloboden i sloboda }e se pomestat <strong>na</strong> {to i da e drugo odo{to <strong>na</strong> telata,<br />
tie se zloupotrebuvaat, za{to o<strong>na</strong> {to ne e podlo`no <strong>na</strong> dvi`ewe<br />
ne e podlo`no nitu <strong>na</strong> pre~ki vo dvi`eweto. Ottamu, ne mo`e da se<br />
zboruva za sloboda <strong>na</strong> voljata, <strong>na</strong> `elbata ili <strong>na</strong> sklonosta, tuku samo<br />
za sloboda <strong>na</strong> ~ovekot. Sloboden ~ovek e onoj koj vo ne{tata koi po<br />
425
svojata sila i um e sposoben da gi pravi ne e spre~en da go pravi o<strong>na</strong><br />
{to mu e volja. Toa e o<strong>na</strong> {to Hobs go <strong>na</strong>rekuva prirod<strong>na</strong> sloboda.<br />
Drugiot vid sloboda se sostoi vo sloboda od obvrski, dogovori,<br />
zakoni i se <strong>na</strong>rekuva sloboda <strong>na</strong> podanikot (gra|aninot). Vo kontekst<br />
<strong>na</strong> a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> op{testveno-politi~kite odnosi, Hobs pod sloboda<br />
obi~no ja podrazbira slobodata <strong>na</strong> podanikot, a koga ja izlo`uva svojata<br />
antropolo{ko-psiholo{ka doktri<strong>na</strong>, Hobs go upotrebuva zborot<br />
sloboda vo prvata smisla. 794<br />
Po ova stanuva jasno za{to Hobs "poso~uva kon faktot deka negoviot<br />
"sloboden priroden ~ovek" so site svoi nedopirlivi <strong>na</strong>goni,<br />
sepak e obdaren so razum. Soo~en so, od nego ve}e formulira<strong>na</strong>ta bezizlez<strong>na</strong><br />
sostojba, izraze<strong>na</strong> kako disjunkcija "Ili otka`uvawe od manifestirawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>gonot, ili propast!" - razumot sugerira solucija da se<br />
ostane `iv. Negoviot recept e klasi~en - "Da ne mu go pravi{ <strong>na</strong> drugiot<br />
o<strong>na</strong> {to misli{ deka bi bilo lo{o drug da ti go pravi tebe!" Sepak,<br />
zaradi silata <strong>na</strong> al~nosta, streme`ot kon slavata i sli~no razumot<br />
mora da bide potpren so konkret<strong>na</strong> sila i zaka<strong>na</strong>, za{to tamu kade<br />
{to nema me~, dogovorot e samo prazen zbor. Na ova mesto toj go izveduva<br />
centralniot argument koj e instanca <strong>na</strong> post hoc ergo propter hoc."<br />
Imeno, spored Hobs, Ako lu|eto po priroda bea miroqubivi, }e nema-<br />
{e potreba od sila! ]e `iveea vo mir bez prisilba. 795 Takviot mir go<br />
obezbeduva suverenot (mo<strong>na</strong>rhot) koj ne e del od op{testveniot dogovor,<br />
tuku negova posledica i koj ima neograni~e<strong>na</strong> vlast, zatoa {to toj<br />
e zakonot. Poradi toa, pak, "po definicija," ne mo`e da ima nikakvi<br />
"nepravedni zakoni." Zakonite se ednostavno postapka <strong>na</strong> <strong>na</strong>metnuvawe<br />
odredeni zabrani i ograni~uvawa. Sledstveno, tie se postapki <strong>na</strong> <strong>na</strong>metnuvawe<br />
pravda i nepravda. Kade {to nema zakoni nema nitu pravda,<br />
nema ni nepravda. 796 Suverenot e subjekt <strong>na</strong> prirodni zakoni koi kako<br />
bo`ji ne mo`at da bidat op{testveno uki<strong>na</strong>ti. No, <strong>na</strong> zakonite {to samiot<br />
gi pravi - op{testvenite zakoni toj ne mo`e da e pot~inet, bidej}i<br />
toa bi z<strong>na</strong>~elo da bide pot~inet <strong>na</strong> sebesi. A toa ne e pot~inetost<br />
tuku - sloboda! Dokolku, pak, zakonot e <strong>na</strong>d suverenot, toga{ sudiite<br />
koi mo`at da go kaz<strong>na</strong>t, stojat <strong>na</strong>d suverenot i taka stanuvaat negovi<br />
suvereni. Taka negoviot politi~ki model go podrazbira faktorot <strong>na</strong><br />
bezuslov<strong>na</strong> poslu{nost kako nu`<strong>na</strong> premisa za stabilno i sre}no funkcionirawe.<br />
Site drugi aspekti <strong>na</strong> socijalniot `ivot bitno í se podredeni<br />
<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong>ta relacija - apsolut<strong>na</strong> neprikosnove<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong> suverenot<br />
i celos<strong>na</strong>ta poslu{nost <strong>na</strong> subjektite <strong>na</strong> vlasta. 797 No, pritoa,<br />
kaj Hobs postoi izraze<strong>na</strong> svesnost za toa deka predavaj}i gi site drugi<br />
prava, ~ovekot ne go predal i <strong>na</strong> suverenot ne mo`e da mu go predade<br />
426<br />
794<br />
Izlo`eno spored Primorac, I. op. cit, str. 181-190.<br />
795<br />
Muhi}, F. op. cit. str. 84.<br />
796<br />
Ibid, str. 85.<br />
797<br />
Ibid, str. 86-87.
<strong>pravoto</strong> da se brani od site onie {to mu go zagrozuvaat `ivotot. 798<br />
2. PASKAL<br />
Z<strong>na</strong>~ajni stavovi za pravdata, iako bez nekoja sistematika, mo-<br />
`at da se <strong>na</strong>jdat i kaj Blez Paskal, {to e i razbirlivo so ogled <strong>na</strong> toa<br />
{to glavno se izneseni vo negovoto nedovr{eno delo koe go podgotvuval<br />
pod raboten <strong>na</strong>slov "Apologija <strong>na</strong> hristijanskata religija," a po<br />
negovata smrt (1670) e objaveno so <strong>na</strong>slov "Milsi." Tie stavovi ove }e<br />
se obideme da gi prenesemevo niv<strong>na</strong>ta celos<strong>na</strong> avtenti~nost so zadr-<br />
{ka od bilo kakov preuranet komentar.<br />
"Qubovta ili omrazata go menuvaat likot <strong>na</strong> pravdata. I kolku<br />
za izvesen advokat od<strong>na</strong>pred {tedro platen e pospravedlivo deloto<br />
{to go brani! Kolku pravat negovite smeli dvi`ewa toa da im se stori<br />
takvo <strong>na</strong> sudiite, izmameni so takviot privid! Sme{en razum {to<br />
se vrti <strong>na</strong> kade {to duva, i vo site pravci <strong>na</strong> vetrot!" 799<br />
"Site lu|e ja baraat sre}ata, nema isklu~oci. Kolku i da se razli~ni<br />
sredstvata {to pritoa gi koristat, site se stremat kon taa cel.<br />
Ako edni vojuvaat, a drugi ne, sepak gi vle~e ovaa ista `elba {to i kaj<br />
ednite i kaj drugite e pridru`e<strong>na</strong> od razli~ni pri~ini. Voljata (ne)<br />
prezema ni <strong>na</strong>jmal ~ekor osven za ovaa cel. Ovde e povodot za site postapki<br />
<strong>na</strong> site lu|e, duri i <strong>na</strong> onie {to imaat <strong>na</strong>mera da se obesat." 800<br />
Vpro~em, ne slu~ajno e ka`ano: "So <strong>na</strong>jdobri <strong>na</strong>meri mo`e da bide poplo~en<br />
patot i za pekolot."<br />
"Ako mo`ea lu|eto }e ja stavea silata vo racete <strong>na</strong> pravdata:<br />
ama, bidej}i silata ne dozvoluva da bide rakovode<strong>na</strong> kako {to sakame,<br />
za{to e sposobost {to se osoz<strong>na</strong>va, dodeka pravdata e duhov<strong>na</strong> sposobnost<br />
so koja raspolagame kako sakame, ja stavame vo racete <strong>na</strong> silata. I<br />
taka velime deka e pravedno o<strong>na</strong> <strong>na</strong> koe ~ovek bezdrugo mora da mu se<br />
pot~ini. Ottuka doa|a <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> me~ot, za{to me~ot dava vistinsko<br />
798<br />
Vo ovaa smisla Hobs veli: "Toa {to celosno go izvinuva nekoe delo<br />
i od nego ja otstranuva prirodata <strong>na</strong> krivi~no delo ne mo`e da bide ni{to<br />
drugo, tuku ne{to {to istovremeno ja otstranuva i zadol`itelnosta <strong>na</strong> zakonot<br />
(italik, Hobs)... Ako nekoj ~ovek vo strav od neposred<strong>na</strong> smrt e prisilen<br />
da stori nekakvo protivzakonito delo, toj celosno e izvinet, za{to nitu eden<br />
zakon ne mo`e ~ovekot da go obvrze da go <strong>na</strong>pu{ti svoeto sopstveno samoodr`uvawe...<br />
Koga eden ~ovek e li{en od hra<strong>na</strong> ili od nekoja druga stvar koja mu e<br />
nu`<strong>na</strong> za `ivot i ne mo`e da se odr`i <strong>na</strong> koj i da e drug <strong>na</strong>~in odo{to so<br />
vr{ewe <strong>na</strong> protivzakonito delo kako kaj, da re~eme, vo vreme <strong>na</strong> te{ka glad so<br />
sila zeme ili ukrade hra<strong>na</strong> koja ne mo`el da ja dobie za pari ili od milosrdie,<br />
ili ako vo odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> svojot `ivot zgrap~i tu| me~, toj celosno e izvinet<br />
od pri~i<strong>na</strong>ta {to pred maklu e izlo`e<strong>na</strong>." Hobs, T. op. cit. str. 266.<br />
799<br />
Paskal, B. Kultura, Skopje, 1996, str. 44.<br />
800<br />
Ibid, str. 185.<br />
427
pravo. I<strong>na</strong>ku bi go videle <strong>na</strong>silstvoto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, a pravdata <strong>na</strong><br />
drugata..." 801<br />
"Opasno e <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot da mu se ka`e deka zakonite ne se pravedni,<br />
zatoa {to toj im se pokoruva samo poradi toa {to veruva oti se<br />
pravedni. Zatoa treba ved<strong>na</strong>{ da mu se ka`e deka e dol`en da im se pokoruva<br />
zatoa {to se zakoni, isto kako {to e dol`en da im se pokoruva<br />
<strong>na</strong> voda~ite, ne poradi toa {to se pravedni, tuku za{to se voda~i. Vaka<br />
ete sekoja bu<strong>na</strong> se spre~uva, ako mo`eme da gi <strong>na</strong>terame da go razberat<br />
ova, i deka tokmu ova e vo vistinska smisla utvrduvawe <strong>na</strong> pravdata." 802<br />
Tri stepeni pogore kon polot go prevrtuvaat <strong>na</strong> glava celoto<br />
pravosudstvo, eden meridijan re{ava za visti<strong>na</strong>ta. Za nekolku godini<br />
o<strong>na</strong> {to go prite`avavme, osnovnite zakoni go menuvaat. Pravoto ima<br />
svoi vremiwa, vleguvaweto <strong>na</strong> Saturn vo Lavot ni go oz<strong>na</strong>~uva izvorot<br />
<strong>na</strong> nekoe zlostorstvo. [egobijno pravo {tom reka mu e me|ata! Visti<strong>na</strong><br />
od ovaa stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Pirineite, zabluda od drugata stra<strong>na</strong>.<br />
Propovedaat deka pravdata ne e vo ovie obi~ai, tuku deka le`i<br />
vo prirodnite zakoni koi gi z<strong>na</strong>at sekade. Bezdrugo tie uporno bi se<br />
dr`ele za toa, ako drskosta <strong>na</strong> slu~ajot {to gi zaseale ~ove~kite zakoni<br />
bi <strong>na</strong>{le barem eden {to bi bil seop{t, ama <strong>na</strong>jsme{noto e toa,<br />
{to svoeglavosta <strong>na</strong> lu|eto tolku sta<strong>na</strong>la raznoobraz<strong>na</strong>, ta nema nikako<br />
eden takov zakon.<br />
Sitnite kra`bi, incestot, ~edomorstvoto i ubistvoto <strong>na</strong> tatkoto,<br />
sî si dobilo mesto vo primernite postapki. Mo`e li da ima ne-<br />
{to posme{no od nekoj ~ovek koj ima pravo da me ubie za{to `ivee<br />
preku rekata, i zo{to negoviot vladar e vo kavga so mojot, makar {to<br />
jas nemam ni{to zaedni~ko so toa? ...Poradi ovoj mete` se slu~uva<br />
eden da veli deka su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata e vo zakonodavstvoto, drug pak<br />
vo udobnosta <strong>na</strong> vladetelot, a tret vo sega{nite obi~ai. A ova e <strong>na</strong>jsigutrno:<br />
ni{to, sledej}i go samiot razum, ne e pravedno kako takvo.<br />
Sî se menuva so vremeto. Obi~ajot ja odreduva pravednosta, od prosta<br />
pri~i<strong>na</strong> {to e prifate<strong>na</strong>. Vo ova e tainstve<strong>na</strong>ta osnova <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta<br />
vlast. Koj ja vra}a <strong>na</strong> nejziniot izvor, ja raznebituva. Ni{to ne e tolku<br />
pogre{no od zakonite {to gi ispravaat gre{kite. Onoj {to im se<br />
pokoruva zatoa {to se pravedni, se pokoruva <strong>na</strong> pravdata {to si ja voobrazil,<br />
a ne <strong>na</strong> su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot: ovoj e celiot sodr`an vo sebe,<br />
zakon e i ni{to pove}e. Koj }e saka pritoa da go ispita povodot, }e<br />
<strong>na</strong>jde deka e tolku kr{liv i tolku bez<strong>na</strong>~aen {to, ako nema <strong>na</strong>vika da<br />
razmisluva za ~udata <strong>na</strong> ~ove~kata izmislica, toj }e se voshituva deka<br />
samo za eden vek zakonot dobil tolkav bleskot i tolkava po~it. Ume-<br />
{nosta da se krevaat buni, da se soboruvaat dr`avi se sostoi vo toa da<br />
se razni{aat vospostvenite obi~ai, merej}i gi sî do nivnito izvor za<br />
da se obele`i nivniot nedostatok <strong>na</strong> vlast i <strong>na</strong> pravednost. Treba, ve-<br />
428<br />
801<br />
Ibid, str. 421.<br />
802<br />
Ibid, str. 151.
lat ovie da se vratime <strong>na</strong> osnovite i iskonskite zakoni <strong>na</strong> dr`avata<br />
{to nekoj nepraveden obi~aj gi uni{til. Siguren <strong>na</strong>~in da izgubime<br />
sî: ni{to nema da bide pravedno <strong>na</strong> ovaa terazija. Me|utoa, <strong>na</strong>rodot lesno<br />
gi isprava u{ite za vakvi raspravi. Toj go kr{i jaremot {to }e go<br />
osoz<strong>na</strong>e, a golemcite vle~at korist od ovaa negova propast i od o<strong>na</strong>a <strong>na</strong><br />
onie qubopitni islednici <strong>na</strong> prifatenite obi~ai. Zatoa <strong>na</strong>jblagorazumniot<br />
od zakonodavcite velel deka lu|eto, za niv<strong>na</strong> blagodet, treba<br />
~esto da gi mamat, a eden drug opiten politi~ar ka`al: "Cum veritatem<br />
qua liberetur ignoret, expedit quod fallatur" (Zatoa {to ja poz<strong>na</strong>va visti<strong>na</strong>ta<br />
koja bi go oslobodila, ima polza da bide izla`an). Ne treba <strong>na</strong>rodot<br />
da ja ~uvstvuva visti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> grabe`ot. Odam<strong>na</strong> bil voveden bez<br />
pri~i<strong>na</strong>. Treba sega da se gleda nebare e verodostoen, ve~en, da se krie<br />
negoviot izvor, ako ne sakame brgu da mu se stavi kraj." 803<br />
"Veri iustis"(Za vistinskoto pravo - Ciceron). Go nema pove}e:<br />
ako go imavme, nema{e kako pravilo za pravdata da gi zemame obi~aite<br />
<strong>na</strong> svojot kraj. Zatoa {to ne sme mo`ele tuka da ja <strong>na</strong>jdeme pravednosta,<br />
sme ja <strong>na</strong>{le silata." 804<br />
Pravedno e da mu se pokorime <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e pravedno, nu`no e da<br />
mu se pokorime <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>jsilno. Pravdata e nemo}<strong>na</strong> bez silata,<br />
silata e despotska bez pravdata. Pravdata bez sila e protivre~<strong>na</strong>, zatoa<br />
{to sekoga{ ima zli lu|e silata bez pravda ja obvinuvame. Z<strong>na</strong>~i,<br />
pravdata i silata treba da gi sostavime i zatoa treba da se trudime<br />
o<strong>na</strong> {to e pravedno da bide silno, ili o<strong>na</strong> {to e silno da bide pravedno...<br />
Pravdata e predmet <strong>na</strong> spor, silata e o~igled<strong>na</strong> i nespor<strong>na</strong>. Taka<br />
lu|eto ne mo`ele silata da í ja pridadat <strong>na</strong> pravdata za{to silata e<br />
protivre~<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata i samata se proglasila deka e praved<strong>na</strong>. I<br />
taka, ne mo`ej}i da <strong>na</strong>pravat o<strong>na</strong> {to e pravedno da bide silno, <strong>na</strong>pravile<br />
o<strong>na</strong> {to e silno da bide pravedno. 805<br />
Edinstveno seop{to pravilo se zakonite <strong>na</strong> zemjata za obi~nite<br />
pra{awa i mnozinskoto mislewe za drugite pra{awa. Od kade do{lo<br />
toa? Od mnozinstvoto koe bilo silno. So ova se objasnuva zo{to kralevite,<br />
vo ~ii race e vpro~em silata, ne se pokoruvaat <strong>na</strong> mnozinskoto<br />
mislewe <strong>na</strong> svoite ministri.<br />
Nesomneno, ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> bogatstvoto e praved<strong>na</strong>. Ama, zatoa<br />
{to lu|eto ne mo`ele silata da ja pokorat <strong>na</strong> pravdata, <strong>na</strong>pravile pravdata<br />
da í se pokori <strong>na</strong> silata. Ne mo`ej}i da ja zakrep<strong>na</strong>t pravdata, ja<br />
opravdale silata za da gi spojat pravdata i silata vo edno, ta da ima<br />
mir, koj e vrhovno bogatstvo. 806<br />
Zo{to mu se pokoruvame <strong>na</strong> mnozinstvoto? Dali pri~i<strong>na</strong>ta e<br />
803<br />
Ibid, str. 138-140.<br />
804<br />
Ibid, str. 141.<br />
805<br />
Ibid, str. 141.<br />
806<br />
Ibid, str. 141-142.<br />
429
za{to ima pove}e pravo? Ne, tuku pove}e sila. 807<br />
Pravdata e o<strong>na</strong> {to e utvrdeno i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in site <strong>na</strong>{i utvrdeni<br />
zakoni nu`no }e bidat smetani za pravedni bez da bidat ispituvani,<br />
zatoa {to se ve}e utvrdeni. 808<br />
Modata ja pravi dopadlivosta, isto modata ja kroi pravdata. 809<br />
3. XON LOK<br />
Pred da se ka`e {to bilo vo vrska so u~eweto <strong>na</strong> Xon Lok, <strong>na</strong>jprvin<br />
e nu`no da se potsetime <strong>na</strong> osnovnite karakteristiki <strong>na</strong> prosvetitelstvoto.<br />
Za takviot priod postojat pove}e pri~ini od koi<strong>na</strong> ova<br />
mesto }e se zadovolime so taa deka tokmu negovoto prvo delo "Pismo<br />
za tolerancijata," se smeta za po~etok <strong>na</strong> epohata <strong>na</strong> prosvetitelstvoto.<br />
Toa delo, Lok go objavil vo 1689 godi<strong>na</strong> (<strong>na</strong> svoja 57 godini{<strong>na</strong><br />
vozrast).<br />
Sedum<strong>na</strong>esetiiot i osum<strong>na</strong>esetiot vek be{e period <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lizmot<br />
i prosvetenosta i istovremeno period <strong>na</strong> rascvet <strong>na</strong> golemite<br />
sistemi <strong>na</strong> prirodnoto pravo koe sta<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong> prakti~<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> i moral<strong>na</strong><br />
filozofija <strong>na</strong> celata epoha. Vo nego se otfrla teologijata i se<br />
prezema matemati~ko-deduktivniot metod vo <strong>na</strong>ukata. 810 Osnovite <strong>na</strong><br />
807<br />
Ibid, str. 142.<br />
808<br />
Ibid, str. 146.<br />
809<br />
Ibid, str. 145.<br />
810<br />
Poa|aj}i od zakonot za dru{tvenosta koj proizleguva od op{testve<strong>na</strong>ta<br />
priroda <strong>na</strong> ~ovekot i koj go goni da se zdru`i so drugi vo miren zaedni~ki<br />
`ivot, e deduciran opse`en sistem <strong>na</strong> pravni pravila ~estopati do <strong>na</strong>jsitni<br />
podrobnosti. Ovoj sistem e podelen vo disciplini o<strong>na</strong>ka kako {to e podeleno<br />
pozitivnoto pravo. Na toj <strong>na</strong>~in prirodnoto pravo ne pretstavuvalo ednostavno<br />
zbir <strong>na</strong> vode~ki idei odnosno dogmi, tuku podroben praven sistem sli-<br />
~en <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Vo sistemot <strong>na</strong> prirodnoto pravo taka <strong>na</strong>o|ame pravila<br />
za dogovorite, steknuvawe <strong>na</strong> sopstvenosta, brakot, <strong>na</strong>sleduvaweto <strong>na</strong><br />
vlasta itn. - i sî e pretstaveno so podrob<strong>na</strong> jasnotija {to od prirodnoto pravo<br />
prave{e sistem od ist obem kakov {to e i pozitivnoto pravo. Taka, prirodnoto<br />
pravo, koe zapo~<strong>na</strong> da se gleda kako zbir <strong>na</strong> prava i dol`nosti koi neposredno<br />
validno se primenuvaat <strong>na</strong> gra|anite vo nivnite zaemni odnosi <strong>na</strong><br />
ist <strong>na</strong>~in kako i pozitivnoto pravo, presta<strong>na</strong> da bide moral<strong>na</strong> discipli<strong>na</strong> i<br />
sta<strong>na</strong> vistinska prav<strong>na</strong> discipli<strong>na</strong>. Ottamu, <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong> logi~ki razum<strong>na</strong>ta<br />
ideja deka pozitivnoto pravo e podredeno <strong>na</strong> izvesni moralni principi kako<br />
uslovi <strong>na</strong> svojata moralno obvrzuva~ka sila, lu|eto se <strong>na</strong>vedeni da prifatat<br />
udvojuvawe <strong>na</strong> pravniot sistem: <strong>na</strong>d i zad fakti~kite pravni odnosi (iska`ani<br />
vo prv red so karagorijata <strong>na</strong> subjektivnite prava) postoi drug zbir <strong>na</strong> subjektivni<br />
prava - prirodni subjektivni prava. Vo soglasnost so ovaa ideja dojde<br />
do ostro razlikuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i moralot. Pred toa (vo celata prethod<strong>na</strong><br />
filozofija), ottamu {to se smeta{e deka prirodnoto pravo opfa}a samo ne-<br />
430
ovoj pravec gi postavil Hugo Grocius (De iure belli ac pacis, libri tres,<br />
1625), no duri vo vtorata polovi<strong>na</strong> <strong>na</strong> XVII vek prirodnoto pravo go dostig<strong>na</strong><br />
vrvot <strong>na</strong> svojot razvoj vo golemite sistemi <strong>na</strong> Baruh Spinoza,<br />
Semjuel Pufendorf, Kristijan Tomazius, @an Bajberjak, Kristijan<br />
Volf i drugi. Poseben akcent <strong>na</strong> politkata se javuva vo prirodnoto<br />
pravo <strong>na</strong> radikalniot branitel <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta vlast Tomas Hobs i vo<br />
delata <strong>na</strong> Xon Lok i @an @ak Ruso, dvajcata osnova~i <strong>na</strong> sovreme<strong>na</strong>ta<br />
demokratija. Lok e idejniot tvorec <strong>na</strong> amerikanskata, a Ruso <strong>na</strong> francuskata<br />
revolucija. I dvete revolucii pretstavuvaat triumf <strong>na</strong> idejata<br />
<strong>na</strong> prirodnoto pravo, za osloboduvawe <strong>na</strong> poedinecot i za negovite<br />
neotugivi slobodi i prava. Ovie prava <strong>na</strong>jdoa svoj izraz vo amerikanskata<br />
deklaracija za nezavisnosta od 1776, vo francuskata deklaracija<br />
za pravata <strong>na</strong> ~ovekot od 1789, koja e usvoe<strong>na</strong> kako uvod za ustavot od<br />
1791 godi<strong>na</strong>, a proektot <strong>na</strong> Napoleonoviot kodeks po~nuva so sled<strong>na</strong>va<br />
re~enica: "Postoi univerzalno i nepromenlivo pravo, izvor <strong>na</strong> site<br />
pozitivni zakoni: priroden razum koj vladee so ~ove{tvoto." Poslednoto<br />
golemo ime od ovoj period e Imanuel Kant. Prvata i <strong>na</strong>jo~igled<strong>na</strong><br />
karakteristika <strong>na</strong> novoto prirodno pravo e negovata sekular<strong>na</strong><br />
priroda: prirodnoto pravo sega se razviva bez kakva i da e podr{ka od<br />
teologijata i otkrovenija vrz osnova <strong>na</strong> ~ovekovata priroda... Ideologijata<br />
<strong>na</strong> prirodnoto pravo od ovoj period e individualisti~ka i liberal<strong>na</strong>.<br />
Dr`avata, {to pomalku e mo`no treba da se me{a vo `ivotot <strong>na</strong><br />
gra|anite. Nejzi<strong>na</strong>ta zada~a se ograni~uva <strong>na</strong> obezbeduvawe <strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre-<br />
{niot i <strong>na</strong>dvore{niot mir, <strong>na</strong> obezbeduvawe <strong>na</strong> sopstvenosta i slobodata<br />
<strong>na</strong> dogovaraweto... Na ovaa ideologija <strong>na</strong>jsilen izraz í dade Kant,<br />
koj slobodata ja definira{e kako izvorno pravo <strong>na</strong> ~ovekot, a vrhovkolku<br />
generalni apstraktni maksimi, ne postoe{e opasnost od pome{uvawe<br />
<strong>na</strong> prirodnoto i pozitivnoto pravo: vrskata me|u niv postoe{e samo vo mera<br />
{to se smeta{e deka pozitivnoto pravo svoeto va`ewe go izvlekuva od prirodnoto<br />
pravo. Pritoa, be{e jasno deka prirodnoto pravo e upateno kon drug, a<br />
ne kon onie lica kon koi se obra}a pozitivnoto pravo. Ottamu {to prirodnoto<br />
pravo sodr`e{e moralni i pravni principi koi go obvrzuvaat zakonodavecot,<br />
po~ituvaweto <strong>na</strong> prirodnoto pravo od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonodavecot be{e<br />
uslov negovite zapovedi da bidat vistinski zadol`itelen praven poredok, a<br />
ne ednostavno pravilo <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvo. Pokraj svojot prisilen karakter, prirodnoto<br />
pravo ima{e i povisoko moralno va`ewe. Prirodnoto pravo gi vostanovuva{e<br />
vrhovnite principi kako izvor <strong>na</strong> va`ewe. Taka prirodnoto pravo<br />
ima{e moral<strong>na</strong> i pravnopoliti~ka priroda, iako ne be{e prave<strong>na</strong> fundamental<strong>na</strong><br />
razlika me|u moralot i <strong>pravoto</strong>, za{to se pretpostavuva{e deka su{ti<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e da bide moralno obvrzuva~ko - da ja obvrzuva sovesta. Moralnosta,<br />
z<strong>na</strong>~i se podrazbira{e kako izraz <strong>na</strong> o<strong>na</strong> va`ewe koe <strong>pravoto</strong> i moralot<br />
vo potes<strong>na</strong> smisla go imaat kako zaedni~ko, <strong>na</strong>sproti specifi~niot karakter<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako prisilen poredok. V. Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica,<br />
1996, str. 279-280.<br />
431
niot princip <strong>na</strong> prirodnoto pravo go izrazil so svojot pro~uen kategori~ki<br />
imperativ: "deluvaj <strong>na</strong>dvore{no taka {to slobod<strong>na</strong>ta upotreba<br />
<strong>na</strong> tvojata samovolja mo`e da postoi zaedno so slobodata <strong>na</strong> sekogo spored<br />
nekoj op{t zakon." Zapostavuvaj}i ja okolnosta deka ova tvrdewe e<br />
besmisleno, nejzi<strong>na</strong>ta smisla e jas<strong>na</strong>, da se podr`i maksimumot <strong>na</strong> sloboda<br />
so ograni~uvawe samo vo nejzin sopstven interes. 811<br />
Prirodnopravnoto u~ewe <strong>na</strong> Xon Lok, pretstavuva osnova <strong>na</strong><br />
ideologijata <strong>na</strong> liberalizmot 812 i konstitucio<strong>na</strong>lizmot, a so svoite<br />
811<br />
Ibid, str. 277-281<br />
812<br />
"Iako liberalizmot e kontroverzen poim ~ie z<strong>na</strong>~ewe istoriski se<br />
pomestuva{e, ovde go upotrebuvame kako z<strong>na</strong>k za <strong>na</strong>stojuvaweto <strong>na</strong>sproti tiranijata<br />
i apsolutisti~kiot sistem da se podr`at vrednostite <strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong><br />
izbor, razumot i tolerancijata. Osporuvaj}i ja mo}ta <strong>na</strong> despotskite mo<strong>na</strong>rhii<br />
i nivnoto pravo <strong>na</strong> vlast "spored bo`jata milost," liberalizmot saka{e<br />
da ja ograni~i mo}ta <strong>na</strong> dr`avata i edinstveno da ja definira prav<strong>na</strong>ta sfera<br />
nezavisno od deluvaweto <strong>na</strong> dr`avata. Vo sredi{eto <strong>na</strong> toj proekt se <strong>na</strong>o|a{e<br />
celta - osloboduvawe <strong>na</strong> civilnoto op{testvo (osobeno <strong>na</strong> semejniot i delovniot<br />
`ivot) od politi~ki vme{uvawa so istovremeno ograni~uvawe <strong>na</strong> vlasta<br />
<strong>na</strong> dr`avata. Liberalizmot postepeno zapo~<strong>na</strong> da se povrzuva so doktri<strong>na</strong>ta<br />
deka poedinecot treba da bide sloboden vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> sopstvenite streme`i<br />
vo verskite, ekonomskite i politi~kite raboti - vsu{not vo sî vo {to<br />
se zafa}a{e vo sekojdnevniot `ivotot. Iako razli~nite "varijanti" <strong>na</strong> liberalizmot<br />
taa cel ja tolkuvaa <strong>na</strong> razli~ni <strong>na</strong>~ini, site bea slo`ni okolu posreduvaweto<br />
<strong>na</strong> ustav<strong>na</strong>ta dr`ava vo privat<strong>na</strong>ta sopstvenost i <strong>na</strong>tprevaruva~kata<br />
pazar<strong>na</strong> ekonomija kako klu~ni mehanizmi za koordi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> poedine~nite<br />
interesi. Va`no e da se <strong>na</strong>glasi deka vo <strong>na</strong>jranite (i <strong>na</strong>jvlijatelni) liberalni<br />
doktrini, poedincite se sfa}aat kako "slobodni i ed<strong>na</strong>kvi" so "prisilni<br />
pravila", t.e. so neotu|ivi prava stek<strong>na</strong>ti so ra|aweto. Treba me|utoa<br />
da se zabele`i deka tie poedinci sî do devet<strong>na</strong>esetiot vek bea ma`i...<br />
Sredi{en problem so koj se soo~i liberalno politi~kata teorija be{e pra-<br />
{aweto kako da se izmiri konceptot <strong>na</strong> dr`avata kako nepobitno zakonski<br />
ograni~e<strong>na</strong> struktura <strong>na</strong> mo} so novoto sfa}awe <strong>na</strong> pravata, obvrskite i dol-<br />
`nostite <strong>na</strong> podanicite. Z<strong>na</strong>~i vo kakov odnos da se dovede "suvere<strong>na</strong>ta dr`ava"<br />
i "suvereniot <strong>na</strong>rod" koj be{e priz<strong>na</strong>t kako legitimni izvor <strong>na</strong> seta mo}<br />
<strong>na</strong> dr`avata. Pogolem del <strong>na</strong> liberal<strong>na</strong>ta i liberalnodemokratskata teorija<br />
se soo~i so dilemata <strong>na</strong> iz<strong>na</strong>o|awe ramnote`a me|u mo}ta i pravata, vlasta i<br />
zakonot, pravata i dol`nostite. Za{to, dodeka dr`avata mora da ima monopol<br />
<strong>na</strong>d prisilbata za da mo`e da sozdade sigur<strong>na</strong> osnova vrz koi "slobod<strong>na</strong>ta<br />
trgovija" kako i delovniot i semejniot `ivot mo`at da prosperiraat, nejzi<strong>na</strong>ta<br />
prisil<strong>na</strong> i uprav<strong>na</strong> sposobnost mora da bide sovlada<strong>na</strong> taka {to nivnite<br />
agenti nema da dojdat vo sudir so politi~kite i op{testvenite slobodi <strong>na</strong><br />
oddelniot gra|anin koj go sledi svojot sopstven interes vo konkurentskiot<br />
odnos so drugite." Held, D.Modeli demokratije, [kolska kniga, Zagreb, 1990, str.<br />
53- 54.<br />
432
<strong>na</strong>jva`ni zaklu~oci e vo direkt<strong>na</strong> sprotivnost <strong>na</strong> Hobsovata prav<strong>na</strong><br />
filozofija. 813 Spored Lok, prirod<strong>na</strong>ta sostojba koja mu prethodi <strong>na</strong><br />
gra|anskoto op{testvo ne e voe<strong>na</strong> sostojba, za{to ~ovekovata priroda<br />
ne e egoisti~ka, tuku racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>. Vo prirodata vladee celos<strong>na</strong> sloboda<br />
i sovr{e<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost. Sloboda, za{to lu|eto mo`at da pravat sî<br />
{to sakaat, ed<strong>na</strong>kvost, za{to nikoj nema pove}e mo} i prava odo{to<br />
dru|ite. Vo nea vladee prirodniot zakon so site i site kako ramnopravni<br />
i nezavisni se spremni da go slu{aat. Toj zakon e ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong> razumot.<br />
Prirodniot zakon gi pou~uva lu|eto deka <strong>na</strong> drugiot ne treba da<br />
mu se <strong>na</strong>nesuva {teta vo `ivotot, zadravjeto, slobodata i sopstvenosta,<br />
za{to site lu|e se delo <strong>na</strong> semo}niot i bezgrani~no mudriot tvorec:<br />
site se slu|i <strong>na</strong> eden semo}en gospodar koj gi ispratil vo svetot po<br />
svojata rabota. Lu|eto se sopstvenost <strong>na</strong> onoj so ~ie delo se sozdadeni<br />
<strong>na</strong> negovo, a ne <strong>na</strong> tu|o zadovolstvo, a ottamu {to <strong>na</strong> site im se dadeni<br />
sli~ni sposobnosti da gi delat vo ed<strong>na</strong> prirod<strong>na</strong> zaednica, ne mo`e da<br />
se zamisli nikakva pot~inetost me|u lu|eto koja bi im dala pravo da se<br />
uni{tuvaat eden so drug. Naprotiv, lu|eto se sozdadeni da mu slu`at<br />
eden <strong>na</strong> drug, kako {to su{testvata od ponizok vid se sozdadeni niv da<br />
im slu`at. A za site lu|e da mo`at da se vozdr`at od povredata <strong>na</strong> tu-<br />
|ite prava (i so toa da ne mu {tetat edni <strong>na</strong> drugi) i da se po~ituva zakonot<br />
<strong>na</strong> prirodata (~ija cel e mir i za~uvuvawe <strong>na</strong> celoto ~ove{tvo),<br />
vo taa sostojba izvr{uvaweto <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> prirodata e pomesteno vo<br />
racete <strong>na</strong> sekoj ~ovek. Spored prirodniot zakon sekoj e svoj sopstven<br />
sudija i izvr{itel, odnosno, sekoj ima pravo da go kazni agresorot <strong>na</strong><br />
toj zakon vo mera koja ne bi ja dozvolila negovata povreda. Za{to, zakonot<br />
<strong>na</strong> prirodata (kako i site drugi zakoni koi se odnesuvaat <strong>na</strong> lu-<br />
|eto <strong>na</strong> ovoj svet) bi bil zaluden ako ne postoi nikoj koj vo taa prirod<strong>na</strong><br />
sostojba nema mo} da go izvr{uva toj zakon i pritoa da gi za{titituva<br />
nevinite, a da gi kaznuva prestapnicite. Toa proizleguva ottamu<br />
{to, kako sekade i vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba se javuvaat prekr{iteli <strong>na</strong><br />
zakonite (ovde prirodnite) i tie se go<strong>na</strong>t i kaznuvaat. Izrekuvaweto i<br />
813<br />
"Lok, koj vo mnogu ne{ta ne se soglasuva so Hobs, go sledi vo pretpostavkata<br />
deka e razumno direktno da se pretpostavi deka `elbata <strong>na</strong> grupata<br />
mo`e da se poistoveti so `elbata <strong>na</strong> mnozinstvoto ~lenovi <strong>na</strong> taa grupa. pa<br />
sepak, drugite razliki ovaa pretpostavka ja pravat z<strong>na</strong>~itelno poneprijat<strong>na</strong><br />
odo{to e taa za Hobs. Glav<strong>na</strong>ta od tie razliki e vo toa {to Lokovata prirod<strong>na</strong><br />
sostojba povtorno e izmoralisa<strong>na</strong>, taka {to opisot <strong>na</strong> lu|eto vo prirod<strong>na</strong>ta<br />
ili vo predpoliti~kata sostojba stanuva opis <strong>na</strong> toa kakvi se tie koga<br />
se povrzani so prirodniot, moralen zakon. Ottamu pra{aweto za nivniot<br />
vlez vo politi~kata dr`ava, so spogodba ili <strong>na</strong> nekoj drug <strong>na</strong>~in, sega stanuva<br />
ne samo pra{awe poradi {to toa bi mo`elo da bide prednost za niv, tuku,<br />
isto taka, dali e toa moralno dopu{teno, obvrzuva~ko ili prepora~livo vo<br />
smisla <strong>na</strong> o<strong>na</strong> prethodno postoe~ka <strong>na</strong>dvicuva~ka moral<strong>na</strong> ramka." Harison, R.<br />
op. cit. str. 61.<br />
433
izvr{uvaweto <strong>na</strong> kaznite im e dovereno <strong>na</strong> lu|eto voop{to i tie vo<br />
site slu~ai se javuvaat kako sudii. 814 Me|utoa, tie stanuvaat pristrasni<br />
kon sebe, svoite rodnini i prijateli, a od druga stra<strong>na</strong> zlobata,<br />
strastite i odmazdata gi vodat daleku vo kaznuvaweto <strong>na</strong> drugite {to<br />
doveduva do neredi. Tokmu zatoa, gospod im ja podari vlasta <strong>na</strong> lu|eto<br />
815 ili lu|eto se dogovorija ({to kaj Lok sepak ostanuva nejasno) za<br />
sozdavawe <strong>na</strong> edno telo {to }e pretstavuva lek protiv tie neredi (pristrasnosta<br />
i <strong>na</strong>silstvoto <strong>na</strong> lu|eto), a toa telo e gra|anskata dr`ava. 816<br />
814<br />
"Vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba eden ~ovek preku vlasta se izdignuva <strong>na</strong>d<br />
drug, me|utoa ne preku apsolut<strong>na</strong> ili arbitrar<strong>na</strong> vlast da se odnesuva sprema<br />
krimi<strong>na</strong>lecot koga ve}e go ima v race so seta `estokost i neograni~e<strong>na</strong> raspu{tenost<br />
<strong>na</strong> svojata volja, tuku da mu vozvrati tolku kolku {to negoviot laden<br />
razum i sovest mu <strong>na</strong>lagaat, {to sodvetstvuva <strong>na</strong> negoviot prestap, a {to e<br />
samo tolku kolku {to mo`e da poslu`i za reparacija. Za{to ovie dve se edinstvenite<br />
pri~ini poradi koi eden ~ovek zakonski mo`e da mu <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong><br />
drug, a {to nie go <strong>na</strong>rekuvame kaz<strong>na</strong>. Kr{ej}i go zakonot <strong>na</strong> prirodata, prestapnikot<br />
se opredeluva da `ivee spored pravila razli~ni od pravilata <strong>na</strong> razumot<br />
i op{tata pravednost, koi se mera {to gospod ja postavi preku deluvaweto<br />
<strong>na</strong> lu|eto za niv<strong>na</strong>ta zaedni~ka sigurnost... O{teteniot ima pravo <strong>na</strong><br />
prisvojuvawe <strong>na</strong> imotot i uslugite <strong>na</strong> prestapnikot spored <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> samoza-<br />
{tita kako {to sekoj ~ovek ima pravo da go kazni zlostorstvoto za da spre~i<br />
povtorno da bide izvr{eno spored <strong>pravoto</strong> koe treba da go {titi celoto ~ove{tvo<br />
i da gi pravi site razumni ne{ta zaradi postignuvawe <strong>na</strong> taa cel, a zaradi<br />
spre~uvawe <strong>na</strong> drugite da storat sli~en prestap koj nikakva reparacija<br />
ne mo`e da go kompenzira... Lok, \z. Two Treatises of Government, spored Parsons,<br />
T. Teorije o dru{tvu, Vuk Karad`i}, Beograd, 1969, str. 105.<br />
815<br />
Ibid, str. 106. Ottamu, negoviot "zakon <strong>na</strong> prirodata e svedo{tvo za<br />
voljata <strong>na</strong> gospod. Toj e "Bo`ji glas" vo ~ovekot." Strauss, L. op. cit. str. 152.<br />
816<br />
Vo objasnuvaweto <strong>na</strong> politi~kata mo} (dr`avata), Lok trgnuva od<br />
prirod<strong>na</strong>ta sostojba i pritoa veli: "Zaradi to~no sfa}awe <strong>na</strong> politi~kata<br />
mo} i izvlekuvawe <strong>na</strong> nejzinoto poteklo od prapri~i<strong>na</strong>ta, mora da razgledame<br />
vo kakva sostojba prirodno se <strong>na</strong>o|aat site lu|e, a toa e sostojba <strong>na</strong> sovr{e<strong>na</strong><br />
sloboda kako vo <strong>na</strong>so~uvaweto <strong>na</strong> nivnite dejstvija i raspolagaweto so niv<strong>na</strong>ta<br />
sopstvenost i so nivnite li~nosti taka kako {to tie smetaat deka e <strong>na</strong>jdobro<br />
vo granicite <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> prirodata i bez zavisnost od voljata <strong>na</strong> nekoj<br />
drug. Ibid, str. 104. Ottamu, pravilno zabele`uva Strauss: "Prirod<strong>na</strong>ta sostojba<br />
koja <strong>na</strong> prv pogled izgleda kako zlaten period, vladeewe <strong>na</strong> gospod ili<br />
<strong>na</strong> dobrite demoni, bukvalni z<strong>na</strong>~i sostojba bez vladeewe - "~ista a<strong>na</strong>rhija."<br />
Toa bi mo`elo da trae zasekoga{ "koga ne bi postoele iskol~enostite i<br />
rasipanosta <strong>na</strong> degeneriranite lu|e," me|utoa za nesre}a <strong>na</strong> pogolemiot broj<br />
od niv "ne se strogi privrzanici <strong>na</strong> pravdata i pravednosta." Od ova, a sega ne<br />
zboruvam za drugite pri~ini, prirod<strong>na</strong>ta sostojba ima mnogu "nedostatoci"...<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to e "~ista a<strong>na</strong>rhija" prirod<strong>na</strong>ta sostojba o~igledno ne e pogod<strong>na</strong><br />
da bide op{testve<strong>na</strong> sostojba. Strauss, L. op. cit. str. 158-159.<br />
434
Vo gra|ansko dr`ava lu|eto se zdru`uvaat zaradi zaedni~kiot<br />
interes: zaem<strong>na</strong> za{tita, sigurnosta <strong>na</strong> mirniot `ivot i od potrebata<br />
za eden nepristrasen avtoritet koj nema da se me{a vo privatniot `ivot<br />
i koj, soglasno utvrdeniot zakon, bi gi re{aval site me|usebni<br />
sporovi. Vo toa op{testvo deluva i odlu~uva mnozinstvoto. Granicata<br />
<strong>na</strong> politi~kata vlast <strong>na</strong>jprvin e postave<strong>na</strong> so prirodniot zakon, potoa<br />
so odnosite <strong>na</strong> doverba i so utvrde<strong>na</strong>ta soglasnost <strong>na</strong> site so koi se<br />
vladee. Vo tie uslovi vo koi pravata <strong>na</strong> poedinecot se izveduvaat od<br />
prirodniot zakon, Lok smeta deka pozitivnite zakoni pretstavuvaat<br />
samo zacvrstuvawe i celos<strong>na</strong> garancija <strong>na</strong> prirodniot zakon. 817 Prirodnite<br />
zakoni se opravdani samo dokolku pretstavuvaat oru`je <strong>na</strong> slobodata,<br />
a ne nejzino ograni~uvawe. So ogled pak, <strong>na</strong> toa {to prirodniot<br />
zakon e osnov<strong>na</strong> norma za site lu|e, toj zakon e <strong>na</strong>jvisok duri i za zakonodav<strong>na</strong>ta<br />
vlast. So toa prirodnoto pravo, kako racio<strong>na</strong>lno pravo, Lok<br />
go postavi <strong>na</strong>d dr`av<strong>na</strong>ta vlast. Pozitivnite zakoni, vo interes <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
prime<strong>na</strong> mora da bidat op{ti i izvesni. 818 Ottuka, jasno proizleguva<br />
ed<strong>na</strong> od osnovnite razliki <strong>na</strong> negovite stavovi od onie <strong>na</strong> Hobs.<br />
Spored Hobs, dr`avata z<strong>na</strong>~i negacija <strong>na</strong> nerazum<strong>na</strong>ta prirod<strong>na</strong> sostojba<br />
i sozdavawe su{tinski razli~<strong>na</strong>, razum<strong>na</strong> sostojba vo koja }e bidat<br />
negirani prirodnite prava koi postojat vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba i realizizacija<br />
<strong>na</strong> prirodniot zakon koj vo taa sostojba ne deluva. 819 Za Lok,<br />
817<br />
Spored Lok, prirodniot zakon "sigurno postoi i mu e razbirliv i<br />
jasen kako <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lniot poedinec, taka i <strong>na</strong> onoj koj go prou~uva, isto kako<br />
i pozitivniot zakon <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta zaednica, ako ne i pojasen kako {to e polesno<br />
da se razbere razumot odo{to fantaziraweto i zapletkanite planovi <strong>na</strong><br />
lu|eto koi sledat sprotivni iskriveni interesi izrazeni so zborovi. Za{to,<br />
taka se vistiniti i golemiot broj <strong>na</strong> municipalni zakoni <strong>na</strong> zemjite koi samo<br />
tolku se to~ni, dokolku se zasnovani vrz zakonot <strong>na</strong> prirodata koj treba da gi<br />
regulira i interpretira." Strauss, L. op. cit. str. 106.<br />
818<br />
Tadi}, Lj, op. cit. str. 87-89.<br />
819<br />
"Prirodnite zakoni kako pravednost, skromnost, nepristrasnost i<br />
<strong>na</strong>kratko, da mu se pravi <strong>na</strong> drugite o<strong>na</strong> {to sakame <strong>na</strong>m da ni go pravat, bez<br />
strav pred nekoja sila koja go obezbeduva nivnoto po~ituvawe mu se protivat<br />
<strong>na</strong> sebesi, odnosno <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite prirodni strasti koi <strong>na</strong>s ne <strong>na</strong>veduvaat <strong>na</strong> pristrasnost,<br />
drskost, odmazda i sl. A dogovorite bez me~ se samo zborovi i nemaat<br />
sila <strong>na</strong> ~ovekot da mu dadat kakva i da e sigurnost. Zatoa bez ogled <strong>na</strong> prirodnite<br />
zakoni (koi sekoj gi po~ituva koga mu e po volja da gi po~ituva, koga<br />
toa mo`e da go pravi vo sigurnost), ako voop{to ne e vospostave<strong>na</strong> vlast ili<br />
ako taa ne e dovolno sil<strong>na</strong> za <strong>na</strong>{ata sigurnost sekoj so polno zakonsko pravo<br />
}e se potpre <strong>na</strong> svojata sopstve<strong>na</strong> sila i ve{tini od pretpazlivost sprema<br />
site drugi lu|e. I sekade kade {to lu|eto `iveele vo mali semejstva, zaemnite<br />
grabnuvawa bile zanimawa za koi ne se smetalo deka se protiv prirodniet<br />
zakoni, tuku <strong>na</strong>protiv, kolku {to bile pogolemu grabe`ite tolku pogolema<br />
bila i ~esta, a pritoa lu|eto ne po~ituvale nikakvi drugi zakoni osven zako-<br />
435
pak, dr`avata e ustanova koja treba da ja sankcionira razum<strong>na</strong>ta pririod<strong>na</strong><br />
sostojba zaedno so prirodniot zakon i prirodnite prava koi se<br />
realiziraat vo nea i da se brani od nerazumnite obidi <strong>na</strong> <strong>na</strong>ru{uvawe<br />
koi sepak se mo`ni vo taa razum<strong>na</strong> sostojba. 820<br />
Vo kontekst <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenoto treba da se posmatra i motivacio<strong>na</strong>ta<br />
teorija <strong>na</strong> Lok i negovoto sfa}awe <strong>na</strong> slobodata. Imeno, spored<br />
Lok, ne{tata se dobri ili lo{i samo vo odnos <strong>na</strong> zadovolstvoto i bolkata.<br />
Nie go <strong>na</strong>rekuvame dobro o<strong>na</strong> {to vo <strong>na</strong>s mo`e da predizvika ili<br />
da go zgolemi zadovolstvoto, odnosno da ja <strong>na</strong>mali bolkata, ili o<strong>na</strong><br />
{to ni donesuva ili ni so~uvuva drugo dobro, odnosno obezbeduva otsustvo<br />
<strong>na</strong> nekoe zlo. I obratno, go <strong>na</strong>rekuvame zlo o<strong>na</strong> {to vo <strong>na</strong>s mo`e<br />
da ja predizvika ili da ja zgolemi bolkata, odnosno da go <strong>na</strong>mali zadovolstvoto,<br />
ili pak o<strong>na</strong> {to ni nosi nekoe zlo ili nî li{uva od nekoe<br />
dobro. Dobroto i zloto se razdvi`uva~i <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite strasti (motivi).<br />
Zadovolstvoto i bolkata, odnosno nivnite pri~initeli dobroto i zloto<br />
se oskata okolu koja se vrtat <strong>na</strong>{ite strasti. 821<br />
Potoa, Lok ja opredeluva slobodata. Kako {to e so dvi`eweto<br />
<strong>na</strong> teloto, taka e i so <strong>na</strong>{ata misla: ako nekoe od niv e takvo da mo`eme<br />
da go zamenime ili <strong>na</strong>pu{time spored izborot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot duh, toga{<br />
nie sme vo toa slobodni. 822 Sekade kade {to postoi celosno otsustvo<br />
<strong>na</strong> misli ili mo} ne{to da se stori spored <strong>na</strong>redbata <strong>na</strong> mislite,<br />
tuka postoi nu`nost. Taa se <strong>na</strong>rekuva prisilba, ako zapo~nuvaweto ili<br />
not <strong>na</strong> ~esta, t.e. vozdr`uvawe od svirepost koja se sostoelo od ostavawe <strong>na</strong><br />
lu|eto <strong>na</strong> nivnite `ivoti i zemjodelskite oradija... Ili "Koga bi mo`ele da<br />
pretpostavime deka golemo mno{tvo lu|e se soglasuva da ja po~ituva pravdata<br />
i drugite prirodni zakoni bez ed<strong>na</strong> zaedni~ka vlast koja gi dr`i vo strav, bi<br />
mo`ele istoto da go pretpostavime i za celoto ~ove{tvo i toga{ ne bi postoelo,<br />
nitu bi bila potreb<strong>na</strong> kakva bilo gra|anska uprava ili dr`ava, za{to bi<br />
postoel mir i bez pot~inuvawe." Vidi: Hobs, T. op. cit. Glava XVII.<br />
820<br />
Petrovi}, G. Engleska empiri~ka filozofija, Matica Hrvatska, Zagreb, 1955,<br />
str. 76-77.<br />
821<br />
Lok, \on: Ogled o ljudskom razumu, Kultura, Beograd, 1969, str. 239. I<br />
<strong>na</strong>tamu: "Pod izrazito zadovolstvo i bolka, odnosno u`ivawe i neprijatnost<br />
jas postojano gi podrazbiram ne samo teles<strong>na</strong>ta bolka i zadovolstvo, tuku sekoe<br />
u`ivawe ili neprijatnost koi gi ~uvstvuvame predizvikani bilo od prijatni<br />
ili neprijatni ~uvstva ili refleksii. Ibid, str. 242. Dobroto i zloto ne<br />
se ni{to drugo, tuku zadovolstvo i bolka, odnosno o<strong>na</strong> {to vo <strong>na</strong>s predizvikuva<br />
ili ni nosi zadovolstvo ili bolka. Spored toa, dobro i zlo vo moral<strong>na</strong><br />
smisla pretstavuva soglasuvaweto ili nesoglasuvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite volevi dejstvija<br />
so nekoj zakon koj {to so pomo{ <strong>na</strong> voljata i mo}ta <strong>na</strong> zakonodavecot ni<br />
<strong>na</strong>nesuva dobro i zlo. A toa dobro i zlo, u`ivaweto i bolesta koi po <strong>na</strong>redba<br />
<strong>na</strong> zakonodavecot go sledat <strong>na</strong>{eto pridr`uvawe ili kr{ewe <strong>na</strong> zakonot, se<br />
o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>rekuvame <strong>na</strong>grada i kaz<strong>na</strong>. Ibid, str. 377.<br />
822<br />
Ibid, str. 250.<br />
436
prodol`uvaweto <strong>na</strong> nekoe dejstvie e sprotivno <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> su{testvoto<br />
koe e sposobno za sakawe. Ako pak, prekinuvaweto ili zapiraweto<br />
<strong>na</strong> nekoe dejstvie e sprotivno <strong>na</strong> taa volja, toga{ toa se vika ograni-<br />
~uvawe. Su{testvata koi nemaat nitu misli, ni volja, vo sî í se podlo-<br />
`ni <strong>na</strong> nu`nosta. 823 Ottamu, slobodata e mo} da se prezeme ili da ne se<br />
prezeme kakvo bilo dejstvie spored toa dali duhot ve}e izbral da stori<br />
ili ne, odnosno spored toa dali toj samiot toa go saka. 824<br />
Slobodata, a toa prvo treba dobro da se zapomni, veli <strong>na</strong>tamu<br />
Lok, e vo zavisnost od postoeweto ili nepostoeweto <strong>na</strong> koe bilo dejstvie<br />
od <strong>na</strong>{eto sakawe, a ne vo zavisnost od nekoe dejstvie ili negovata<br />
sprotivnost od <strong>na</strong>{eto bendisuvawe. 825 Slobodata, z<strong>na</strong>~i se sostoi vo<br />
toa dali sme sposobni ili ne da deluvame spored svojot izbor i volja.<br />
Vtoro, voljata ili sakaweto se akti <strong>na</strong> duhot so koi toj ja upravuva<br />
svojata misla kon izvr{uvawe dejstvie i so toa ja primenuva svojata<br />
mo} za vr{ewe ili za neizvr{uvawe <strong>na</strong> toa dejstvie. Treto, so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to voljata ednostavno e mo} <strong>na</strong> duhot da gi <strong>na</strong>so~uva ~ovekovite<br />
dejstvitelni sposobnosti kon dvi`ewe ili miruvawe, dokolku tie zavisat<br />
od toa <strong>na</strong>so~uvawe, pravilen i vistinski odgovor <strong>na</strong> pra{aweto<br />
{to ja odreduva voljata - toa e duhot. Taa e toj golem motiv koj deluva<br />
<strong>na</strong> duhot <strong>na</strong>veduvaj}i go <strong>na</strong> akcija. 826 Spored toa, zaklu~uva Lok, slobo-<br />
823<br />
Ibid, str. 251.<br />
824<br />
Ibid, str. 259.<br />
825<br />
^ovek koj {to stoi <strong>na</strong> karpa ima sloboda da skoka dvaeset jardi<br />
udolu vo moreto, ne zatoa {to ima mo} da go stori sprotivnoto, t.e. da skokne<br />
dvaeset jardi <strong>na</strong>gore, bidej}i toa ne mo`e da go stori: tuku, toj e sloboden zatoa<br />
{to ima mo} da skokne ili da ne skokne. No, ako sila {to e pogolema od<br />
negovata i go zadr`i cvrsto ili go turne <strong>na</strong>dolu, toj vo takov slu~aj ve}e ne e<br />
sloboden: bidej}i storuvaweto ili propu{taweto <strong>na</strong> taa dejnost ne e vo negova<br />
mo}. Ibid, str. 253.<br />
826<br />
O<strong>na</strong> {to ja opredeluva voljata (motivot koj deluva <strong>na</strong> duhot) spored<br />
Lok e vsu{nost, neprijatnosta. Neprijatnosta e o<strong>na</strong> {to postojano ja opredeluva<br />
voljata i nî turka kon dejstvija {to gi vr{ime edni po drugi. Nie taa neprijatnost,<br />
takva kakva {to e mo`eme da ja vikame `elba, za{to `elbata e neprijatnost<br />
koja duhot ja ~uvstvuva zaradi nedostig <strong>na</strong> nekoe dobro... Osven<br />
`elbata za olesnuvawe <strong>na</strong> bolkata, postoi i `elba za otsutno pozitivno dobro,<br />
koja isto taka ed<strong>na</strong>kvo e neprijatnost... Voljata ne ja odreduva pogolemo<br />
pozitivno dobro tuku neprijatnosta... Pogolemoto dobro iako sfateno i priz<strong>na</strong>eno<br />
kako takvo, ne ja opredeluva voljata sî dodeka <strong>na</strong>{ata `elba ne porasne<br />
srazmerno so nego i ne ni predizvika neprijatnost poradi negovata otsutnost.<br />
Odvratnosta, stravot, gnevot, zavista, sramot, itn. isto taka, predizvikuvaat<br />
neprijatnost i so toa vlijaat <strong>na</strong> voljata... nema re~isi nitu ed<strong>na</strong> strast<br />
koja {to ne e slede<strong>na</strong> so `elbata. Sekade kade {to postoi neprijatnost postoi<br />
i `elba, vo toa sum siguren, za{to nie sekoga{ sakame sre}a i kolku neprijatnosti<br />
~uvstvuvame, tolku sre}a posakuvame, a i samite taka mislime kak-<br />
437
data e mo} da deluvame ili da ne deluvame spored <strong>na</strong>so~enosta <strong>na</strong> duhot.<br />
Mo}ta za <strong>na</strong>so~uvawe <strong>na</strong> dejstvitelnite sposobnosti kon dvi`ewe ili<br />
miruvawe, spored oddelni prilika e o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>rekuvame volja. O<strong>na</strong><br />
{to ja <strong>na</strong>so~uva voljata kako prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>sokata e nekoja prisut<strong>na</strong> neprijatnost<br />
koja proizleguva od `elbata ili barem sekoga{ e slede<strong>na</strong><br />
od nea. @elbata sekoga{ e pottik<strong>na</strong>ta od nekoe zlo koe sakame da go<br />
izbegneme: za{to celos<strong>na</strong>ta sloboda od bolka sekoga{ e nu`en del od<br />
<strong>na</strong>{ata sre}a, dodeka dobroto, duri i <strong>na</strong>jgolemoto, ne sekoga{ ja pottiknuva<br />
`elbata ottamu {to ne go so~inuva ili ne se smeta deka go so~inuva<br />
nu`niot del <strong>na</strong> sre}ata: za{to, nie go sakame samo toa da bideme<br />
sre}ni. 827 Me|utoa, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in op{tata `elba za sre}a deluva postojano<br />
i nepromenlivo: za{to nie sepak mo`eme da se vozdr`ime od zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> koja bilo `elba, da spre~ime taa da ja <strong>na</strong>so~i voljata <strong>na</strong><br />
neposre<strong>na</strong> akcija sî dodeka zrelo ne ispitame dali toa oddelno prividno<br />
dobro koe treba da go sakame go pravi delot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata vistinska<br />
sre}a, dali toa e vo soglasnost so nea ili ne. Po takvoto ispituvawe,<br />
rezultatot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto sudewe e o<strong>na</strong> {to kone~no ja opredeluva ~ovekovata<br />
odluka: za{to ~ovekot ne bi bil sloboden koga negovata volja bi<br />
bila odrede<strong>na</strong> so ne{to drugo, a ne so negovata sopstve<strong>na</strong> `elba koja ja<br />
vodi negoviot sopstven sud. 828<br />
Spored Lok, ~ovekot samo vo eden slu~aj e sloboden vo pogled<br />
<strong>na</strong> sakaweto - koga izbira nekoe oddale~eno dobro za cel <strong>na</strong> svoite usilbi.<br />
Tuka ~ovekot mo`e da go odlo`i aktot <strong>na</strong> izborot, da se vozdr`i<br />
od odlu~uvaweto za ili protiv predlo`enoto ne{to dodeka ne ispita<br />
dali toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> po svojata priroda i posledici pridonesuva za negovata<br />
sre}a ili ne. Za{to, koga ed<strong>na</strong>{ go izbral toa dobro i toa sta<strong>na</strong>lo<br />
del od negovata sre}a, toa ja pottiknuva `elbata i predizvikuva<br />
neprijatnost srazmerno so nego, koja ja odreduva negovata volja i go <strong>na</strong>veduva<br />
kon dejstvuvawe za postignuvawe <strong>na</strong> ne{tata {to gi izbral,<br />
koga za toa }e se pru`i prilika. Od toa mo`eme da vidime zo{to se<br />
va i da e <strong>na</strong>{ata sostojba... Voljata prirodno e opredele<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jsil<strong>na</strong>ta neprijatnost."<br />
Ibid, str. 262, 264 i 269.<br />
827<br />
Ako se zapra{a {to ja razdvi`uva `elbata, odgovaram deka toa e<br />
sre}ata i ni{to drugo. Sre}ata vo svojot celosen obem e <strong>na</strong>jgolemoto zadovolstvo<br />
za koe sme sposobni, a nesre}ata <strong>na</strong>jgolema bolka: a <strong>na</strong>jniskiot stepen <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to se <strong>na</strong>rekuva sre}a e tolku sloboda od bolkite i tolku vistinsko u`ivawe<br />
kolku {to e neophodno ~ovekot da bide zadovolen. Ibid, str. 270. Toa {to<br />
mo`e da ni predizvika zadovolstvo nie go <strong>na</strong>rekuvame dobro, a toa {to mo`e<br />
da ni predizvika bolka - zlo od pri~i<strong>na</strong> {to mo`at da ni <strong>na</strong>nesat zadovolstvo<br />
i bolka, a vo toa se sostoi <strong>na</strong>{ata sre}a i nesre}a... Dobro e toa {to proizveduva<br />
pomal stepen <strong>na</strong> bolka ili pogolem stepen <strong>na</strong> zadovolstvo i obratno. Ibid,<br />
str. 271. Nu`nosta da se bara vistinskata sre}a e temel <strong>na</strong> sekoja sloboda.<br />
Ibid, str. 278.<br />
828<br />
Ibid, str. 297.<br />
438
slu~uva ~ovekot opravdano da zaslu`i kaz<strong>na</strong> iako sigurno z<strong>na</strong>eme deka<br />
toj vo site svoi volevi dejstvija go sakal, i toa nu`no, samo o<strong>na</strong> {to go<br />
smeta za dobro. No, so ogled <strong>na</strong> toa {to negovata volja bila opredele<strong>na</strong><br />
od o<strong>na</strong> {to negoviot razum go smetal za dobro, toa sepak ne go izvinuva,<br />
za{to toj so pre<strong>na</strong>gliot sopstven izbor si <strong>na</strong>turil sebesi pogre{en<br />
kriterium za dobroto i zloto, taka {to ovie, iako la`ni i pogre{ni,<br />
isto taka, vlijaele <strong>na</strong> negovoto povedenie kako da bile vistiniti. Toj<br />
go rasipal svojot vkus i samo zatoa samiot sebesi e odgovoren za bolesta<br />
i smrta koi proizlegle od toa. Ve~niot zakon i prirodata <strong>na</strong> ne{-<br />
tata ne mo`at da bidat izmeneti za da bidat usoglaseni so negoviot<br />
lo{ izbor. Ako toj ja zapostavil i zloupotrebil slobodata <strong>na</strong> ispituvaweto<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to vistinski ja so~inuva negovata sre}a i so toa bil<br />
zaveden <strong>na</strong> kriv pat, za nesre}ite {to sleduvaat vinoven e negoviot<br />
sopstven izbor. 829<br />
No sepak, se postavuva pra{aweto: zo{to lu|eto go pretpostavuvaat<br />
polo{oto <strong>na</strong>sproti dobroto, zo{to go odbiraat o<strong>na</strong> {to po nivno<br />
sopstveno priz<strong>na</strong>nie |i pravi nesre}ni? Za da doz<strong>na</strong>eme zo{to lu|eto<br />
posegaat po razli~ni i sprotivni pati{ta iako site ja baraat sre-<br />
}ata mora da pogledneme od kade <strong>na</strong>stanuvaat site neprijatnosti koi ja<br />
<strong>na</strong>so~uvaat odlukata <strong>na</strong> voljata vo site volevi dejstvija. Takviot<br />
izbor, spored Lok, proizleguva: 1 0 Od telesnite bolki. Nekoi od niv<br />
<strong>na</strong>stanuvaat od pri~ini {to ne se vo <strong>na</strong>{a mo}: takvi se ~esto telesnite<br />
bolki od nema{tija, bolesti ili <strong>na</strong>dvore{ni povodi, <strong>na</strong> primer,<br />
ma~ewe, itn. Koga takvite bolki se prisutni i vehementni tie <strong>na</strong>j~esto<br />
silno deluvaat <strong>na</strong> voljata i go svrtuvaat tekot <strong>na</strong> ~ove~kiot `ivot<br />
<strong>na</strong>stra<strong>na</strong> od doblestite, pobo`nosta i verata od seto o<strong>na</strong> {to spored<br />
nivno mislewe vodi kon sre}a: za{to sekoj od niv ne se trudi (ili ne e<br />
sposoben, za{to se odvik<strong>na</strong>l od toa) preku posmatrawe <strong>na</strong> oddale~enoto<br />
idno dobro da ja razbudi `elbata vo sebe {to bi bila dovolno sil<strong>na</strong><br />
da bide protivte`a <strong>na</strong> neprijatnosta koja ja ~uvstvuva poradi tie telesni<br />
maki i da ja oddr`i postojanosta <strong>na</strong> svojata volja vo izborot <strong>na</strong><br />
onie akcii koi vodat kon id<strong>na</strong>ta sre}a... Necessitas cogit ad turpia (Nu`nosta<br />
tera kon lo{i raboti). 830 2 0 Od pogre{ni `elbi {to proizlegvaat<br />
od pogre{no sudewe. Osta<strong>na</strong>tite neprijatnosti <strong>na</strong>stanuvaat poradi<br />
<strong>na</strong>{ite `elbi za otsutnoto dobro, a tie `elbi sekoga{ se srazmerni<br />
i zavisni od <strong>na</strong>{ite zamisli za toa otsutno dobro i nemaat sud<br />
za nego: a i ednoto i drugoto, po <strong>na</strong>{a vi<strong>na</strong>, mo`e da bidat pogre{no. 831<br />
3 0 Od pogre{en sud za toa {to e neophodno za sre}a. Ed<strong>na</strong> od glavnite<br />
pri~ini poradi koi lu|eto ne se pottik<strong>na</strong>ti da go posakuvaat <strong>na</strong>jgolemoto<br />
otsutno dobro e niv<strong>na</strong>ta sklonost kon zaklu~okot deka mo`at da<br />
829<br />
Ibid, str. 283.<br />
830<br />
Ibid, str. 284.<br />
831<br />
Ibid, str. 285.<br />
439
idat sre}ni i bez nego. 832 4 0 Od pogre{no sporeduvawe <strong>na</strong> sega{nosta i<br />
idni<strong>na</strong>ta. Ne{tata {to se vo blizi<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot pogled obi~no ni<br />
izgledaat pogolemi od onie vistinski pogolemite, no poodale~enite.<br />
Taka e i so bolkata i zadovolstvoto: o<strong>na</strong> {to e prisutno obi~no prete`nuva,<br />
a o<strong>na</strong> {to e poodale~eno poslabo pominuva pri sporeduvaweto.<br />
Zatoa lu|eto <strong>na</strong>j~esto se kako nekoi rasipni <strong>na</strong>slednici, pove}e se<br />
skloni da go sakaat o<strong>na</strong> {to malku go imaat vo rakata, od o<strong>na</strong> mnogu<br />
{to doprva treba da dojde: i taka zaradi mali ne{ta vo svojot posed<br />
tie se otka`uvaat od golemite {to ima verojatnost da se ostvarat. A<br />
toa e pogre{en sud. 833 5 0 Od posmatraweto <strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> dejstvijata.<br />
[to se odnesuva do ne{tata {to se dobri i lo{i, {to spored<br />
svoite posledici, se sposobni vo idni<strong>na</strong> da ni donesat dobro ili zlo,<br />
vo sudeweto mo`e da se gre{i <strong>na</strong> dva <strong>na</strong>~ini: a) koga smetame deka od<br />
niv nema da proizleze zlo, tolku kolku {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> proizleguva, i<br />
b) koga smetame, deka iako posledicata e z<strong>na</strong>~itel<strong>na</strong>, sepak ne e sigur<strong>na</strong>,<br />
t.e. deka ne{tata mo`e da izlezat i poi<strong>na</strong>ku ili deka mo`eme <strong>na</strong> nekoj<br />
<strong>na</strong>~in da ja izbegneme, <strong>na</strong> primer, so rabotlivost, ve{ti<strong>na</strong>, prome<strong>na</strong>,<br />
kaewe i sl. Pri~inite za toa se 1. nez<strong>na</strong>eweto (ako nekoj sudi, a ne<br />
gi pribavil site izvestuvawa {to mo`e da gi pribavi, toj ne mo`e da<br />
go izbegne pogre{noto sudewe) i, 2. nevnimatelnosta (koga ~ovekot go<br />
previduva i o<strong>na</strong> {to go z<strong>na</strong>e: toa nekoe afektivno i momentno nez<strong>na</strong>ewe<br />
koe go zaveduva <strong>na</strong>{iot sud isto kako i nez<strong>na</strong>eweto). 834<br />
[to se odnesuva do pravdata, ~ovek, spored Lok, mo`e ne z<strong>na</strong>m<br />
kolku i da e uveren vo prednosta <strong>na</strong> doblesta, vo toa deka taa mu e neophod<strong>na</strong><br />
sekomu koj ima kakvi bilo celi <strong>na</strong> ovoj svet ili <strong>na</strong>de`i vo onoj<br />
drugiot kako {to hra<strong>na</strong>ta mu e neophod<strong>na</strong> <strong>na</strong> sî {to e `ivo, no sepak<br />
dodeka toj ne po~uvstvuva glad i `ed za pravdata, dodeka ne po~uvstvuva<br />
neprijatnost poradi nedostigot <strong>na</strong> doblesta, negovata volja nema da<br />
se re{i kon nikakva akcija za steknuvawe <strong>na</strong> toa priz<strong>na</strong>eno pogolemo<br />
dobro, tuku <strong>na</strong>mesto toa nekoi drugi neprijatnosti koi toj gi ~uvstvuva<br />
}e ja <strong>na</strong>veduvaat negovata volja kon nekoi drugi akcii. 835 A toa se slu-<br />
~uva ottamu {to: 1 0 otstranuvaweto <strong>na</strong> neprijatnosta e prviot ~ekor<br />
kon sre}ata, 2 0 samo neprijatnosta e prisut<strong>na</strong>: bi bilo sprotivno <strong>na</strong><br />
prirodata <strong>na</strong> ne{tata, ne{to {to e otsutno da deluva ovde kade {to go<br />
nema, 836 3 0 kon nebesnite radosti ne se stremat site onie koi gi smetaat<br />
za mo`ni, 837 4 0 nitu ed<strong>na</strong> golema neprijatnost nikoga{ ne biva zameneta:<br />
<strong>na</strong> primer, sekoja sil<strong>na</strong> teles<strong>na</strong> bolka, nesovladivata strast <strong>na</strong> ~o-<br />
440<br />
832<br />
Ibid, str. 286.<br />
833<br />
Ibid, str. 288.<br />
834<br />
Ibid, str. 292.<br />
835<br />
Ibid, str. 265.<br />
836<br />
Ibid, str. 266.<br />
837<br />
Ibid, str. 267.
vek {to silno e zaquben ili netrpelliva `elba za odmazda 838 - site tie<br />
strasti ja oddr`uvaat voljata vo postroja<strong>na</strong> i <strong>na</strong>preg<strong>na</strong>ta sostojba.<br />
Koga voljata taka e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong>, taa voop{to ne mu dopu{ta<strong>na</strong> razumot da<br />
go <strong>na</strong>pu{ti toj predmet, tuku neprestano gi vrabotuva site misli <strong>na</strong><br />
duhot i mo}ta <strong>na</strong> teloto kon taa cel, za{to odlukata <strong>na</strong> voljata e pod<br />
vlijanie <strong>na</strong> taa vrhov<strong>na</strong> neprijatnost se dodeka ovaa trae. 839<br />
O<strong>na</strong> {to, me|utoa, posebno e z<strong>na</strong>~ajno za Lok e negovoto doka`uvawe<br />
<strong>na</strong> faktot, za koj za `al i denes postojat sprotivni mislewa, deka<br />
pravdata e daleku od toa da bide vrode<strong>na</strong>, kako {to toa, vpro~em e slu-<br />
~aj i so site drugi moralni pravila. Pravdata i po~ituvaweto <strong>na</strong> dogovorot,<br />
veli Lok, se toa so koe pove}eto lu|e se soglasuvaat. Se smeta<br />
deka toj princip se prostira duri i vo gnezdata <strong>na</strong> kradcite, i vo dru-<br />
`inite <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemite razbojnici. Duri i onie koi ja otfrlile humanosta<br />
od sebe sepak me|usebno ja odr`uvaat verata vo pravilata <strong>na</strong> pravdata.<br />
Jas dozvoluvam deka onie {to se <strong>na</strong>dvor od zakonot taka se odnesuvaat<br />
me|u sebe, no pritoa tie ne gi sfa}aat principite kako da se<br />
vrodeni prirodni zakoni. Tie niv gi praktikuvaat kako pravila {to<br />
soodvetstvuvaat <strong>na</strong> nivnite sopstveni zaednici. No, nevozmo`no e da<br />
se zamisli deka pravdata kako prakti~en princip e usvoe<strong>na</strong> od toj {to<br />
se odnesuva <strong>na</strong>jkorektno kon svojot drugar sopatnik, a vo isto vreme go<br />
ograbuva i go ubiva prviot ~esen ~ovek {to }e go sretne. Pravdata i<br />
visti<strong>na</strong>ta se voobi~aeni vrski <strong>na</strong> op{testvoto, i zatoa duri i odmetnicite<br />
i razbojnicite, koi raski<strong>na</strong>le so siot drug svet moraat da ja<br />
odr`uvaat doverbata i pravilata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta pome|u sebe, oti i<strong>na</strong>ku<br />
ne bi mo`ele da opsta<strong>na</strong>t zaedno. No zarem nekoj }e re~e deka onie koi<br />
`iveat od izmama i grabe`, imaat vrodeni principi <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta i<br />
pravdata koi gi priz<strong>na</strong>vaat i prifa}aat. 840 Pravdata e op{to odobre<strong>na</strong><br />
ne zatoa {to e vrode<strong>na</strong>, tuku bidej}i e koris<strong>na</strong> (polez<strong>na</strong>). Ottuka, pri-<br />
838<br />
Vo ovaa smisla Lok go <strong>na</strong>veduva plemeto Tupi<strong>na</strong>mbo ~ii ~lenovi<br />
smetaa deka }e odat vo rajot ako sekoga{ ja izvr{uvaat odmazdata i ako izedat<br />
{to pogolem broj od svoite neprijateli, Ibid, str. 52.<br />
839<br />
Ibid, str. 268.<br />
840<br />
Vo ovaa smisla toj istaknuva deka moralnite pravila imaat potreba<br />
od dokaz: ergo, tie ne se vrodeni. Ottamu, ako <strong>na</strong>jcvrstoto moralno pravilo<br />
i temelot <strong>na</strong> sekoja op{testve<strong>na</strong> doblest, "deka ~ovekot treba da postapuva<br />
o<strong>na</strong>ka kako {to bi sakal kon nego da postapuvaat" bide postaveno pred nekoj<br />
{to nikoga{ ne ~ul za toa pravilo, a sepak ima sposobnost da ja razbere negovaat<br />
smisla, zarem toj ne bi mo`el bez bilo kakov apsurd da pra{a za pri~inite<br />
zo{to? I zarem toj {to mu go predlo`il spome<strong>na</strong>toto pravilo }e bide<br />
obvrzan da ja iznese negovata vistinitost i razumnost? Ova jasno poka`uva<br />
deka praviloto ne e vrodeno, oti ako be{e takvo za nego ne }e be{e potreben<br />
dokaz, tuku lu|eto bi morale (barem koga }e go ~ujat i razberat) ved<strong>na</strong>{ da go<br />
prifatat i da se soglasat so nego kako so ed<strong>na</strong> bespogovor<strong>na</strong> visti<strong>na</strong> vo koja<br />
~ovekot bez nitu ed<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> ne mo`e da se somneva. Ibid. str. 79.<br />
441
odno proizleguva golemata raznovidnost <strong>na</strong> mnenijata vo vrska so moralnite<br />
pravila koi {to mo`at da se sret<strong>na</strong>t pome|u lu|eto: tie mnenija<br />
zavisat od razli~nite vidovi sre}a {to tie ja o~ekuvaat ili si ja<br />
postavuvaat kako cel. 841<br />
4. TOMASIUS<br />
Spored Tomazius, treba da se pravi sî {to ~ove~kiot `ivot go<br />
pravi sre}en i treba da se vozdr`uva od o<strong>na</strong> {to toj `ivot go pravi nesre}en<br />
i {to go vodi kon prera<strong>na</strong> smrt. Spored nego, prirodnoto pravo<br />
(iustum - pravednost) e samo eden od <strong>na</strong>~elata koe mo`e da se izvede od<br />
umot, za{to tuka se i <strong>na</strong>~elata honestum (~esnost) i decorum (pristojnost,<br />
dostojnost). Na toj <strong>na</strong>~in streme`ot kon dolg i sre}en `ivot<br />
predvoden od umot pretstavuva osnov <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to toj go <strong>na</strong>rekuva honestum,<br />
decorum i iustum. Na~eloto <strong>na</strong> iustum koe va`i vo <strong>pravoto</strong> e:<br />
"Quod tibi non vis fieri. alteri ne faceris" (Ne pravi mu go <strong>na</strong> drug toa {to<br />
ne saka{ tebe da ti bide <strong>na</strong>praveno). Za razlika od <strong>pravoto</strong>, moralot se<br />
sveduva <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> honestum koe glasi: "Quod vis, ut alii sibi faciant"<br />
(Napravi go toa {to saka{ drug sebesi da si go <strong>na</strong>pravi). Na~eloto<br />
decorum, pak koe se odnesuva <strong>na</strong> politikata glasi: "Quod vis ut alii tibi<br />
faciant, tu ipsis facies" (Napravi go toa {to saka{ tebe drug da ti go <strong>na</strong>pravi).<br />
Me|utoa, spored svoite podocne`ni dela od po~etokot <strong>na</strong> XVIII<br />
vek, objasnuvaweto <strong>na</strong> prirodnoto pravo, Tomazius celosno go prenese<br />
<strong>na</strong> ramni{teto <strong>na</strong> umot, taka {to toj voedno e i privrzanik <strong>na</strong> ~istata<br />
doktri<strong>na</strong> <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lnoto pravo.<br />
5. SPINOZA<br />
Spinoza e pretstavnik <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lizmot koj, vo negoviot streme`<br />
kon postignuvawe <strong>na</strong> moralno sovr{enstvo <strong>na</strong> ~ovekot kako kraj<strong>na</strong><br />
cel <strong>na</strong> filozofijata, metodolo{ki e zasnovan vrz determinizmot i deduktivnoto<br />
zaklu~uvawe. Osnovnite problemi <strong>na</strong> negovata filozofijase<br />
vrzani za pra{awata <strong>na</strong> supstancijata, 842 spoz<strong>na</strong>vaweto 843 i<br />
841 Ibid, str. 80.<br />
842<br />
Za razlika od dualizmot <strong>na</strong> Dekart, Spinoza zastapuva monisti~ko<br />
gledi{te za postoeweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> beskraj<strong>na</strong> supstanica (ontolo{ki problem).<br />
Taa supstanica koja e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> samata sebesi (causa sui) e bog ili priroda<br />
(Deus sive Natura). Supstancijata (bogot, prirodata) e ve~<strong>na</strong> i beskone~<strong>na</strong>. Taa<br />
e edinstveniot nesozdaden subjekt koj se sozdava. So ogled <strong>na</strong> toa {to supstancijata<br />
e neograni~e<strong>na</strong>, taa ima i neograni~eno mnogu atributi (svojstva), a sekoj<br />
atribut, pod posebni uslovi, se raviva vo beskrajno mnogu modifikacii.<br />
Taka misleweto se razviva beskone~no mnogu idei, a materijata vo beskone~no<br />
mnogu prirodni tela.<br />
442
politi~kata filozofija.<br />
Vo svoeto delo Etika, Spinoza ja istaknuva sre}ata kako cel <strong>na</strong><br />
deluvaweto, a samata sre}a ja definira kako prisustvo <strong>na</strong> zadovolstvo<br />
i otsastvo <strong>na</strong> bolka. Me|utoa, zadovolstvoto i bolkata se relativni,<br />
ne apsolutni i ne oz<strong>na</strong>~uvaat sostojba, tuku preodi. Zadovolstvoto e<br />
preminuvawe <strong>na</strong> ~ovekot od pomal stepen <strong>na</strong> sovr{enstvo kon povisok,<br />
i obratno. Pod ~uvstva (affectus) toj gi podrazbira modifikaciite <strong>na</strong><br />
teloto so koi aktivnosta <strong>na</strong> teloto se zgolemuva ili <strong>na</strong>maluva, u<strong>na</strong>preduva<br />
ili spre~uva i vo ist mig ideite <strong>na</strong> tie modifikacii. Strastite,<br />
t.e. ~ustvata ne se po sebe dobri ili lo{i, tuku samo ako ja zgolemuvaat<br />
ili ja smaluvaat <strong>na</strong>{ata mo}. Pod doblest i sila pak, razbira ed<strong>na</strong>kvi<br />
ne{ta: doblesta e sposobnost za deluvawe <strong>na</strong> eden vid <strong>na</strong> mo`nosti:<br />
kolku pove}e nekoj se stremi kon toa i kolku {to ima pove}e mo`nosti<br />
za toa da ja bara svojata korist, t.e. da go odr`i svoeto bitie,<br />
dotolku pove}e e <strong>na</strong>daren so taa doblest. Toj misli deka egoizmot e<br />
nu`<strong>na</strong> posledica <strong>na</strong> streme`ot za samoodr`uvawe: "op{tiot zakon <strong>na</strong><br />
~ovekovata priroda e nikoj da ne go izbegnuva o<strong>na</strong> {to smeta deka e<br />
dobro, osven ako se <strong>na</strong>deva deka }e stekne nekoe pogolemo dobro. Kako<br />
{to umot ne bara ni{to protiv prirodata, Spinoza insistira sekoj da<br />
se saka sebesi i da se stremi kon sopstve<strong>na</strong>ta, dokolu toa e negovata<br />
vistinska, korist i da kopnee kon seto o<strong>na</strong> {to ~ovekot go vodi kon vistinski<br />
pogolemo sovr{enstvo kako i voop{to sekoj da se stremi<br />
svoeto bitie da go odr`uva kolku {to mo`e. 844<br />
843<br />
Spored Spinoza, postojat tri stepeni <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vawe. Prviot stepen<br />
<strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vawe se afektivnite sostojbi (kopne`, radost, `alost,...) i setilnite<br />
senzacii. Toa e afektivno, nejasno spoz<strong>na</strong>vawe vo koe se me{aat setilnosta<br />
i emocio<strong>na</strong>lnosta i ottamu prozleguva mat<strong>na</strong> slika za poedine~nite<br />
predmeti i pojavi. Vtoriot stepen <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vawe se odnesuva <strong>na</strong> deduktivnoto<br />
zaklu~uvawe koe se ostvaruva kako posebno izvlekuvawe <strong>na</strong> zaklu~oci preku<br />
poz<strong>na</strong>ti premisi. Toa e racio<strong>na</strong>lno spoz<strong>na</strong>vawe koe dava op{ti z<strong>na</strong>ewa i e posigurno<br />
od prethodnoto. Vo nego vistinitosta <strong>na</strong> tvrdeweto se zasnova vrz vistinitosta<br />
<strong>na</strong> argumentite od koi formalnologi~ki e izvedeno tvrdeweto.<br />
Tretiot, <strong>na</strong>jvisok stepen <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vawe e intuitivnoto spoz<strong>na</strong>vawe so koe se<br />
sogleduva su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> supstancijata. Vo nego visti<strong>na</strong>ta se otkriva bezuslovno<br />
i vo seta nejzi<strong>na</strong> celost.<br />
844<br />
Spinoza <strong>na</strong>glasuva deka op{tiot zakon <strong>na</strong> ~ovekovata priroda <strong>na</strong>lo-<br />
`uva nikoj da ne go prenebregnuva toa {to go smeta za dobro, osven ako ne se<br />
<strong>na</strong>deva deka }e stekne pogolemo dobro ili od strav od pogolemo zlo odo{to e<br />
li{uvaweto od prenebreg<strong>na</strong>toto dobro, nitu da trpi zlo, osven za da izbregne<br />
pogolemo zlo ili vo <strong>na</strong>de` deka }e stekne pogolemo dobro od pretrpenoto zlo.<br />
Toa z<strong>na</strong>~i deka od dve dobra go izbirame o<strong>na</strong> {to ni izgleda pogolemo, a od dve<br />
zla o<strong>na</strong> {to ni se ~ini pomalo. Spored Spinoza, celta <strong>na</strong> dr`avata e ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> mirot i bezbednosta <strong>na</strong> `ivotot, a pra{awata <strong>na</strong> pravdata i nepravdata<br />
mo`at da se zamislat samo vo organizira<strong>na</strong>ta dr`ava. Tadi}. Lj. op. cit. str.<br />
443
Za da go objasni pravednoto i nepravednoto, Spinoza poa|a od<br />
prirod<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong> lu|eto. Spored nego, "Sekoj postoi spored <strong>na</strong>jvisokoto<br />
pravo <strong>na</strong> prirodata i spored toa sekoj, soglasno <strong>na</strong>jvisokoto<br />
pravo <strong>na</strong> prirodata, go pravi o<strong>na</strong> {to proizleguva od nu`nosta <strong>na</strong> negovata<br />
priroda. I taka, spored <strong>na</strong>jvisokoto pravo <strong>na</strong> prirodata, sekoj<br />
sudi {to e dobro, a {to e zlo i se gri`i za svojata korist soglasno svoeto<br />
<strong>na</strong>o|awe, i se odmazduva i se trudi da go so~uva o<strong>na</strong> {to go saka, a da<br />
go uni{ti o<strong>na</strong> {to go mrazi.<br />
Koga lu|eto bi `iveele rakovodeni od razumot sekoj bi go zdobil<br />
ova svoe pravo bez kakva i da e {teta za drug. Me|utoa, so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to im se pot~ineti <strong>na</strong> afektite koi daleku ja <strong>na</strong>dminuvaat ~ovekovata<br />
mo} ili doblest, tie ~esto se odvle~eni vo razni <strong>na</strong>soki i iako<br />
im e potreb<strong>na</strong> zaem<strong>na</strong> pomo{ im se sprotivstavuvaat edni <strong>na</strong> drugi.<br />
Z<strong>na</strong>~i za lu|eto da mo`at slo`no da `iveat i sebesi da si bidat<br />
od zaem<strong>na</strong> pomo{, nu`no e da se otka`at od svoeto prirodno pravo i<br />
edni <strong>na</strong> drugite da si pribavat sigurnost deka nema da pravat ni{to<br />
{to <strong>na</strong> drugiot bi mu <strong>na</strong>nesuvalo {teta. A <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in toa mo`e da se<br />
slu~i - imeno lu|eto koi <strong>na</strong> nu`en <strong>na</strong>~in im se pot~ineti <strong>na</strong> afektite<br />
i koi se nepostojani i promelivi, da mo`at sebesi da si pribavuvaat<br />
sigurnost, i zaemno sebesi da si podaruvaat doverba - toa e jasno ottamu<br />
{to eden afekt mo`e da bide ograni~en samo so afekt posilen i<br />
sprotiven <strong>na</strong> afektot koj treba da se ograni~i i {to sekoj se vozdr`uva<br />
od storuvawe {teta <strong>na</strong> drug od strav od pogolema {teta. So pomo{<br />
<strong>na</strong> ovoj zakon, z<strong>na</strong>~i, mo`e da bide cvrsto osnova<strong>na</strong> ed<strong>na</strong> zaednica ako<br />
sebesi si go prisvoi <strong>pravoto</strong> koe sekoj go ima da se odmazduva i da sudi<br />
za dobroto i zloto i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da ima mo} <strong>na</strong> propi{uvawe <strong>na</strong> zaedni~kiot<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `ivot i <strong>na</strong> donesuvawe <strong>na</strong> zakoni i <strong>na</strong> nivno odr`uvawe<br />
ne so razumot (koj ne mo`e da gi ograni~i afektite), tuku so zakani.<br />
Ovaa zaednica utvrde<strong>na</strong> so zakoni i so silata <strong>na</strong> samoodr`uvaweto<br />
se <strong>na</strong>rekuva dr`ava, a onie koi se za{titeni so nejzinoto pravo se <strong>na</strong>rekuvaat<br />
gra|ani. Od ova lesno razbirame deka vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba<br />
ne postoi ni{to {to spored soglasnosta <strong>na</strong> site bi bilo dobro ili<br />
zlo: za{to sekoj koj se <strong>na</strong>o|a vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba se gri`i samo za<br />
svojata korist i spored svoe <strong>na</strong>o|awe i samo dokolku se potpira <strong>na</strong><br />
svojata korist odlu~uva {to e dobro, a {to zlo i so nikakvi zakoni ne<br />
e prisilen da slu{a nikoj drug, osven sebesi. I ottamu vo prirod<strong>na</strong>ta<br />
sostojba ne mo`e da se zamisli grev, no mo`e da se zamisli vo gra|anskata<br />
sostojba kade so op{ta soglasnost se odlu~uva {to e dobro, a {to<br />
zlo i kade sekoj e dol`en da ja slu{a dr`avata.<br />
Z<strong>na</strong>~i, grevot ne e ni{to drugo, tuku neposlu{nost koja zaradi<br />
toa se kaznuva so samoto pravo <strong>na</strong> dr`avata, a <strong>na</strong>protiv, poslu{nosta<br />
mu se presmetuva <strong>na</strong> gra|aninot vo zasluga, bidejki toj so samoto toa<br />
(zaradi nea) se smeta za dostoen da u`iva korist od dr`avata.<br />
83-84.<br />
444
Natamu, vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba nikoj spored op{ta soglasnost<br />
ne e gospodar <strong>na</strong> nekoja stvar, nitu po priroda postoi ne{to za {to bi<br />
mo`elo da se ka`e deka mu pripa|a <strong>na</strong> ovoj ~ovek, a ne <strong>na</strong> onoj, tuku sî<br />
im pripa|a <strong>na</strong> site. I zatoa vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba ne mo`e da se zamisli<br />
volja sekomu da mu se dade negovoto ili nekomu da mu se grabne o<strong>na</strong><br />
{to e negovo. Toa z<strong>na</strong>~i deka vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba ne se slu~uva ni-<br />
{to {to bi mo`elo da se <strong>na</strong>re~e pravedno ili nepravedno. Me|utoa<br />
toa se slu~uva vo gra|anskata sostojba kade spored op{tata soglasnost<br />
se odlu~uva {to mu pripa|a <strong>na</strong> ovoj ili onoj. 845 Od ova jasno proizleguva<br />
deka pravednoto i nepravednoto, grevot i zaslugata se poimi, a ne<br />
atributi (osobini) koji ja objasnuvaat prirodata <strong>na</strong> duhot." 846<br />
Spored nego, aktivnosta <strong>na</strong> umot e ~ovekova sloboda. 847 Lu|eto<br />
koi se dobri od umot, t.e. lu|eto koi pod vodstvo <strong>na</strong> svojot um ja baraat<br />
svojata korist, ne sakaat za sebe ni{to {to ne bi go sakale i za osta<strong>na</strong>tite<br />
lu|e. Toa e povozvi{e<strong>na</strong> sloboda odo{to tn. sloboda <strong>na</strong> voljata,<br />
za{to slobodata <strong>na</strong> voljata ne e slobod<strong>na</strong> i mo`ebi voop{to nema volja.<br />
I nikoj ne smee da si zamisluva deka zatoa {to ne e pove}e "sloboden"<br />
ne e pove}e odgovoren za svoeto odnesuvawe i za ureduvaweto <strong>na</strong><br />
svojot `ivot. Tokmu zatoa {to ~ovekovite dejstvija se determinirani<br />
845<br />
Spinoza celosno se otka`uva od mo`nosta <strong>na</strong> pravednoto po sebe.<br />
Pravoto i ne<strong>pravoto</strong>, grevot i zaslugata spored nego se poimi koi se javuvaat<br />
duri so <strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> ~ovekovoto op{testvoto i ne se atributi koi izrazuvaat<br />
nekoj apsoluten kvalitet <strong>na</strong> ~ovekovata du{a. Kako i poimite <strong>na</strong> dobroto<br />
i lo{oto, <strong>na</strong> redot i neredot, ubavoto i grdoto i poimot <strong>na</strong> pravednoto<br />
samo e ~ove~ka predrasuda i posledica <strong>na</strong> toa {to lu|eto site svoi dejstvija<br />
gi vr{at so ogled <strong>na</strong> postavenite celi. Ne{tata sami po sebe me|utoa ne se<br />
nitu pravedni, niti nepravedni, ni dobri ni lo{i. Ako Spinoza ja otfrli<br />
mo`nosta od postoewe <strong>na</strong> apsoluten kriterium <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta pravda, i toj<br />
kako i Platon i Aristotel i Paskal ja priz<strong>na</strong>va{e potrebata i postoeweto<br />
<strong>na</strong> eden op{testven empiriski kriterium <strong>na</strong> pravedno. Markovi}, B. Pravi~nost<br />
kao misao i pravno iskustvo, str. 262.<br />
846<br />
Spinoza, B. Etika (geometriskim redom izlo`e<strong>na</strong> i u pet delova podelje<strong>na</strong>),<br />
Kultura, Beograd, 1959. str. 199-200.<br />
847<br />
Spinoza tvrdi deka ne postoi slobod<strong>na</strong> volja i deka slobodata e<br />
osoz<strong>na</strong>e<strong>na</strong> nu`nost (neophodnost). Toj poa|a od u~eweto <strong>na</strong> fatalizmot (kraen<br />
determinizam) {to z<strong>na</strong>~i sudbinsaka predopredelenost <strong>na</strong> site <strong>na</strong>stani vo<br />
svetot koi so ni{to ne mo`at da se popre~at ili prome<strong>na</strong>t. Ottamu, prostorot<br />
<strong>na</strong> ~ovekovoto slobodno dejstvuvawe se stesnuva <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> duhot.<br />
Spored nego, do slobodata se doa|a so spoz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> boga (Prirodata) preku<br />
koe ~ovekot se pro~istuva od svoite strasti. Vsu{nost, samo bog sekoga{ e<br />
sloboden, za{to dejstvuva spored neophodnosta <strong>na</strong> svojata priroda, dodeka ~ovek<br />
e sloboden ako ne e prisilen vo svoeto dejstvuvawe {to z<strong>na</strong>~i samo toga{<br />
koga se rakovodi od svojot razum. Slobodata, spored ova sfa}awe e poz<strong>na</strong>ta neophodnost,<br />
a ne izbor me|u pove}e mo`nosti.<br />
445
so pomneweto, op{testvoto zaradi svojata za{tita treba da gi odgleduva<br />
svoite gra|ani so vsaduvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>de` i stav taka {to }e se dr`at<br />
do opredele<strong>na</strong> mera <strong>na</strong> op{testven poredok i koordi<strong>na</strong>cija. Sekoe vospituvawe<br />
pretpostavuva determinizam i vo otvoreniot duh <strong>na</strong> mladi<strong>na</strong>ta<br />
turiva mno{tvo zabrani od koi o~ekuva deka i tie }e go opredeluvaat<br />
nivnoto podocne`no odnesuvawe. Od zloto {to proizleguva od<br />
lo{ite dela ne treba zatoa pomalku da se pla{ime {to ova nu`no doa-<br />
|a: bilo da se <strong>na</strong>{ite dejstvija slobodni ili ne, bilo <strong>na</strong>{ite motivi<br />
sekoga{ da se <strong>na</strong>de` i strav. Ottamu, Spinoza veli deka e la`ano tvrdeweto<br />
deka toj ne mu ostavil nikakvo mesto <strong>na</strong> <strong>na</strong>redbite i zapovedite.<br />
Sosema obratno, determinizmot vodi kon moralno podobar <strong>na</strong>~in <strong>na</strong><br />
`ivot, toj nî u~i nikogo da ne go prezirame ili ismejuvame i so nikogo<br />
da ne postapuvame lo{o. Lu|eto ne se vinovni: nie im prostuvame za-<br />
{to ne z<strong>na</strong>at {to pravat. 848<br />
848<br />
Navedeno spored Durant, V. op. cit. str. 179-183. Pod vlijanie <strong>na</strong><br />
Hobs i Spinoza pretpostavuva deka ~ovekot nekoga{ `iveel vo srazmer<strong>na</strong><br />
osamenost bez zakoni i bez op{testve<strong>na</strong> organizacija. Toga{, veli toj, ne postoele<br />
nikakvi poimi za dobroto i zloto i za pravdata i nepravdata. Mo}ta i<br />
<strong>pravoto</strong> bile sosema isto. Vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba nema ni{to {to spored soglasnosta<br />
<strong>na</strong> site bi bilo dobro ili lo{o, za{to sekoj ~ovek koj se <strong>na</strong>o|a vo<br />
prirod<strong>na</strong>ta sostojba se gri`i samo za sopstve<strong>na</strong>ta korist i spored svojata<br />
sklonost, samo od gledi{te <strong>na</strong> svojata korist re{ava {to e dobro ili lo{o i<br />
so nikakvi zakoni ne e vrzan da im odgovara <strong>na</strong> drugite odo{to <strong>na</strong> sebesi.<br />
Ottamu, vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba ne mo`e da se zamisli zlostorstvo, tuku samo<br />
vo gra|anskata sostojba kade {to so zaedni~ka spogodba se re{ava {to e dobro<br />
ili lo{o i kade sekoj e obvrzan da í odgovara <strong>na</strong> dr`avata. Prirodnoto pravo<br />
i prirodniot poredok vo koi se ra|aat site lu|e i vo <strong>na</strong>jgolem del `iveat go<br />
zabranuva samo o<strong>na</strong> po {to nikoj ne kopnee i {to nikoj ne mo`e da go pravi, i<br />
ne mu se protivi nitu <strong>na</strong> kavgite ni <strong>na</strong> omrazata, nitu <strong>na</strong> gnevot ni <strong>na</strong> izmamni{tvoto<br />
ili {to i da e drugo {to e barano od ~uvstvitelnite streme`i.<br />
Me|utoa, zatoa {to potrebite predizvikuvaat zaem<strong>na</strong> pomo{ me|u lu-<br />
|eto onoj priroden poredok <strong>na</strong> mo} se razviva vo moralen poredok <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Ottamu {to kaj site lu|e postoi strav od osamenost, za{to vo nego nikoj nema<br />
sili da se brani i da gi zadovoluva nu`nite potrebi <strong>na</strong> `ivotot, lu|eto od<br />
prirodata baraat op{testve<strong>na</strong> organizacija. Dokolku lu|eto zaemno ne bi se<br />
pomagale, edvaj deka bi bila dovol<strong>na</strong> silata <strong>na</strong> <strong>na</strong> eden poedinec za odbra<strong>na</strong> od<br />
opasnostite. Me|utoa, lu|eto od prirodata ne se podgotveni za zaemni otstapki<br />
kakvi {to gi bara op{testveniot poredok. Duri opasnosta stanuva pri~i<strong>na</strong><br />
za nivnoto zdru`uvawe, a taa toga{ stanuva hra<strong>na</strong> i posilen instinkt: lu-<br />
|eto ne se ra|aat kako gra|ani, tuku doprva se razvivaat vo gra|ani. Vo <strong>na</strong>jgolem<br />
del vo osnovata <strong>na</strong> svoeto srce lugeto se individualisti~ki buntovnici<br />
protiv zakonite i obi~aite. Op{testvenite instinkti se od podocne`no poteklo<br />
i poslabi od individualisti~kite i niv im e potrebno da zajak<strong>na</strong>t. ^ovekot<br />
ne e po priroda dobar, me|utoa so zdru`uvawe, makar i samo vo semejst-<br />
446
Celta <strong>na</strong> dr`avata ne e da vladee, nitu lu|eto da gi dr`i vo<br />
strav, tuku <strong>na</strong>protiv da go osloboduva poedinecot od stravot kako bi<br />
mo`el da `ivee i deluva vo celos<strong>na</strong> bezbednost ne pravej}i nepravdi<br />
nitu sebesi ni <strong>na</strong> svoite sosedi. Z<strong>na</strong>~i dr`avata e cel <strong>na</strong> vistinskata<br />
sloboda. Slobodata e cel <strong>na</strong> dr`avata, za{to funkcija <strong>na</strong> dr`avata e<br />
u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> raste`ot, a ne rastewe <strong>na</strong> zavista od slobodniot prostor<br />
za {irewe. No {to ako zakonite go popre~uvaat <strong>na</strong>predokot i porastot<br />
<strong>na</strong> slobodata? [to treba da se pravi ako dr`avata kako sekoj<br />
drug organizam i organizacija se stremi da ja odr`i svojata egzistencija<br />
({to redovno z<strong>na</strong>~i deka onie koi se <strong>na</strong> polo`ba sakaat <strong>na</strong> nea da<br />
se odr`at) i da stane mehanizam za vladeewe i eksploatacija? Spinoza<br />
odgovara, deka treba da im se pokoruvame i <strong>na</strong> nepravedni zakoni, no<br />
samo ako e dopu{ten protest i diskusija i ako postoi sloboda <strong>na</strong> govorot<br />
sostojbata da se promeni <strong>na</strong> miren <strong>na</strong>~in. Toj priz<strong>na</strong>va deka od takvata<br />
sloboda mo`at da <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t nekoi neprijatnosti, me|utoa nikoga{<br />
ne postoela taka mudra ustanova {to ottamu ne <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la nekakva {teta.<br />
Zakonite koi zabranuvaat iska`uvawe <strong>na</strong> slobodnoto mislewe im<br />
go ru{at ugledot <strong>na</strong> site zakoni. za{to lu|eto nema dolgo da gi po~ituvaat<br />
zakonite koi{to ne smeat da gi kritikuvaat. Kolku {to ed<strong>na</strong><br />
vlada mu ja odzema slobodata <strong>na</strong> govor lu|eto se pove}e }e stanuvaat<br />
protiv toa odzemawe. Lu|eto po svojata priroda se takvi {to ni{to ne<br />
podnesuvaat pote{ko odo{to koga mislite do koi tie dr`at deka se<br />
vistiniti im se prepi{uvaat vo grev protiv zakonite i koga kako nevoto,<br />
<strong>na</strong>stanuvaat simpatiite, nekoe ~uvstvo <strong>na</strong> prisnost i <strong>na</strong>jposle qubov.<br />
Nie go sakame o<strong>na</strong> {to li~i <strong>na</strong> <strong>na</strong>s. Nam ne ni se mili samo ne{tata {to sme<br />
gi sakale, tuku i ne{tata za koi samo }e <strong>na</strong>jdeme deka ni se sli~ni. Ottamu<br />
proizleguva podr`uvaweto so afektite i <strong>na</strong>jposle nekoja mera <strong>na</strong> sovest. No i<br />
sovesta ne e vrode<strong>na</strong>, tuku stek<strong>na</strong>ta: i taa se menuva so geografskata polo`ba.<br />
Toa e soglasuvawe <strong>na</strong> moralnite predanija <strong>na</strong> grupata vo svesta <strong>na</strong> poedincite.<br />
So sovesta op{testvoto si sozdava sebesi sojuznici vo srceto <strong>na</strong> svojot neprijatel<br />
- prirodno individualisti~ki du{i.<br />
Vo ovoj razvoj postepeno se javuva toa, zakonot <strong>na</strong> individual<strong>na</strong>ta mo},<br />
koj va`el vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba, vo organiziranoto op{testvo da mu otstapuva<br />
mesto <strong>na</strong> zakonskata i moral<strong>na</strong>ta mo} <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. Mo}ta sî u{te ostanuva<br />
pravo, me|utoa mo}ta <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta ja ograni~uva mo}ta <strong>na</strong> poedincite.<br />
Teoretski mu dava pravo so svojata mo} da se koristi dokolku se soglasuva so<br />
ed<strong>na</strong>kvata sloboda <strong>na</strong> drugite. Eden del <strong>na</strong> mo}ta ili <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> samoopredeluvawe<br />
<strong>na</strong> poedincite mu se doveruva <strong>na</strong> organizira<strong>na</strong>ta zaednica, zatoa za<br />
vozvrat da se pro{iri poleto <strong>na</strong> manifestacijata <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta mo}. Nie, <strong>na</strong><br />
primer, se otka`uvame od <strong>pravoto</strong> da pribegnuvame kon <strong>na</strong>silstvo i so toa sme<br />
oslobodeni od opasnosta takvo <strong>na</strong>silstvo da o~ekuvame od drugite. Zakonite<br />
se potrebni za{to lu|eto im se podlo`ni <strong>na</strong> strastite. Koga site lu|e bi bile<br />
pametni, zakonite bi bile izli{ni. Sovr{eniot zakon sprema poedincite bi<br />
bil vo ist odnos kako sovr{eniot um sprema strastite. Ibid. str. 188-191.<br />
447
pravda im se presmetuva o<strong>na</strong> {to gi goni da go po~ituvaat gospod i lu-<br />
|eto. Vo takvi prili}i doa|aat dotamu da ne go zemaat za zlo, tuku za<br />
pravo toa {to }e se dig<strong>na</strong>t <strong>na</strong> bunt i ne se vozdr`uvaat od kakov i da e<br />
akt protiv vlasta. Koga vo nekoja dr`ava samo postapkite bi bile podlo`ni<br />
<strong>na</strong> krivi~no gonewe, a sekoga{ se dopu{talo zborovite slobodno<br />
da kru`at, toga{ buntot ne bi mo`el da se pravda so nikakov praven<br />
izgovor. 849<br />
448<br />
6. MONTESKIE<br />
Monteskie smeta deka oddelnite razumni su{estva mo`at da<br />
imaat zakoni koi gi sozdale samite, no i takvi koi tie ne gi sozdale. 850<br />
Pred da postojat razumni su{testva zakonite bile mo`ni: z<strong>na</strong>~i imalo<br />
mo`ni odnosi, pa ottamu i mo`ni zakoni. Pred da bidat vostanoveni<br />
zakonite postoele mo`ni odnosi <strong>na</strong> pravednost. Da se ka`e deka nema<br />
ni{to pravedno nitu nepravedno osven o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>lagaat i go zabranuvaat<br />
pozitivnite zakoni, z<strong>na</strong>~i da se ka`e deka pred da se opi{e krugot<br />
site polupre~nici ne se ed<strong>na</strong>kvi. Treba, z<strong>na</strong>~i da se priz<strong>na</strong>e deka<br />
odnosite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvopranost postojat u{te pred pozitivniot zakon koj<br />
gi vospostavil: kako {to, <strong>na</strong> primer, pod pretpostavka deka ~ove~kite<br />
op{testva postojat bi bilo pravedno da se soobrazuvame spored nivnite<br />
zakoni; kako {to ako ima razumni su{testva <strong>na</strong> koi nekoe drugo razumno<br />
su{testvo im pravi dobra, onie prvite bi trebalo da mu bidat<br />
blagodarni; kako {to ako edno razumno su{testvo bi sozdalo nekoe<br />
drugo razumno su{testvo, sozdadenoto su{testvo bi trebalo da ostane<br />
vo svojata prvobit<strong>na</strong> zavisnost; kako {to <strong>na</strong>jposle, ako edno razumno<br />
su{testvo bi mu <strong>na</strong>nelo zlo <strong>na</strong> nekoe drugo razumno su{testvo, o<strong>na</strong> prvoto<br />
bi zaslu`ilo da podnese isto zlo, i taka redum. 851<br />
I<strong>na</strong>ku, spored Monteskie postojat ~etiri zakoni <strong>na</strong> prirodata<br />
koi taka se <strong>na</strong>rekuvaat, za{to proizleguvaat isku~ivo od ustrojstvoto<br />
<strong>na</strong> ~ovekovoto su{testvo i pozitivni zakoni. Zakonite <strong>na</strong> prirodata<br />
stojat pred site drugi zakoni i mo`at dobro da se zapoz<strong>na</strong>at samo ako<br />
~ovekot se posmatra pred vospostavuvaweto <strong>na</strong> op{testvoto. So drugi<br />
zborovi, zakonite <strong>na</strong> prirodata se onie koi ~ovekot gi primil vo takva<br />
sostojba. Vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba sekoj se ~uvstvuva poslab i edvaj<br />
deka nekoj se ~uvstvuva ed<strong>na</strong>kov so drugite. Vo taa sostojba lu|eto ne se<br />
849<br />
Ibid. str. 188-191.<br />
850<br />
Vo deloto "Persiski pisma" (1721), Monteskie go podlo`uva <strong>na</strong><br />
ostra kritika apsolutizmot od tipot <strong>na</strong> Luj XIV, a vo svoeto glavno delo "Za<br />
duhot <strong>na</strong> zakonot" (1748) istaknuva deka kako vo prirodata taka i vo op{testvoto<br />
sî se slu~uva spored opredeleni zakoni i pod opredeleni uslovi, a me|u<br />
osnovnite uslovi <strong>na</strong> op{testvenoto usreduvawe gi <strong>na</strong>veduva klimata, prirodata<br />
<strong>na</strong> zemji{teto i negovata srazmernost.<br />
851<br />
Monteskie: O duhu zako<strong>na</strong>, Filip Vi{nji}, Tom I, Beograd, 1989, str. 12.
stremat me|usebno da se <strong>na</strong>pa|aat i zatoa mirot e prviot priroden zakon.<br />
@elbata da se pot~inuvaat edni od drugi, koja Hobs <strong>na</strong>jprvo im ja<br />
prepi{uva <strong>na</strong> lu|eto ne e razum<strong>na</strong>. Idejata za vlasta i gospodareweto,<br />
spored Monteskie, e tolku slo`e<strong>na</strong> i zavisi od mnogu drugi idei taka<br />
{to ~ovekot ne mo`el <strong>na</strong>jprvo da dojde do nea. Hobs se pra{uva: "Zo-<br />
{to ako prirodno ne se vo sostojba <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> lu|eto sekoga{ odat vooru-<br />
`ani i zo{to imaat klu~evi za da gi zaklu~at svoite ku}i." Me|utoa,<br />
ne uviduva deka <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in, pred da e vostanoveno op{testvoto, <strong>na</strong> lu-<br />
|eto im go prepi{uva o<strong>na</strong> {to mo`e da im se slu~i duri otkako toa e<br />
vospostaveno, imeno o<strong>na</strong> {to gi goni da <strong>na</strong>jdat povod za me|usebno <strong>na</strong>pa-<br />
|awe i branewe.<br />
Kon ~uvstvoto <strong>na</strong> svojata slabost ~ovekot gi prisoedinuva svoite<br />
potrebi. Na toj <strong>na</strong>~in vtoriot priroden zakon e onoj koj ~ovekot go<br />
<strong>na</strong>veduva za sebe da pobara hra<strong>na</strong>.<br />
Bi rekol, veli <strong>na</strong>tamu Monteskie, deka stravot gi pottiknuva<br />
lu|eto da begaat edni od drugi. Me|utoa z<strong>na</strong>cite <strong>na</strong> zaemen strav <strong>na</strong>skoro<br />
gi pravi skloni da se pribli`at eden kon drug. Vsu{nost, kon toa<br />
se pottik<strong>na</strong>ti i od zadovolstvoto koe `ivotnoto go ~uvstvuva vo blizi<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> drugo `ivotno od svojot vid. Osven toa, ubavi<strong>na</strong>ta koja dvata<br />
pola ja pottiknuvaat so svojata razli~nost go zgolemuva spom<strong>na</strong>toto<br />
zadovolstvo, pa prirodniot povik koj tie sekoga{ go upatuvaat eden<br />
kon drug e tretiot priroden zakon.<br />
Na kraj, osven ~uvstvoto koe go imaat od po~etokot lu|eto uspevaat<br />
da se stek<strong>na</strong>t i so soz<strong>na</strong>nie. Na toj <strong>na</strong>~in gi spojuva u{te ed<strong>na</strong><br />
vrska koja kaj drugite `ivotni ja nema. Tie z<strong>na</strong>~i imaat u{te eden povod<br />
da se soedi<strong>na</strong>t, pa taka `elbata da `iveat vo zaedni~ko op{testvo<br />
e ~etvrtiot priroden zakon.<br />
Potoa, Monteskie preminuva kon objasnuvawe <strong>na</strong> pozitivniot<br />
zakon. Spored nego, {tom se <strong>na</strong>jdat vo op{testvo lu|eto go gubat ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> svojata slabost, is~eznuva ed<strong>na</strong>kvosta koja me|u niv vladeela i<br />
otpo~uva sostojba <strong>na</strong> voj<strong>na</strong>. Sekoe oddelno op{testvo zapo~nuva da ja<br />
~uvstvuva svojata sila, a toa doveduva do sostojba <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> me|u <strong>na</strong>ciite<br />
Poedincite vo sekoe op{testvo, isto taka, zapo~nuvaat da ja ~uvstvuvaat<br />
svojata sila i <strong>na</strong>stojuvat glavnite prednosti <strong>na</strong> toa op{testvo da<br />
gi svrtat vo sopstve<strong>na</strong> korist, a toa me|u niv sozdava sostojba <strong>na</strong> voj<strong>na</strong>.<br />
Ovie dve sostojbi <strong>na</strong> voj<strong>na</strong> pak, vodat kon vospostavuvawe <strong>na</strong> zakonite<br />
me|u lu|eto koi toj gi pomestuva vo me|u<strong>na</strong>rodno, politi~ko i gra|ansko<br />
pravo. 852<br />
7. VOLTER<br />
Volter (Francois Marie Arouet Le Jeune), vo svoeto delo "Filozof<br />
koj ne z<strong>na</strong>e" od 1766, veli: "Kolku {to pove}e gledav lu|e razli~ni<br />
852<br />
Ibid, str. 14-15.<br />
449
spored klimata, obi~aite, jazikot, zakonite, kultot i spored merata <strong>na</strong><br />
niv<strong>na</strong>ta inteligenicija, toku pove}e voo~uvav deka site imaat isti<br />
osnovi <strong>na</strong> moralot: site imaat izvesen grub poim za pravednoto i nepravednoto<br />
bez da z<strong>na</strong>at nitu eden zbor od teologijata. Site go stek<strong>na</strong>a<br />
toj poim vo periodot koga se razviva umot, kako {to site prirodno ja<br />
stek<strong>na</strong>a ve{ti<strong>na</strong>ta so pomo{ <strong>na</strong> stapovi da podigaat teret i bez prou~uvawe<br />
<strong>na</strong> matematikata da preo|aat reki so par~e drvo. Mi se stori<br />
deka taa ideja za pravedno i nepravedno im e neophod<strong>na</strong>, za{to site se<br />
soglasuvaa {tom mo`ea da deluvaat i da umuvaat. Vrhov<strong>na</strong>ta inteligencija<br />
koja ne sozdade, z<strong>na</strong>~i saka{e <strong>na</strong> zemjata da ima pravda za tuka da<br />
mo`eme da pro`iveeme izvesno vreme. Mi se ~ine{e deka nemaj}i nitu<br />
instinkti da se hranime kako {to gi imaat `ivotnite, ni prigodno<br />
oru`je kako niv i vegetiraj}i pove}e godini vo ludosta <strong>na</strong> detstvoto<br />
izlo`eno <strong>na</strong> site opasnosti, onie malu lu|e {to bi im izbeg<strong>na</strong>le <strong>na</strong> zabite<br />
<strong>na</strong> yverovite, <strong>na</strong> gladot i bedata, bi se zabavuvale so me|usebno<br />
grabawe okolu nekakva hra<strong>na</strong> i okolu nekakva `ivotinski ko`i i zaemno<br />
bi se uni{tile kako decata <strong>na</strong> zmejot Kadmus {tom bi mo`ele da<br />
se poslu`i so nekakvo oru`je. Vo <strong>na</strong>jmala raka ne bi imalo nikakvo<br />
op{testvo dokolku lu|eto ne stek<strong>na</strong>le ideja za izves<strong>na</strong> pravda koja e<br />
vrskata za sekakvo op{testvo... Site <strong>na</strong>rodi nî uveruvaat deka treba da<br />
se po~ituva svojot tatko i svojaat majka i deka krivokletstvoto, klevetata<br />
i ubistvoto se odvratni ne{ta. Site tie, z<strong>na</strong>~i izvlekuvaat zaklu~oci<br />
od istiot princip <strong>na</strong> svojot razvien um."<br />
Podr`uvaj}i go stavot <strong>na</strong> Lok, spored koj kaj ~ovekot nema nikakvi<br />
vrodeni idei, nikakvi vrodeni principi <strong>na</strong> praktikata, Volter<br />
istaknuva deka poimot <strong>na</strong> ne{to pravedno e tolku priroden, nu`en i<br />
seop{to stek<strong>na</strong>t kaj site lu|e, i ottamu, sprotivno <strong>na</strong> Hobs, nezavisen<br />
od sekoj zakon, sekoj dogovor, sekoja religija. Ako od nekoj Tur~in, nekoj<br />
Gueber, nekoj Malaber pobaram da mi gi vrati parite {to sum mu gi<br />
pozajmil za da se prehrani i oble~e, nikoga{ nemu nema da mu padne <strong>na</strong><br />
pamet da mi odgovori: pri~ekaj da doz<strong>na</strong>m dali Muhamed, Zaratustra<br />
ili Brahma <strong>na</strong>reduva da vi gi vratam va{ite pari. Toj }e priz<strong>na</strong>e deka<br />
e pravedno da mi vrati, a ako toa ne go stori, toa z<strong>na</strong>~i samo deka negovata<br />
siroma{tija ili negovata skr`avost prete`nuva <strong>na</strong>d pravdata<br />
koja toj ja priz<strong>na</strong>va. Potvrduvam deka nema nieden <strong>na</strong>rod kaj koj bi bilo<br />
pravedno, ubavo, pristojno i ~esno <strong>na</strong> svojot tatko ili majka da mu se<br />
odbie hra<strong>na</strong> koga taa mo`e da im se dade: deka nitu <strong>na</strong>jvarvarskoto pleme<br />
nikoga{ klevetata ne ja smetalo za dobro delo, kako ni nekoja sekta<br />
<strong>na</strong> fa<strong>na</strong>ti~ni bogomolci. 853 Ottamu, Volter izvlekuva zaklu~ok deka<br />
gospod, koj ni go dal umot {to postojano se razviva i {to koga sme<br />
vnimatelni i bez strasti i predrasudi, site nî u~i deka ima gospod i<br />
deka treba da se bide praveden. No, ved<strong>na</strong>{ potoa mu prefrla <strong>na</strong> Lok,<br />
za{to iako priz<strong>na</strong>val deka e pravedno da se svari svojot bli`en vo ka-<br />
450<br />
853<br />
Volter "Filozof koji ne z<strong>na</strong>," Kultura, Beograd, 1958. str. 73-74.
zan i da se izede, sepak smetal deka postoele <strong>na</strong>cii <strong>na</strong> ~ovekojadci i<br />
deka tie mislovni bra}a ne bi jadele lu|e dokolku imale ideja za pravednoto<br />
i nepravednoto. 854<br />
Idejata <strong>na</strong> pravdata, prodol`uva Volter, vo tolkava mera mi<br />
izgleda visti<strong>na</strong> od prv red, so koja se soglasuva celata vsele<strong>na</strong>, {to i<br />
<strong>na</strong>jgolemite zlostorstva so koi e o`alosteno ~ovekovoto op{testvo se<br />
vr{at pod la`en izgovor <strong>na</strong> pravdata. Najgolemoto zlostorstvo, ili<br />
barem <strong>na</strong>jrazornoto i spored toa <strong>na</strong>jprotivno <strong>na</strong> prirodata e voj<strong>na</strong>ta.<br />
Me|utoa, nema nitu eden <strong>na</strong>pa|a~ {to svoite zlostorstva ne gi prebojadisuva<br />
so izgovorot deka vr{i pravda.<br />
Ja smislam, veli <strong>na</strong>tamu Volter, deka ideite <strong>na</strong> pravedno i nepravedno<br />
se poded<strong>na</strong>kvo jasni i seop{ti kako i ideite <strong>na</strong> zdravjeto i<br />
bolesta, visti<strong>na</strong>ta i la`nosta, pristojnosta i nepristojnosta. Mnogu<br />
te{ko e da se postavat granicite <strong>na</strong> pravednoto i nepravednoto, kako<br />
{to e te{ko da se oz<strong>na</strong>~i sred<strong>na</strong>ta sostojba me|u zdravjeto i bolesta,<br />
me|u pristojnoto i nepristojnoto, me|u la`noto i vistinitoto. Toa se<br />
nijansi {to se me{aat, me|utoa otse~nite boi im pa|aat <strong>na</strong> site vo<br />
o~i. Na primer, site lu|e priz<strong>na</strong>vaat deka o<strong>na</strong> {to ni e pozajmeno mora<br />
da se vrati. Me|utoa, ako jas so sigurnost z<strong>na</strong>m deka onoj komu jas mu<br />
dol`am dva milioni deka so niv }e se poslu`i da ja pokori mojata tatkovi<strong>na</strong>,<br />
dali sum dol`en da mu go vratam toa kobno oru`je? Ete kade<br />
~uvstvata stanuvaat protivre~ni: me|utoa voop{to zemeno, jas sum dol-<br />
`en da se dr`am do dadeniot zbor koga ottamu ne proizleguva nekoe<br />
zlo, a vo toa nikoj nikoga{ ne se somneval. 855<br />
Interesno, lapidarno i vo duhot <strong>na</strong> enciklopedistite e i razmisluvaweto<br />
<strong>na</strong> Volter za slobodata. Vo taa smisla toj veli: "Toj {to<br />
tvrdi deka lu|eto se ed<strong>na</strong>kvi ja iska`uva <strong>na</strong>jdlabokata visti<strong>na</strong> ako pod<br />
toa se misli deka site lu|e imaat ed<strong>na</strong>kvo pravo <strong>na</strong> sloboda, <strong>na</strong> poseduvawe<br />
<strong>na</strong> svoite dobra i <strong>na</strong> za{tita od zakonot. Me|utoa, ed<strong>na</strong>kvosta e<br />
<strong>na</strong>jprirodno i istovremeno <strong>na</strong>jhimeri~no ne{to <strong>na</strong> svetot: prirodno<br />
ako e ograni~e<strong>na</strong> so pravata, neprirodno ako se stremi kon ed<strong>na</strong>kva podelba<br />
<strong>na</strong> dobrata i mo}ta." Site gra|ani ne mo`at ed<strong>na</strong>kvo da bidat<br />
854<br />
Ibid, str. 76-79. "Na ovaa to~ka <strong>na</strong>pu{taj}i go Lok jas so golemiot<br />
Wuton velam: Natura est semper sibi conso<strong>na</strong>: Prirodata segoga{ e sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong> sebesi.<br />
Zakonot <strong>na</strong> gravitacija koj deluva <strong>na</strong> edno, deluva i <strong>na</strong> site nebesni tela,<br />
<strong>na</strong> seta materija. Taka i osnovniot moralen zakon poded<strong>na</strong>kvo deluva <strong>na</strong> site<br />
poz<strong>na</strong>ti <strong>na</strong>cii. Postojat iljadnici razliki i okolnosti vo tolkuvaweto <strong>na</strong> toj<br />
zakon, no bit<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong> sekoga{ ostanuva ista, a taa e idejata <strong>na</strong> pravednoto<br />
i nepravednoto. ^udno e, kako {to umot se gubi vo pijanstvoto, deka se<br />
pravat mnogu nepravdi vo besot <strong>na</strong> svojata strast. Me|utoa, koga pijanstvoto<br />
}e pomine umot se vra}a, i spored moe mislewe, toa e edinstve<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong><br />
poradi koja se odr`uva ~ovekovoto op{testvo, pri~i<strong>na</strong> koja poteknuva od potrebata<br />
koja ja imame eden za drug." Ibid, str. 79.<br />
855<br />
Ibid, str. 72-75.<br />
451
silni, me|utoa site mo`at ed<strong>na</strong>kvo da bidat slobodni. Toa e o<strong>na</strong> {to go<br />
dobija Angli~anite. Da se bide sloboden, z<strong>na</strong>~i da mu se pokoruva samo<br />
<strong>na</strong> zakonite. 856<br />
8. DIDRO<br />
Koga ~ovek ja koristi sposobnosta vo svoeto se}avawe povtorno<br />
da gi gleda pretstavite <strong>na</strong> ne{tata, toa e momentot koga od pra{awe<br />
do pra{awe }e go <strong>na</strong>terate da zamisluva {to }e ka`e, od apsraktnite i<br />
op{ti zvuci da prejde <strong>na</strong> zvuci koi se pomalku apstraktni i pomalku<br />
op{ti, se dodeka ne dojde do nekoi setilni pretstavi koi se krajt<strong>na</strong><br />
meta i odmor za negoviot razum. [to stanuva toga{ od nego? Slikar<br />
ili poet. Pra{ajte go, <strong>na</strong> primer, {to e toa pravda? So ogled <strong>na</strong> toa<br />
{to poz<strong>na</strong>nieto od negovata du{a se prenesuva <strong>na</strong> ne{tata po istiot<br />
pat po koj do niv do{lo, }e se uverite deka toj samiot sebesi }e se razbere<br />
samo toga{ koga }e zamisli dvajca lu|e koi gladot gi dovel do nekoe<br />
drvo polno so ovo{je - edniot od niv kako se ka~il <strong>na</strong> drvoto i<br />
bere, a drugiot kako <strong>na</strong> sila mu go grabnuva ovo{jeto koe {to onoj prviot<br />
go <strong>na</strong>bral. Toga{ toj }e vi gi pretstavi v<strong>na</strong>tre{nite ~uvstva {to<br />
tie }e gi manifestiraat: z<strong>na</strong>ci <strong>na</strong> ozlojadenost od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, simptomi<br />
<strong>na</strong> zazirawe od drugata: }e ni pretstavi kako eden od niv se ~uvstvuva<br />
povreden vo svoeto pravo, a drugiot samiot sebesi se `igosuva so<br />
omrazeno ime grabnuva~.<br />
Ako istoto pra{awe mu go upatime <strong>na</strong> nekoj drug, negoviot kone~en<br />
odgovor }e se svede <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> druga pretstava. Kolku glavi mo`ebi<br />
tolku i razlini pretstavi: no site tie }e pretstavuvaat dvajca lu|e<br />
koi vo ist moment stojat pod sprotivni vlijanija: koi pravat sprotivni<br />
dvi`ewa ili od sebe ispu{taat neartikulirani i divi glasovi, koi,<br />
so vreme prevedeni <strong>na</strong> jazikot <strong>na</strong> pristoen ~ovek z<strong>na</strong>~at i }e z<strong>na</strong>~at ve-<br />
~no: pravda, nepravda.<br />
So eden dopir koj vo `ivata priroda se razlikuva <strong>na</strong> bezbroj <strong>na</strong>-<br />
~ini i stepeni i koj kaj ~ovekot se <strong>na</strong>rekuva: da se vidi, ~ue, pomirisa,<br />
vkusi i po~uvstvuva, toj prima vpe~atoci koi se odrazuvaat vo negovite<br />
organi, koi potoa so zborovi gi razlikuva i <strong>na</strong> koi potoa se se}ava<br />
bilo so posredstvo <strong>na</strong> tie isti zborovi, bilo so posredstvo <strong>na</strong> sliki.<br />
Da se setime <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> nu`no povrza<strong>na</strong> redica <strong>na</strong> sliki, takvi kakvi<br />
{to tie edni po drugi sleduvaat vo prirodata, z<strong>na</strong>~i da rasuduvame<br />
spored faktite. Da se se}avame <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> redica sliki takvi kakvi tie<br />
nu`no vo prirodata bi sleduvale edni po drugi koga taa i taa pojava e<br />
dade<strong>na</strong>, toa z<strong>na</strong>~i da se rasuduva spored ed<strong>na</strong> pretpostavka, ili da se zamisluva:<br />
toa e da se bide ili filozof ili poet, ve}e spored celta koja<br />
sebesi sme si ja postavile.<br />
452<br />
856<br />
Durant. V. op. cit. str. 241.
I poetot koj zamisluva, i filozofot koj rasuduva, vo ista smisla<br />
poded<strong>na</strong>vo se dosledni ili nedosledni: za{to da se bide dosleden i<br />
da se ima iskustvo za nu`<strong>na</strong>ta povrzanost <strong>na</strong> pojavite, toa e edno te<br />
isto. 857 Vo kontekst <strong>na</strong> prethodnoto treba da se zeme i o<strong>na</strong> {to Didro<br />
<strong>na</strong>tamu go veli: Imam ~etirieset godini. Mnogu u~ev i me <strong>na</strong>rekuvaat<br />
filozof. Ako, me|utoa, ovde bi se pojavil nekoj koj bi mi rekol: "Ariste,<br />
{to e vistinito, dobro, ubavo (i pravedno, m.z.)," - dali <strong>na</strong> toa bio<br />
imal podgotven odgovor? Ne. Kako, Ariste, vie ne z<strong>na</strong>ete {to e vistinito,<br />
dobro, ubavo i pravedno, a dopu{tate da ve <strong>na</strong>rekuvaat filozof!<br />
Vo celokupniot ~ove~ki red mo`ebi ne postojat dve lica koi<br />
pribli`no bi li~ele eden <strong>na</strong> drug. Nivniot op{t sostav, setila, <strong>na</strong>dvore{en<br />
izgled, poka`uvaat razli~ni svojstva. Nivnite vlak<strong>na</strong>, muskuli,<br />
cvrsti tkiva, te~nosti, se razlikuvaat me|u sebe. Duhot sposobnosta<br />
za pretstavuvawe, pamtewe, idei, visti<strong>na</strong>, predrasudite, vidot <strong>na</strong><br />
hra<strong>na</strong>ta, funkciite, z<strong>na</strong>ewata, uslovite <strong>na</strong> `ivot, vospituvaweto, talentite<br />
kaj niv se razli~ni. Predmetite, klimite, karakterite, zakonite,<br />
obi~aite, <strong>na</strong>vikite, vladite, religiite kaj niv se razlikuvaat.<br />
Toga{, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in bi bilo mo`no dve lica da imaat celosno ist vkus<br />
ili isti poimi za toa {to e vistinito, dobro, ubavo i pravedno? Razli~nosta<br />
<strong>na</strong> `ivotot i razli~nosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>stanite sami po sebe bi bile<br />
dovolni da sozdadat razliki vo mislewata.<br />
Toa ne e se. Vo eden ist ~ovek bez ogled dali so posmatrame od<br />
fizi~ka ili moral<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> se e vo nepreki<strong>na</strong>ta prome<strong>na</strong>: zad zadovolstvoto<br />
doa|a stradawe, zad stradaweto zadovolstvo, zad bolesta zdravje,<br />
zad zdravjeto blest. Nie samo so pomo{ <strong>na</strong> pamteweto sme eden ist<br />
poedinec za drugite i za sebe samite. Vo moeto telo vo periodot od `ivotot<br />
vo koj sum denes, mo`ebi ne postoi nitu ed<strong>na</strong> molekula koja vo<br />
momentot <strong>na</strong> svoeto ra|awe so sebe sum ja donel... Vorazni period od<br />
`ivotot i du{ata isto taka malku li~i <strong>na</strong> samata sebesi... Na koj <strong>na</strong>-<br />
~in bi bilo mo`no me|u <strong>na</strong>s da ima makar i eden koj za seto vreme <strong>na</strong><br />
negovoto postoewe bi go so~uval istiot vkus i bi go daval istiot sud<br />
za vistinitoto, dobroto, ubavoto i pravednoto? 858 Presvrtuvawata<br />
predizvikani so nevolji i lo{otilukot <strong>na</strong> lu|eto, samite po sebe bi<br />
bile dovolni da go izme<strong>na</strong>t nivniot sud.<br />
Dali toga{ ~ovekot e osuden da ne bide soglasen nitu so sebe<br />
sli~nite ni so samiot sebesi vo pogled <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to edinstveno mu e va-<br />
`no da go spoz<strong>na</strong>e, a toa se visti<strong>na</strong>ta, dobri<strong>na</strong>ta, ubavi<strong>na</strong>ta i pravdata?<br />
Dali tie ne{ta se lokalni, momentni i proizvolni, zborovi li{eni<br />
od smisla? Dali ne{tata se vistiniti, dobri, ubavi i pravedni toga{<br />
857<br />
Didro, D. O poreklu i prirodi lepoga, Rad, Beograd, 1962. str. 77-79.<br />
858<br />
Vo dene{no vreme potsetete se samo <strong>na</strong> stavovite {to gi imala ed<strong>na</strong><br />
li~nost dodeka bila ~len <strong>na</strong> VMRO DPMNE i stavovite {to istata taa li~nost<br />
gi ima otkako premi<strong>na</strong>la vo taborot <strong>na</strong> SDSM, ili obratno.<br />
453
koga ni izgledaat kako takvi? I dali site <strong>na</strong>{i raspravi za vkusot <strong>na</strong><br />
krajot }e se svedat <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a postavka: Nie sme, vie i jas, dve razli~ni<br />
su{testva; a i jas nitu vo eden moment ne sum o<strong>na</strong> {to vo nekoj drug moment<br />
sum bil?<br />
Izvesno e deka vo <strong>na</strong>{ite raspravi nema da ima kraj se dodeka<br />
sekoj od <strong>na</strong>s }e se zema sebesi za uzor i za sudija. ]e ima isto tolku<br />
merila kolku i lu|e, a eden ist ~ovek }e ima isto tolku razli~ni merila<br />
kolku i ~uvstvitelno razli~ni periodi vo svojot `ivot.<br />
Ova, mi izgleda dovolno da ja po~uvstvuvam nu`nosta od baraweto<br />
<strong>na</strong> edno merilo koe e <strong>na</strong>dvor od mene samiot. Se do onoj moment<br />
dodeka toa nema da go storam, <strong>na</strong>jgolemiot del od moite oceni }e bidat<br />
pogre{ni, a site }e bidat neizvesni.<br />
Me|utoa, kade da go <strong>na</strong>jdam nepromenlivoto merilo koe go baram,<br />
koe mi nedostasuva? ]e go <strong>na</strong>jdam li vo nekoj idealen ~ovek koj }e<br />
go sozdadam i pred kogo }e go iznesam predmetot za koj toj }e presudi<br />
dodeka jas }e se ograni~am <strong>na</strong> toa da bidam samo negov veren objekt? .<br />
Me|utoa, toj ~ovek }e bide moe delo... [to pre~i ako jas go sozdadam<br />
spored nepromenlivi elementi... A kade se tie nepromenlivi elementi?...<br />
Vo prirodata? Dobro, no kako da |i sobereme?... Toa e te{ko, no<br />
dali e i nevozmo`no?...<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to idealniot ~ovek kogo go baram e od slo`en<br />
sostav kako {to sum i samiot jas <strong>na</strong> prv pogled gledam deka starite<br />
skulptori odreduvaj}i gi srazmernostite koi im izgledale <strong>na</strong>jubavi<br />
ve}e go odrabotile del od mojot uzor... Da go zememe toj kip i da go<br />
o`iveeme... Da go s<strong>na</strong>bdime so <strong>na</strong>jsovr{eni organi koi ~ovek mo`e da<br />
gi ima... Da go obdarime so site dobri osobini koi mo`at da mu bidat<br />
dadeni <strong>na</strong> eden smrtnik i <strong>na</strong>{iot idealen uzor }e bide gotov... Bez somnenie.<br />
Me|utoa, kolku prou~uvawa tuka u{te se potrebni! Kolku rabota!<br />
Kolku fizi~ki, prirodni i moralni z<strong>na</strong>ewa treba u{te da se stek<strong>na</strong>t!<br />
Ne poz<strong>na</strong>vam nitu ed<strong>na</strong> <strong>na</strong>uka, ni ed<strong>na</strong> umetnost vo koja ne bi trebalo<br />
potemelno da se upatam... I taka bi dostig<strong>na</strong>l do idealniot uzor <strong>na</strong><br />
sekoja visti<strong>na</strong>, <strong>na</strong> sekoja dobri<strong>na</strong>, <strong>na</strong> sekoja ubavi<strong>na</strong> i <strong>na</strong> sekoja pravda...<br />
Me|utoa, toj op{t idealen uzor ne e mo`no da bide sozdaden osven ako<br />
bogovite bi mi gi podarile svoite sposobnosti i vetile svojata ve~nost.<br />
Eve me povtorno vo neizvesnosta od koja sakav da se izvle~am.<br />
No, zo{to povtorno ne bi se ugledal <strong>na</strong> skulptorite? Tie si sozdale<br />
sebesi uzor svojstven <strong>na</strong> nivniot za<strong>na</strong>et, a jas imam svoj... Neka<br />
kni`evnikot si sozdade sebesi idealen uzor od eden <strong>na</strong>jsovr{en kni`evnik<br />
i <strong>na</strong>ka preku ustata <strong>na</strong> toj ~ovek sudi za tu|ite i svoite dela. Po<br />
istiot plan neka se ramni i filozofot... Se {to <strong>na</strong> toj uzor }e mu izgleda<br />
vistinito, dobro, ubavo i pravedno, }e bide takvo. Se {to }e mu<br />
izgleda la`no, lo{o, neskladno i nepravedno, takvo i }e bide... Eve go<br />
izvr{itelot <strong>na</strong> negovite odluki... Idelniot uzor }e bide dotolku pogolem<br />
i postrog, dokolku {to svoeto z<strong>na</strong>ewe nie pove}e }e go pro{irime.<br />
Nitu ima, ni mo`e da postoi nekoj koj vo se poded<strong>na</strong>kvo sudi za vis-<br />
454
tinitoto, dobroto, ubavoto i pravednoto. Ne. I ako pod ~ovek so dobar<br />
vkus go podrazbirame onoj koj vo se nosi op{t idealen uzor <strong>na</strong> sekoe<br />
sovr{enstvo, toga{ toa e zabluda. 859<br />
9. TOMAS PEJN<br />
Spored Tomas Pejn, ~ovekot ne vleze vo op{testvoto za da stane<br />
polo{ odo{to bil porano, nitu za da ima pomalku prava odo{to gi<br />
imal, tuku zatoa tie prava da gi za{titi. Negovite prirodni prava se<br />
temel <strong>na</strong> site negovi gra|anski prava. No, za toa razlikuvawe da stane<br />
poprecizno, nu`no e da se odbele`at razli~nite osobini <strong>na</strong> prirodnite<br />
i gra|anskite prava. Prirodnite prava, koi patem re~eno, Bentam<br />
podoc<strong>na</strong> gi <strong>na</strong>re~e besmislenost <strong>na</strong> kukalki (nonsense on stilts), spored<br />
Pejn, se onie prava koi <strong>na</strong> ~ovekot mu pripa|aat so negovoto ra|awe.<br />
Na ovoj vid mu pripa|aat site intelektualni prava, pravata <strong>na</strong> duhot i<br />
site onie prava <strong>na</strong> deluvawe <strong>na</strong> poedinecot za svoe dobro i sre}a koja<br />
ne gi povreduva prirodnite prava <strong>na</strong> drugite. Gra|anskite prava se<br />
onie prava koi mu pripa|aat <strong>na</strong> ~ovekot kako <strong>na</strong> ~len <strong>na</strong> op{testvoto.<br />
Sekoe gra|ansko pravo za osnova ima nekoe prirodno pravo koe ve}e<br />
postoelo vo poedinecot, no za ~ie ostvaruvawe negovata oddel<strong>na</strong> mo}<br />
vo site slu~ai ne e dovol<strong>na</strong>. Od toj vid se site prava koi se odnesuvaat<br />
<strong>na</strong> bezbednosta i <strong>na</strong> za{titata.<br />
Od ovoj pregled lesno se razlikuvaat prirodnite prava koi ~ovekot<br />
gi zadr`uva po vleguvaweto vo op{testvoto i onie koi gi prilo`uva<br />
kon zaedni~kata riznica kako ~len <strong>na</strong> op{testvoto. Prirodnite<br />
prava {to gi zadr`uva se onie prava ~ie izvr{uvawe zavisi od nego<br />
kolku i samite prava. Na toj vid, pokraj ve}e spom<strong>na</strong>tite intelektualni<br />
prava, im pripa|aat i pravata <strong>na</strong> duhot: spored toa i religijata e<br />
edno od tie prava. Prirodnite prava koi ne se zadr`uvaat se site onie<br />
vo koi, iako <strong>pravoto</strong> e celosno, mo}ta <strong>na</strong> poedinecot toa da se izvr{i<br />
ne e celos<strong>na</strong>. Tie ne odgovataat <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta svrha. ^ovekot ima pravo<br />
da sudi za sopstvenite ne{ta: i se dodeka stanuva zbor za pravata <strong>na</strong> duhot<br />
da sudi ako nema mo} da ispravi. Toj ottamu toa pravo go polo`uva<br />
vo riznicata <strong>na</strong> op{testvoto i se slu`i so rakata <strong>na</strong> op{testvoto ~ii<br />
e toj del, pretpostavuvaj}i ja i dodavaj}i ja <strong>na</strong> svojata sopstve<strong>na</strong>. Op{-<br />
testvoto ni{to ne mu podaruva. Sekoj ~ovek e posednik vo op{testvoto<br />
i vrz osnova <strong>na</strong> svojot kapital go zema o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to ima pravo.<br />
Od ovie, veli <strong>na</strong>tamu Pejn, premisi mo`eme da izvedeme dva ili<br />
tri sigurni zaklu~oci. Prviot, deka sekoe gra|ansko pravo proizleguva<br />
od prirodnoto pravo ili, so drugi zborovi, toa go zamenuva prirodnoto<br />
pravo. Vtoriot, deka gra|anskata mo} kako takva e sostave<strong>na</strong> od<br />
onoj vid <strong>na</strong> ~ovekovite prirodni prava ~ie ostvaruvawe ne e celosno<br />
vo mo}ta <strong>na</strong> poedinecot pa ottamu ne se celishodni: no sobrani vo ne-<br />
859<br />
Didro, D. O poreklu i prirodi lepoga, Rad, Beograd, 1962. str.145-150.<br />
455
koj vid fokus tie se korisni za sekoj poedinec. Tretiot, deka mo}ta<br />
proizleze<strong>na</strong> od zbirot <strong>na</strong> pravata ~ie ostvaruvawe ne celosno e vo mo-<br />
}ta <strong>na</strong> poedinecot, ne mo`e da bide upotrebe<strong>na</strong> za da se obezvred<strong>na</strong>t<br />
prirodnite prava koi ~ovekot gi zadr`uva i ~ie ostvaruvawe e vo<br />
negova mo} kolku i samoto toa pravo. 860<br />
10. [OPEHAUER<br />
Spored [openhauer, glavniot i osnoven motiv kaj ~ovekot,<br />
kako i kaj `ivotnite e egoizmot, koj e povrzan, duri i identi~en, so negovoto<br />
<strong>na</strong>jv<strong>na</strong>ntre{no jadro i negovata su{ti<strong>na</strong>. Ottamu, po pravilo,<br />
poteknuvaat i site negovi dejstvija i presmetuvaweto <strong>na</strong> site sredstva<br />
so koi ~ovekot <strong>na</strong>stojuva da dojde do nekoja cel. "Egoizmot spored svojata<br />
priroda e bezgrani~en: ~ovekot bezuslovno saka da go so~uva svoeto<br />
postoewe, saka toa da bide oslobodeno od bolka vo {to spa|aat i<br />
sekakvi <strong>na</strong>ma{tini i otka`uvawa, toj saka {to e mo`no pogolema suma<br />
<strong>na</strong> dobra i sekakovo zadovolstvo za koe e sposoben, duri sekade kade<br />
{to toa e mo`no, <strong>na</strong>stojuva da razvie novi sposobnosti za u`ivawe.<br />
Seto o<strong>na</strong> {to mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> negovite streme`i <strong>na</strong> negoviot<br />
egoizam ja potiknuva negovata lo{a volja, gnev i omraza. Toj }e <strong>na</strong>stojuva<br />
toa da go uni{ti kako negov neprijatel. Toj, sekade kade {to toa<br />
e mo`no, saka vo sî da u`iva, sî da ima, no so ogled deka toa ne e mo-<br />
`no, barem da gospodari so site. Negovoto moto e: "Sî za mene, ni{to<br />
za drugite"... Vo soglasnost so toa sekoj za sebe smeta deka e centar <strong>na</strong><br />
svetot, sî postavuva vo odnos sprema sebesi i o<strong>na</strong> {to treba da dojde, <strong>na</strong><br />
primer golemite promeni vo sudbi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot, <strong>na</strong>jprvin }e go stavi<br />
vo odnos so svojot interes za toa, i bez ogled dali toj interes e so-<br />
860<br />
Pejn, T. Prava ~oveka, Filip Vi{ji}, Beograd, st. 93-95. "Od ova po istata<br />
direkt<strong>na</strong>, ednostav<strong>na</strong>, no jas<strong>na</strong> konsekventnost, e definira<strong>na</strong> i politi~kata<br />
sloboda kako "... mo} da se pravi slobodno sî {to ne go povreduva drugiot.<br />
Praktikuvaweto prirodni prava <strong>na</strong> sekoj ~ovek nema drugi granici osven tie<br />
{to se nu`ni za obezbeduvawe slobodno pravo <strong>na</strong> sekoj drug ~ovek da gi praktikuva<br />
istite prava. Tie granici, pak, gi opredeluva samo zakonot." A zakonot,<br />
sledstveno, e "izraz <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> zaednica. Sekoj gra|anin ima pravo da<br />
u~estvuva vo negovoto formulirawe bilo direktno bilo preku izbrani pretstavni."<br />
Osnov<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot, pokraj obezbeduvawe <strong>na</strong> ovie op{ti<br />
~ovekovi prava, vo nivniot transfer od prirodni vo gra|anski ramki Tom<br />
Pejn ja gleda vo sistematsko obezbeduvawe podobri socijalni, edukativni `ivotni<br />
uslovi za zagrozenite kategorii gra|ani. Mladite treba da dobijat besplatno<br />
i prodol`eno - permanentno - obrazovanie, starite treba da imaat<br />
pristojni penzii. "so {to }e obezbedat pouka <strong>na</strong> mladite i potkrepa <strong>na</strong> starosta,<br />
za da se izbeg<strong>na</strong>t talkawata <strong>na</strong> ednite i o~ajuvawata <strong>na</strong> drugite." Muhi},<br />
F. op. cit. str. 146.<br />
456
sema mal i posreden, <strong>na</strong>jprvin }e misli <strong>na</strong> nego. 861 Tamu kade {to protiv<br />
toj egoizam ne deluva <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> sila, nitu moralen motiv, toj<br />
vodi kon voj<strong>na</strong> <strong>na</strong> site protiv site i "mnogumi<strong>na</strong> bi bile vo sostojba da<br />
ubijat nekogo samo so negovata mast da gi <strong>na</strong>ma~kaat svoite ~izmi."<br />
Ottamu, umot koj reflektira mnogu rano, go pro<strong>na</strong>o|a dr`avnoto ureduvawe<br />
koe poteknuvaj}i od stravot od zaemno <strong>na</strong>silstvo gi predupreduva<br />
{tetnite posledici <strong>na</strong> op{tiot egoizam, tolku kolku {to <strong>na</strong> negativniot<br />
pat toa mo`e da se slu~i. 862 Me|utoa, prvata i <strong>na</strong>jglav<strong>na</strong> mo}<br />
koja {to mora da go pobedi egoizmot e moral<strong>na</strong>ta pobuda. A taa mo}, za<br />
da <strong>na</strong>stapi protiv takov protivnik mora da bide ne{to porealno odo-<br />
{to cepidla~koto mudruvawe ili aprioristi~ki meur od sapunica.<br />
Me|utoa, vo voj<strong>na</strong> prvi~no mora da se rekognosticira neprijatelot. Vo<br />
borbata koja pretstoi, kako glav<strong>na</strong> sila <strong>na</strong> egoizmot osobeno }e mu se<br />
sprotivstavi pravednosta koja e prva i vistinska kardi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> doblest."<br />
863 Vo doka`uvaweto <strong>na</strong> pravednosta kako moralen motiv, [openhauer,<br />
vsu{nost, trgnuva od stanovi{te deka postojat samo tri osnovni<br />
motivi <strong>na</strong> ~ovekovite dejstvija preku ~ie potiknuvawe deluvaat i site<br />
drugi mo`ni motivi. Toa se 1 0 egoizam (koj go saka sopstvenoto dobro),<br />
864 2 0 zloba (koja go saka tu|oto zlo) 865 i, 3 0 so`aluvawe (koe go saka<br />
tu|oto dobro). 866 Sekoe ~ove~ko dejstvie mora da bide svedeno <strong>na</strong> edno<br />
861 [openhauer, A. O temelju morala, Bratstvo-Jedinstvo, Novi Sad, 1990, str.<br />
138.<br />
862<br />
"Za{titata <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> sekoj poedinec, dr`avata ja stavi vo racete<br />
<strong>na</strong> silata koja e beskone~no posil<strong>na</strong> od mo}ta <strong>na</strong> sekoj poedinec, ovoj go<br />
prisiluva da gi po~ituva site prava <strong>na</strong> drugiot. Tuka ne mo`e da se iska`e bezgrani~niot<br />
egoizxam re~isi <strong>na</strong> site, zlobata <strong>na</strong> mnogumi<strong>na</strong>, svireposta <strong>na</strong> nekoi:<br />
prisilbata site gi skrotila." Ibid, str. 135.<br />
863<br />
Ibid, str. 139.<br />
864<br />
Maksimata <strong>na</strong> krajniot egoizam e: Neminem juva, imo omnes, si forte<br />
conducit laede (Nikomu ne mu pomogaj, tuku povredi go sekogo ako toa ti koristi).<br />
Od egoizmot mo`at da se izvle~at motivite: al~nost, neumerenost, sladostrasta,<br />
koristoqubie, skr`avost, nepravednost, nemilosrdnost, suetata<br />
(pretera<strong>na</strong> gordost), svirepost, itn. Ibid, str. 142.<br />
865 Maksimata <strong>na</strong> zlobata e: Omens quantum potest, leade (Povredi go<br />
sekogo kolku {to mo`e{). Od zlobata mo`at da proizlezat motivite: nedobro<strong>na</strong>mernost,<br />
zavist, zlo<strong>na</strong>mernost, pakost, zloradost, qubomor<strong>na</strong> z<strong>na</strong>ti`elba,<br />
klevetewe, drskost, raskala{enost, omraza, gnev, predavstvo, podmolnost,<br />
osvetoqubivost, svirepost itn. Ibid, str. 142.<br />
866<br />
Trite osnovni ~ovekovi motivi: egoizam, zloba i so`aluvawe, kaj<br />
sekogo postojat vo poi<strong>na</strong>kvi, neverojatno razli~ni odnosi. Spored toa, kakvi<br />
se tie odnosi, motivite }e deluvaat <strong>na</strong> nego i }e doa|a do dejstvija. 1. Vrz nekoj<br />
egoisti~ki karakter vlasta }e ja imaat samo egoisti~kite motivi, a motivite<br />
koi zboruvaat vo prilog <strong>na</strong> so`aluvaweto, kako i onie vo prilog <strong>na</strong> zlo-<br />
457
od tie motivi, iako mo`at da deluvaat i dve od niv zaedno. So ogled <strong>na</strong><br />
toa {to dejstvijata od moralni motivi se fakti~ki dadeni tie mora da<br />
poa|aat od ed<strong>na</strong> od trite osnovni motivi. Me|utoa, ottamu {to sekoe<br />
dejstvie ~ija kraj<strong>na</strong> cel e dobro ili zlo <strong>na</strong> onoj koj deluva e egoisti-<br />
~no, tie ne mo`at da poteknuvaat od prviot motiv, a u{te pomalku od<br />
vtoriot, so ogled <strong>na</strong> toa {to dejstvijata {to od niv proizleguvaat se<br />
moralno nedostojni, dodeka onie koi gi dava prviot od niv delumno se<br />
moralno indiferentni. Z<strong>na</strong>~i tie mora da proizleguvaat od tretiot<br />
motiv. 867 So`aluvaweto, sosema samo e vistinskata osnova <strong>na</strong> sekakva<br />
pravednost i sekakvo vistisko ~ovekoqubie. Samo dokolku nekoe dejstvie<br />
poteknuva od nego, taa ima moral<strong>na</strong> vrednost. 868<br />
Spored [openhauer, pravednosta mo`e da se iska`e so sled<strong>na</strong>va<br />
op{ta maksima: "Neminem leade, imo omnes, quantum potest, juva"(Nikogo<br />
nemoj da go povredi{, tuku sekomu pomogni mu kolku {to mo`e{),<br />
koja va`i i kako <strong>na</strong>jvisoko <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> etikata. Pravednosta se zasnova<br />
vrz prirodnoto so`aluvawe. So`aluvaweto pak, pretstavuva neproceniva<br />
su{tinska okolnost <strong>na</strong> ~ovekovata svest, toa ne se zasnova vrz<br />
pretpostavki, religii, dogmi, mitovi, vospituvawe i obrazovanie,<br />
tuku izvorno i neposredno le`i vo samata ~ove~ka priroda i zaradi<br />
toa istrajuva vo site odnosi i se poka`uva vo site zemji vo isto vreme.<br />
Spored toa, so`aluvaweto apelira <strong>na</strong> svesta kako <strong>na</strong> ne{to {to nu`no<br />
postoi vo sekoj ~ovek, {to sekade se o~ekuva so sigurnost i nikade ne<br />
pripa|a <strong>na</strong> "tu|i bogovi." Nasproti toa, onoj za kogo izgleda deka mu<br />
bata nema da sta<strong>na</strong>t protiv: toj isto taka malku }e gi `rtvuva svoite interesi<br />
za da mu se odmazdi <strong>na</strong> neprijatelot, kako i da mu pomogne <strong>na</strong> neprijatelot. 2.<br />
Nekoj drug koj silno e priem~iv za zlobni motivi, ~esto za da mu <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong><br />
drug, nema da se vardi nitu od sopstve<strong>na</strong>ta {teta. Za{to, postojat karakteri<br />
koi vo predizvikuvaweto <strong>na</strong> tu|oto stradawe <strong>na</strong>o|aat zadovolstvo koe go <strong>na</strong>dminuva<br />
sopstvenoto, isto taka, golemo stradawe: dum alteri noccat sui negligens<br />
(Ne se obzira <strong>na</strong> sebesi samiot, samo ako mo`e da mu <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> drug - Seneka).<br />
Tie odat vo borba so stravstven zanes i tuka dobivaat isto tolku povredi<br />
kolku {to o~ekuvaat deka }e gi <strong>na</strong>nesat: tie duri so predumisla }e go ubijat<br />
onoj koj im pri~inil zlo, a za da ja izbeg<strong>na</strong>t kaz<strong>na</strong>ta ved<strong>na</strong>{ potoa i sebesi samite,<br />
kako {to toa ~esto go poka`uva iskustvoto. 3. Nasproti toa, dobri<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> srceto se sostoi vo univerzalno, dlaboko so`aluvawe kon se vo {to ima<br />
`ivot, a pred se, sprema ~ovekot, za{to ~uvstvutelnosta za stradawe odi vo<br />
~ekor so podigaweto <strong>na</strong> inteligencijata: ottamu bezbrojnite ~ove~ki duhovni<br />
i telesni stradawa baraat mnogu pove}e so`aluvawe od onie samo telesni<br />
stradawa i prigu{e<strong>na</strong> bolka kaj `ivotnite. Spored toa, dobri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> karakterot<br />
<strong>na</strong>jprvin }e se vozdr`uva od sekakvo povreduvawe <strong>na</strong> drugiot vo {to i da<br />
e, a potoa }e povikuva da se u~estvuva vo poma|aweto sekade kade {to }e se<br />
poka`e <strong>na</strong> tu|oto stradawe." Ibid, str. 198-199.<br />
867<br />
Ibid, str. 151.<br />
458<br />
868<br />
Ibid, str. 150.
nedostasuva so`aluvawe, lu|eto go <strong>na</strong>rekuvaat ne~ovek, kako {to i<br />
"~ove~nosta" ~esto se koristi kako sinonim za so`aluvaweto. 869 Za<br />
pottiknuavawe <strong>na</strong> so`aluvaweto kako doka`ano edinstven izvor <strong>na</strong> nesebi~ni<br />
dejstvija i ottamu edinstve<strong>na</strong> vistinska osnova <strong>na</strong> moralnosta<br />
(edistven izvor <strong>na</strong> dejstvija od moral<strong>na</strong> vrednost) ne e potrebno nikakvo<br />
apstraktno, tuku samo o~igledno soz<strong>na</strong>nie, ednostavno sfa}awe<br />
<strong>na</strong> konkretniot slu~aj <strong>na</strong> koj ved<strong>na</strong>{ se rea|ira bez <strong>na</strong>tamo{no mislovno<br />
posreduvawe. 870 Bezgrani~no so`aluvawe so site `ivi su{testva<br />
e <strong>na</strong>jcvrsta garancija za eti~ko pravilno povedenie i nemu ne mu e pot-<br />
869<br />
Ibid, str. 154-155. "Z<strong>na</strong>~i, prviot stepen <strong>na</strong> deluvawe <strong>na</strong> taa prva i<br />
moral<strong>na</strong> pobuda e negativen. Izvorno, site nie sme skloni samo kon nepravi-<br />
~nost i <strong>na</strong>silstvo, za{to <strong>na</strong>{ata potreba, <strong>na</strong>{ata `elba, <strong>na</strong>{iot gnev i omraza<br />
neposredno stapuvaat vo svesta i ottamu go imaat o<strong>na</strong> ius primi ocupantis<br />
(pravo <strong>na</strong> prvo zazemawe). Nasproti toa, tu|ite stradawa koi gi predizvikuva<br />
<strong>na</strong>{ata nepravednost i <strong>na</strong>silstvo vo svesta doa|aat duri po pat <strong>na</strong> sekundarni<br />
pretstavi i duri po pat <strong>na</strong> iskustvoto, z<strong>na</strong>~i posredno. Ottamu, Seneka veli:<br />
"Ad neminem ante bo<strong>na</strong> mens venit" (Kaj nikogo ne postoi <strong>na</strong>jprvin dobro uveruvawe,<br />
tuku toa sleduva po lo{oto). Prviot stepen <strong>na</strong> deluvawe <strong>na</strong> so`aluvaweto<br />
e z<strong>na</strong>~i koga toa í se sprotivstavuva <strong>na</strong> vo mene prisut<strong>na</strong>ta antimoral<strong>na</strong><br />
potencija, spre~uva <strong>na</strong> drugite da im predizvikam stradawe taka {to mi doviknuva<br />
"Stoj!" i {to pred drugite se postavuva kako za{tit<strong>na</strong> ~eta koja go<br />
~uva od povreduvawe <strong>na</strong> koe osven toa bi me vtur<strong>na</strong>le mojot egoizam ili zloba.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in od prviot stepen <strong>na</strong> so`aluvawe poteknuva maksimata neminem<br />
leade, t.e. <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> pravednosta, doblest koja svoeto bistro, ~isto moralno,<br />
od sekakvi premisi oslobodeno poteklo ima edinstveno ovde i nikade <strong>na</strong><br />
drugo mesto ne mo`e da go ima, za{to i<strong>na</strong>ku moralot bi se zasnoval vrz egoizmot<br />
Ako mojata du{a e do toj stepen ~uvstvitel<strong>na</strong> <strong>na</strong> so`aluvaweto, toa }e me<br />
zadr`i duri i tamu kade {to i koga bi mo`el tu|oto stradawe da go upotrebam<br />
kako sredstvo za da gi postig<strong>na</strong>m svoite celi, seedno dali toa stradawe e<br />
o~igledano ili se pojavilo podoc<strong>na</strong>, i dali e direktno ili posredno i posreduvano<br />
me|u ~lenovite... Sepak, ne se bara toa so`aluvawe da bide vistinski<br />
pottik<strong>na</strong>to vo sekoj oddelen slu~aj - za nego toa ~estopati }e bide i premnogu<br />
doc<strong>na</strong>, tuku od ed<strong>na</strong>{ zasekoga{ stek<strong>na</strong>toto z<strong>na</strong>ewe za stradaweto, koe sekoja<br />
nepraved<strong>na</strong> postapka nu`no ja <strong>na</strong>vlekuva <strong>na</strong> drug i koja se zaostruva preku ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> podnesuvawe <strong>na</strong> nepravdata, t.e. tu|ata <strong>na</strong>dmo}nost vo plemenitite<br />
du{i <strong>na</strong>stanuva maksimata neminem leade i razumsko prosuduvawe se vozdignuva<br />
do edno zasekoga{ sfate<strong>na</strong> ~ista odluka da se po~ituvaat pravata <strong>na</strong> sekogo,<br />
za sebe da ne se dozvoli nikakvo zadirawe vo tie prava, sekoj da se po{tedi<br />
od toa samiot sebesi da si prigovori deka e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> tu|o stradawe i spored<br />
toa, so pomo{ <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvo ili lukavstvo da ne se prefrluvaat vrz drug tovarite<br />
i stradawata <strong>na</strong> `ivotot koi okolnostite im gi pribavuvaat <strong>na</strong> sekogo,<br />
tuku delot koj nemu mu e dodelen da go nosi sam za da ne go duplira delot <strong>na</strong><br />
nekoj drug." Ibid, str. 155-156.<br />
870<br />
Ibid, str. 189.<br />
459
eb<strong>na</strong> nikakva kazuistika. Koj so nego e ispolnet sigurno nema nikogo<br />
da povredi, nikomu da mu <strong>na</strong>{teti, nikomu da mu <strong>na</strong>nese bolka, <strong>na</strong>protiv<br />
kon sekogo }e ima trpenie, sekomu }e mu prosti, sekomu }e mu pomogne<br />
kolku {to mo`e, a site negovi dejstvija <strong>na</strong> sebe }e nosat pe~at <strong>na</strong><br />
pravednost i ~ovekoqubie. Nasproti toa, da se obideme ed<strong>na</strong>{ da ka-<br />
`eme: "Toj ~ovek e poln so doblesti, me|utoa toj ne go poz<strong>na</strong>va so`aluvaweto."<br />
Ili: "Toj e ne~esen i lo{ ~ovek, no toj sepak e ispolnet so<br />
so`aluvawe" - i ved<strong>na</strong>{ tuka }e po~uvstvuvame sprotivnost. Vkusot e<br />
razli~en, me|utoa jas ne z<strong>na</strong>m poubava molitva od o<strong>na</strong>a so koja zavr{uvaa<br />
staroindiskite akteri. Taa glasi: "Neka site `ivi su{testva osta<strong>na</strong>t<br />
slobodni od bolka. 871<br />
Spored toa, nepravdata i nepravednoto sekoga{ se sostojat vo<br />
povreduvawe <strong>na</strong> nekoj drug. Ottamu, poimot <strong>na</strong> nepravdata e pozitiven<br />
i mu prethodi <strong>na</strong> poimot pravo koj e negativen i se odnesuva samo <strong>na</strong><br />
dejstvija koi mo`at da se izvr{at bez da se povredat drugite, t.e. koi<br />
mo`at da se vr{at bez nepravda. Lesno e da se uvidi deka tuka spa|aat i<br />
site dejstvija ~ija edinstve<strong>na</strong> cel e odbra<strong>na</strong> od nepravda koja nekoj <strong>na</strong>meraval<br />
da ja stori. Za{to, nikakvo so~uvstvo so drug, nikakvo so`aluvawe<br />
ne mo`e da se bara od mene da dozvolam toj da me povredi, t.e. da<br />
trpam nepravda. Deka poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e negativen, <strong>na</strong>sproti poimot<br />
<strong>na</strong> nepravdata kako pozitiven, mo`e isto taka da se vidi od prvoto<br />
objasnuvawe koe go postavi tatkoto <strong>na</strong> filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> Grocius<br />
<strong>na</strong> po~etokot <strong>na</strong> svoeto delo so ovie poimi: "Ius hic nihil aluid,<br />
quam quod iustum est significat, idque negate magis sensu, quam ajente ut ius<br />
sit, quod iniustum non est" (Pravoto ovde ne z<strong>na</strong>~i ni{to drugo osven<br />
o<strong>na</strong> {to e pravedno i toa pove}e vo negativ<strong>na</strong> odo{to vo pozitiv<strong>na</strong><br />
smisla, dotolku pove}e {to <strong>pravoto</strong> e o<strong>na</strong> {to ne e nepravda). Negativnosta<br />
<strong>na</strong> pravednosta, <strong>na</strong>sproti toa kako izgleda, e so~uva<strong>na</strong> vo samata<br />
trivijal<strong>na</strong> definicija: "Sekomu da mu se dade negovoto." Ako toa e<br />
negovo, ne bi mo`elo da mu se dava. Ottamu, toa z<strong>na</strong>~i: "Nikomu da ne<br />
mu se odzema negovoto." Zatoa {to baraweto <strong>na</strong> pravednosta e celosno<br />
negativno toa treba da se iznudi: za{to neminem leade mo`e da go praktikuvaat<br />
site istovremeno. Za taa cel postoi ustanovata <strong>na</strong> prisilba<br />
- dr`avata ~ija edinstve<strong>na</strong> cel e eden poedinec da go za{tituva od drug<br />
i celi<strong>na</strong>ta od <strong>na</strong>dvore{niot neprijatel. 872 ...Poimite <strong>na</strong> nepravda i<br />
pravo koi z<strong>na</strong>~at isto {to i povreduvawe i nepovreduvawe, a vo poslednoto<br />
spa|a i odbra<strong>na</strong>ta od povreduvawe, o~igledno se nezavisni od<br />
sekakvo pozitivno zakonodavstvo i mu prethodat. Z<strong>na</strong>~i, postoi edno<br />
~isto eti~ko pravo ili prirodno pravo, t.e. pravno u~ewe nezavisno od<br />
sekakvi pozitivni pravila. 873<br />
Za potvrda <strong>na</strong> svoite stavovi za so`aluvaweto kako edinstve<strong>na</strong><br />
460<br />
871<br />
Ibid, str. 179.<br />
872<br />
Ibid, str.158-159.<br />
873<br />
Ibid, str. 160.
neegoisti~ka i edinstve<strong>na</strong> vistinska moral<strong>na</strong> pobuda, [openhauer<br />
iz<strong>na</strong>o|a primer kaj povredata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Toa e primerot so Kaj i Tit<br />
kako strastveno zaqubenici vo opredeleni devojki. Sekomu od niv <strong>na</strong><br />
patot im stoi po eden sopernik <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>dvore{nite okolnosti mu davaat<br />
prednost. Dvajcata odlu~uvaat da go otstra<strong>na</strong>t svojot sopernik, i<br />
za taa cel <strong>na</strong>polno se obezbedile od toa da bidat otkrieni. Me|utoa, vo<br />
tekot <strong>na</strong> podgotvuvaweto, po dolgo razmisluvawe i dvajcata otstapile<br />
od ubistvoto. Po ova i dvajcata treba iskreno da se izjas<strong>na</strong>t za pri~inite<br />
za <strong>na</strong>pu{taweto <strong>na</strong> svojaat odluka.<br />
Vo toj pogled Kaj otprilika go spre~ile religiozni pri~ini<br />
kako {to e toa bo`jata volja, odmazdata {to nekoga{ mo`e da se slu~i,<br />
sudot <strong>na</strong> idni<strong>na</strong>ta i sli~no. No, toj veli: "Mislev deka maksimata <strong>na</strong><br />
mojata postapka vo toj slu~aj ne bi mo`ela da se usvoji taka {to }e go<br />
istaknuva op{tova`e~koto pravilo za site umni su{testva dokolku<br />
svojot sopernik bi go tretiral samo kako sredstvo, a ne istovremeno i<br />
kako cel. Ili neka toj zaedno so Fihte ka`e: "Sekoj ~ove~ki `ivot e<br />
sredstvo za realizacija <strong>na</strong> moralniot zakon: z<strong>na</strong>~i jas ne mo`am, a pritoa<br />
da ne bidam ramnodu{en kon realizacijata <strong>na</strong> moralniot zakon da<br />
uni{tam nekoj koj e opredelen da pridonese za nea. Ili neka Voulston<br />
(Wollastone) ka`e: "Proceniv deka toa dejstvie be{e izraz <strong>na</strong> nekoj la-<br />
`en moral. Ili sledniot Ha~eson (Hutcheson), 874 neka ka`e: "Moralnoto<br />
setilo ~ii oseti kako oseti <strong>na</strong> site drugi setila ne mo`at <strong>na</strong>tamu<br />
da se objas<strong>na</strong>t, me opredeli da pu{tam toa da se slu~i taka. Ili, Adam<br />
Smit neka ka`e: "Od<strong>na</strong>pred vidov deka moeto dejstvie kaj posmatra~ite<br />
nema{e da predizvika simpatija kon mene." Ili, sledniot Kristijan<br />
Volf: "Spoz<strong>na</strong>v deka so toa bi dejstvuval protiv sopstvenoto usovr{uvawe,<br />
a da ne uspeam da go pouspe{am ni tu|oto. Ili neka sledniot<br />
Spinoza, ka`e: "Homini nihil utilius: ergo hominem interimere nolui" (Na<br />
~ovek ni{to ne mu e pokorisno od ~ovek: ottamu jas ne mo`am da ubijam<br />
~ovek).<br />
A Tit, ~ija presmetka, prodol`uva [openhauer, jas ja pretpostavuvam<br />
za Kaj, veli: "So tekot <strong>na</strong> odminuvaweto <strong>na</strong> podgotovkite, jas<br />
pove}e ne se zanimava vo mojata strast, tuku so onoj sopernik i duri<br />
toga{ mi sta<strong>na</strong> jasno {to vsu{nost so nego treba da se slu~i. No toga{<br />
me pritis<strong>na</strong> so`aluvawe i somilost, se rasta`iv <strong>na</strong>d nego, ne mo`ev da<br />
se prekr{am - ne mo`ev toa da go storam."<br />
Po seto toa, [openhauer pra{uva: "Koj od tie dvajca e podobar<br />
~ovek? Vo ~ii race od niv dvajcata sekoj bi ja predal sopstve<strong>na</strong>ta sudbin?<br />
Kogo od niv dvajcata go zadr`al po~ist motiv? i Kade spored toa,<br />
le`i fundamentot <strong>na</strong> moralot?" ..."Spored toa so`aluvaweto e visti-<br />
874<br />
Spored Ha~eson, nepostojat osnovi <strong>na</strong> moralot (za nego ne mo`e da<br />
bide osnova nitu Biblijata, ni razumot) - dobro e o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to moite setila i<br />
~uvstva rea|iraat so odobruvawe, lo{o - o<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to tie reagiraat so neodobruvawe.<br />
461
nska mora<strong>na</strong> pobuda." 875<br />
Vtorata kardi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> doblest ili moral<strong>na</strong> pobuda koja proizleguva<br />
od so`aluvaweto, spored [openhauer e ~ove~nosta (caritas) Kaj<br />
nea so`aluvaweto ne samo {to nî odvra}a od toa da gi povreduvame<br />
drugite, tuku nî pottiknuva da im pomagame. Od nejzi<strong>na</strong>ta maksima:<br />
"Omnes quantum potest juva" (Pomogni mu sekomu kolku {to mo`e{),<br />
proizleguva seto o<strong>na</strong> {to etikata go propi{uva pod imeto dol`nosti<br />
od doblest. 876<br />
Po seto ova i tvrdeweto deka "o<strong>na</strong> {to e do`dot za ognot, toa e<br />
so`aluvaweto za gnevot," 877 [openhauer ne uspeva da iz<strong>na</strong>jde odgovor<br />
<strong>na</strong> pra{aweto: zo{to ako so`aluvaweto e osnoven motiv za sekoja vistinska,<br />
nesebi~<strong>na</strong> pravednost i ~ovekoqubie, taa nekogo go razdvi`uva,<br />
a nekogo ne. Toj, imeno smeta deka <strong>na</strong> onoj koj e zol negovata zloba<br />
mu e vrode<strong>na</strong> kako {to <strong>na</strong> zmijata i se vrodeni nejzinite otrovni zabi i<br />
meurot so otrov, i toj toa mo`e da go promeni isto tolku malku kolku<br />
i taa. 878 Ottamu, izvlekuva pesimisti~ki zaklu~ok deka <strong>na</strong> onoj koj<br />
ed<strong>na</strong>{ se poka`al kako lo{ ne treba nikoga{ pove}e da mu se veruva,<br />
odnosno iska`uva celos<strong>na</strong> verba vo skolasti~koto <strong>na</strong>~elo: "Operari<br />
sequitur esse" (Toa {to nekoj go pravi sleduva od toa {to toj vsu{nost<br />
e). 879 Kolku {to olovoto mo`e da se pretvori vo zlato, tolku ~ovekovoto<br />
srce mo`e da se prevrti vo teloto i da se promeni negoviot dlabok<br />
interes. Ottuka, o<strong>na</strong> {to mo`e da se stori e da se prosvetli glavata,<br />
da se podesi uvidot so koi ~ovekot }e se dovede do ispravno sfa}awe<br />
<strong>na</strong> objektivno postoe~kite vistinski odnosi vo `ivotot. 880 So toa<br />
<strong>na</strong> motivite mo`e da im se iznudi legalnost, no ne i moralnost: mo`e<br />
da se preoblikuva dejstvuvaweto, no ne i vistinskoto sakawe, <strong>na</strong> koe<br />
edinstveno i pripa|a moral<strong>na</strong>ta vrednost. Ne mo`e da se promeni celta<br />
kon koja se stremi voljata, tuku samo patot po koj taa tamu }e pojde.<br />
Vospituvaweto mo`e da go promeni izborot <strong>na</strong> sredstvata, no ne i onie<br />
poslednite, op{ti celi: niv sekoja volja sebesi si gi postavuva vo soglasnost<br />
so svojata izvor<strong>na</strong> priroda. Na egoistot mo`e da mu se poka`e<br />
deka so <strong>na</strong>pu{tawe <strong>na</strong> pomalata korist }e dojde do pogolema, <strong>na</strong> zlobnikot<br />
deka so predizvikuvawe <strong>na</strong> tu|oto stradawe sebesi }e si zadade<br />
875<br />
Ibid, str. 174-176.<br />
876 Ibid, str. 169-170.<br />
877<br />
Ibid, str. 181.<br />
878<br />
Ibid, str. 194.<br />
879<br />
"Sekoe ne{to <strong>na</strong> svetot deluva vo soglasnost so negovoto nepromenlivo<br />
svojstvo koe ja pravi negovata su{ti<strong>na</strong>, nejzi<strong>na</strong> essentia: isto e i so ~ovekot.<br />
Kakov {to nekoj e, taka i }e deluva, taka mora da deluva, a liberum<br />
arbitrio indifferentiae(slobodno volevo odlu~uvawe) e pro<strong>na</strong>jdok od detstvoto <strong>na</strong><br />
filozofijata, koj odam<strong>na</strong> se raspuk<strong>na</strong>l i za koj se u{te mo`at da se raspravaat<br />
oddelni babi so doktorska palarija." Ibid, str. 198.<br />
880<br />
Ibid, str. 200.<br />
462
u{te pogolemo sradawe, me|utoa od samiot egoizam i samata zloba<br />
nikoj ne mo`e da se odvrati, isto kako {to ma~kata ne mo`e da se<br />
odvrati od nejzi<strong>na</strong>ta sklonost kon gluvcite... Ottamu, moralnoto vospituvawe<br />
i etikata mo`at da dovedat do podobruvawe, no preku toa taa<br />
ne odi. Se prosvetluva glavata, srceto ostanuva nepopravlivo. 881 I<br />
spored toa, vo o<strong>na</strong> {to sme (vo toa esse) mora da le`i i vi<strong>na</strong>ta i odgovornosta.<br />
882<br />
Vo <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta smisla [openhauer go veli i slednoto. "Koga bi<br />
veruvale deka site pravedni i legalni ~ovekovi dejstvija se od moralno<br />
poteklo nie bi bile vo golema mlade{ka zabluda. Naprotiv, me|u<br />
pravednosta {to ja praktikuvaat lu|eto i vistinskata ~esnost <strong>na</strong> srceto<br />
odnosot e a<strong>na</strong>logen kako me|u u~tivosta i vistinskata qubov kon<br />
bli`niot... Vo stvarnosta op{tata pravednost koja se manifestira vo<br />
~ove~kiot soobra}aj i za koja se tvrdi deka e nepokolebliva maksima,<br />
se zanova vrz dve <strong>na</strong>dvore{ni nu`nosti: prvo, vrz zakonskiot poredok<br />
so koj jav<strong>na</strong>ta vlast go za{tituva <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sekogo, i vtoro, vrz poz<strong>na</strong>tata<br />
nu`nost da se ima dobro ime i gra|anska ~est zaradi <strong>na</strong>preduvawe<br />
vo svetot so ~ie posredstvo ~ekorite <strong>na</strong> sekogo stojat pod <strong>na</strong>dzor<br />
<strong>na</strong> javnoto mislewe {to e neumolivo strogo i ne prostuva, tuku kako<br />
neizbri{liva damka }e se zlopamti sî do smrta <strong>na</strong> onoj koj ja skrivil.<br />
Vo toa taa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e mudra za{to poa|a od <strong>na</strong>~eloto operari sequitur<br />
essei spored toa, od uveruvaweto deka karakterot e nepromenliv, pa<br />
z<strong>na</strong>~i deka toa {to nekoj go storil ed<strong>na</strong>{, vo celosno isti okolnosti<br />
neizostavno }e go stori povtorno. Tie dva stra`ari se z<strong>na</strong>~i o<strong>na</strong> {to<br />
bdee <strong>na</strong>d jav<strong>na</strong>ta pravednost, i bez niv nie, slobodno ka`ano, bi bile vo<br />
lo{a polo`ba, osobeno {to se odnesuva do imotot, taa glav<strong>na</strong> to~ka vo<br />
~ovekoviot `ivot okolku koja se vrti celokupnoto negovo <strong>na</strong>stoju-<br />
881 Ibid, str. 201. "O<strong>na</strong> operari (postapkata) <strong>na</strong> nekoj konkreten ~ovek<br />
od<strong>na</strong>dvor nu`no e opredeleno od motivite, a odv<strong>na</strong>tre so negoviot karakter:<br />
spored toa se {to toj pravi - <strong>na</strong>stapuva nu`no. A vo negovoto esse (bitieto) -<br />
tuka le`i slobodata. Toj mo`el da bide nekoj drug, a vo toa {to toj e, le`i<br />
vi<strong>na</strong>ta i zaslugata. Za{to, se {to toj pravi se pojavuva po toa od sebe, kako<br />
ednostaven koloralium. So Kantovata teorija nie vsu{nost sme odvrateni od<br />
osnov<strong>na</strong>ta zabluda deka nu`nosta e smeste<strong>na</strong> vo o<strong>na</strong> esse, a slobodata vo operari<br />
i sme dovedeni do soz<strong>na</strong>nieto deka e tokmu sprotivnoto. Zaradi toa moral<strong>na</strong>ta<br />
odgovornost, dodu{a od po~etokot i prividno go pogoduva o<strong>na</strong> {to toj go pravi,<br />
me|utoa vo osnova go pogoduva o<strong>na</strong> {to toj e, so ogled <strong>na</strong> toa {to ako toa go<br />
pretposatvime, negovoto delo koga <strong>na</strong>stapile motivite ne mo`elo da ispadne<br />
poi<strong>na</strong>ku odo{to {to ispad<strong>na</strong>lo. Ibid, str. 118.<br />
882<br />
"O<strong>na</strong> {to nie kaj drugite mnogu go cenime i sakame ili prezirame i<br />
mrazime, ne e ne{to nepostojano i promenlivo, tuku ne{to trajno, ne{to {to<br />
otsekoga{ postoi, o<strong>na</strong> {to tie se: i ako sega od niv se otka`eme, nema da ka-<br />
`eme deka tie se promenile, tuku deka nie vo niv sme se izla`ale." Ibid, str.<br />
202.<br />
463
vawe. 883 883<br />
"Prirodnoto pravo ne se potpira vrz nikakva druga sopstvenost<br />
osven vrz o<strong>na</strong>a koja e izdejstvuva<strong>na</strong> so sopstven trud... Me|utoa, vo <strong>na</strong>jgolem<br />
broj slu~ai <strong>na</strong>{iot gra|anski imot le`i daleku od o<strong>na</strong> praizvorno prirodno<br />
sopstveni~ko pravo! So nego <strong>na</strong>j~esto e povrzan so vrski koi te{ko ili nevozmo`no<br />
e da se doka`at. Na{ata sopstvenost e <strong>na</strong>slede<strong>na</strong>, dobie<strong>na</strong> so `enidba<br />
ili ma`a~ka, osvoe<strong>na</strong> <strong>na</strong> lotarija, a ako i ne e taka, sepak ne e zarabote<strong>na</strong> so<br />
pot <strong>na</strong> svoeto lice, tuku so pametni zamisli i idei, <strong>na</strong> primer vo trgovska<br />
{pekulacija, a ponekoga{ durii so glupi idei koi so pomo{ <strong>na</strong> slu~aj gi <strong>na</strong>gradil<br />
i vozdig<strong>na</strong>l Deus Eventus. Vo <strong>na</strong>jmal broj slu~ai taa e vistinski plod<br />
<strong>na</strong> trud i rabota, a duri i toga{ toa ~esto e duhov<strong>na</strong> rabota... Sledstveno <strong>na</strong><br />
toa, mnogumi<strong>na</strong> tu|ata sopstvenost mol~e{kum ja posmatraat kako ne{to stek<strong>na</strong>to<br />
edinstveno spored pozitivnoto pravo. Ottamu, dokolku <strong>na</strong>jdat sredstva<br />
da ja grab<strong>na</strong>t so pomo{ <strong>na</strong> prisilba ili duri samo so izigruvawe <strong>na</strong> zakonot<br />
tie ne se predomisluvaat, za{to im se ~ini deka toa se gubi <strong>na</strong> istiot <strong>na</strong>~in<br />
<strong>na</strong> koj e i stek<strong>na</strong>ta, pa spored toa svoite sopstveni barawa gi smetaat isto<br />
taka dobro zasnovani kako {to bile i onie <strong>na</strong> porane{nite sopstvenici. Od<br />
nivno stojali{te vo gra|anskoto op{testvo <strong>na</strong>mesto <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> posilniot,<br />
stapilo <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> popametniot. Pri seto toa, bogata{ot ~estopati <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
nepokoleblivo e praveden so ogled <strong>na</strong> toa {to od srce e privrzan <strong>na</strong><br />
edno pravilo i se pridr`uva do ed<strong>na</strong> maksima, i vrz toa {to gi sledi se zasnova<br />
celokupniot negov imot, zaedno so toa {to toj go ima, a drugite go nemaat,<br />
pa toga{ toj so celos<strong>na</strong> serioznost go ispoveda <strong>na</strong>~eloto suum cuique (sekomu<br />
negovoto)... Nasproti toa, siromaviot koj tuka vrz osnova <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong><br />
imotot e o{teten, sebesi se gleda kako osuden <strong>na</strong> nema{tija i te`ok pekol, i<br />
dodeka drugite pred negovite o~i `iveat vo izobilstvo i dengubewe te{ko }e<br />
spoz<strong>na</strong>e deka vo taa need<strong>na</strong>kvost le`i soodvet<strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> zaslugite i<br />
~esno steknuvawe. A ako toj toa ne go spoz<strong>na</strong>e, od kade treba da go zeme ~istiot<br />
eti~ki pottik kon ~esnosta koj go spre~uva da ja pru`i rakata kon tu|oto<br />
izobilstvo? O<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>j~esto go zapira e zakonskiot poredok. No, ako ed<strong>na</strong>{<br />
se pojavi retka prilika... {to vo toj slu~aj }e ja zadr`i negovata raka? Religioznite<br />
dogmi? Verata e retko tolku cvrsta. Nekoj ~isto moralen motiv za<br />
pravednost? Mo`ebi vo oddelni slu~ai, me|utoa vo <strong>na</strong>jgolem broj slu~ai toa<br />
}e bide samo o<strong>na</strong>a vo moralniot ~ovek mnogu golema gri`a za svoeto dobro<br />
ime, za svojata gra|anska ~est, o~igled<strong>na</strong>ta opasnost deka }e bide isfrlen od<br />
golemata masonska lo`a <strong>na</strong> ~esnite lu|e koi go po~ituvaat zakonot <strong>na</strong> pravednost<br />
i koi, spored toa, <strong>na</strong> celata Zemja me|u sebe ja podelile sopstvenosta i<br />
koi vladeat, opasnosta deka poradi edno edinstveno ne~esno dejstvie celiot<br />
`ivot }e bidat partija <strong>na</strong> gra|anskoto op{testvo, nekoj komu nikoj ne im veruva,<br />
~ie dru{tvo sekoj go odbegnuva i komu so toa mu e skrateno sekakvo <strong>na</strong>preduvawe,<br />
t.e. so eden zbor: "^ovek koj kradel" i <strong>na</strong> kogo se odnesuva pogovorka:<br />
"Koj ed<strong>na</strong>{ ukral, celiot `ivot e kradec." Toa se z<strong>na</strong>~i ~uvarite <strong>na</strong> jav<strong>na</strong>ta<br />
pravednost... iako, za volja <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta, postojat lu|e koi pravednosta i<br />
~esnosta ja posmatraat samo kako firma i z<strong>na</strong>me pod ~ija za{tita so pogolem<br />
464
11. HERBERT SPENSER<br />
Vo deloto "Principi <strong>na</strong> etikata" (1893), Spenser zboruva za<br />
voj<strong>na</strong>ta koja ja ized<strong>na</strong>~uva so kanibalizmot {to golta iljadnici lu|e i<br />
ottamu ja zaslu`uva istata osuda kako vistinskiot kanibalizam. Vo<br />
taa smisla veli: "^uvstvoto i idejata <strong>na</strong> pravdata ne mo`at da rastat<br />
pobrgu od opa|aweto <strong>na</strong> postojaniot antagonizam <strong>na</strong> dr`avite i zasiluvaweto<br />
<strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta harmoni~<strong>na</strong> kooperacija <strong>na</strong> nivnite ~lenovi."<br />
Na koj <strong>na</strong>~in mo`e da se u<strong>na</strong>predi taa harmonija? Kon nea pridonesuva<br />
slobodata, no o<strong>na</strong>a koja zakonski e regulira<strong>na</strong>. Formulata <strong>na</strong> pravednosta<br />
bi trebalo da glasi: "Na sekoj ~ovek mu e dozvoleno slobodno da raboti<br />
{to saka pod pretpostavka deka nema da ja <strong>na</strong>vreduva slobodata<br />
nitu <strong>na</strong> eden drug ~ovek." 884 Ovaa firmula ja otfrla voj<strong>na</strong>ta koja premnogu<br />
gi <strong>na</strong>glasuva avtoritetot, vlasta i poslu{nosta. Ovaa formula mu<br />
odi <strong>na</strong> raka <strong>na</strong> miroqubivata industrija, za{to se gri`i za maksimalno<br />
pottiknuvawe i pritoa sekomu mu dava apsolutno ed<strong>na</strong>kvi mo`nosti.<br />
Taa e vo soglasnost so hristijanskiot moral, za{to sekoja li~nost<br />
ja smeta za sveta i e oslobode<strong>na</strong> od agresivnost. Taa ima sankcija <strong>na</strong><br />
posleden sudija - <strong>na</strong> prirodnoto odbirawe - za{to <strong>na</strong> site pod ed<strong>na</strong>kvi<br />
uslovi im gi otvora izvorite <strong>na</strong> zamjata i <strong>na</strong> sekoe su{testvo mu dozvoluva<br />
da <strong>na</strong>preduva spored svoite sposobnosti i spored svoeto dejstvuvawe.<br />
Preku ovaa formula, se ~ini deka pred sî se protega edno svirepo<br />
<strong>na</strong>~elo i mnogumi<strong>na</strong> }e mu go sprotivstavat familirajnoto <strong>na</strong>~elo,<br />
nebare primenlivo <strong>na</strong> celi <strong>na</strong>rodi, spored koe sekoj go dobiva o<strong>na</strong> {to<br />
mu treba ne spored svoite sposobnosti i proizvodni sili, tuku spored<br />
potrebite. Me|utoa, op{testvoto koe bi se rakovodelo so takvi <strong>na</strong>~ela<br />
<strong>na</strong>brzo bi is~ez<strong>na</strong>lo od liceto <strong>na</strong> zemjata. Dobrodetelite primeni<br />
vo nezrelite godini mora da bidat obratno proporcio<strong>na</strong>lni <strong>na</strong> sopstvenite<br />
sposobnosti. Ako platata se meri spored vrednosta, vo semejstvoto<br />
<strong>na</strong>jmnogu se dava tamu kade {to <strong>na</strong>jmalku se zaslu`uva. Naprotiv,<br />
po postig<strong>na</strong>tata zrelost, dobrodetelite mora da se menuvaat spored<br />
vrednosta: vrednosta se meri spored prilagodenosta <strong>na</strong> `ivotnite<br />
uslovi. Onie koi lo{o se prilagodile mora da gi trpat lo{ite posledici<br />
<strong>na</strong> svoeto nedovolno prilagoduvawe, a onie koi dobro se prilagodile<br />
dobivaat korist od svojata prilagodenost. Toa se dvata zakoni<br />
uspeh go izveduvaat svoeto gusarewe." [openhauer, A. O temelju morala, Bratstvo<br />
- Jedinstvo, Novi Sad, 1990, str. 128-132.<br />
884<br />
Spored Spenser, pravednosta e sloboda <strong>na</strong> sekoj, ograni~e<strong>na</strong> so<br />
ed<strong>na</strong>kvata sloboda <strong>na</strong> site. Formulata {to toj ja predlaga glasi: Sekoj e sloboden<br />
da pravi sî {to saka pod pretpostavka deka so toa nema da ja <strong>na</strong>ru{i<br />
slobodata <strong>na</strong> koj i da e drug. Josifovi~ - Petra`icki, L. Teorija prava i morala,<br />
JP Slu`beni list, Beograd, CID, Podgorica i Izdava~ka kwi`arnica<br />
Zora<strong>na</strong> Stojanovi¢a, Sremski Karlovci - Novi Sad, 1999. str. 406.<br />
465
<strong>na</strong> koi vidot mora da im se prilagoduva ako saka da se odr`i... Koga <strong>na</strong><br />
mladite bi im se delele dobrodetelite spored niv<strong>na</strong>ta rabota, vidot<br />
<strong>na</strong>skoro bi is~ez<strong>na</strong>l, a koga <strong>na</strong> vozrasnite dobrodetelite bi im se delele<br />
spored nivnite slabi sposobnosti za rabota, vidot poradi opa|awe<br />
bi se izgubil po nekolku generacii... Edinstvenoto opravduvawe za<br />
a<strong>na</strong>logijata me|u roditelite i decata i dr`avata i nejzinite gra|ani e<br />
infantil<strong>na</strong>ta priroda <strong>na</strong> lu|eto koi veruvaat vo taa a<strong>na</strong>logija."<br />
Slobodata, veli Spenser, se bori so razvojot za prvenstvo i postignuva<br />
pobeda. Toj misli deka so is~eznuvaweto <strong>na</strong> vojnite dr`av<strong>na</strong>ta<br />
kontrola <strong>na</strong>d poedincite gubi sekakvo opravduvawe, i vo sostojba<br />
<strong>na</strong> traen mir dr`avata bi trebalo da bide svede<strong>na</strong> vo granicite koi í<br />
gi postavi Xeferson, i bi intervenirala samo toga{ koga }e se uka`e<br />
potreba da gi spre~i povredite <strong>na</strong> slobodata koja treba da bide ed<strong>na</strong>kva<br />
za site. Takvata pravednost treba da se praktikuva besplatno za<br />
zlostornicite da z<strong>na</strong>at deka siroma{tijata <strong>na</strong> nivnite `rtvi nema da<br />
gi spasi od trpeweto <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta i site tro{oci <strong>na</strong> dr`avata treba da<br />
bidat pokrieni preku neposredno odano~uvawe za neprimetnoto odano-<br />
~uvawe da ne mo`e da go odvrati pogledot <strong>na</strong> javnosta od rasipanosta<br />
<strong>na</strong> vladite. Me|utoa, <strong>na</strong>dvor od ~uvaweto <strong>na</strong> pravdenosta, dr`avata ne<br />
mo`e ni{to da prezema, a da ne se povredi pravednosta, za{to toga{<br />
poniskite poedinci bi gi zemala vo za{tita od prirod<strong>na</strong>ta podelba <strong>na</strong><br />
platite i sposobnostite, kaznite i nesposobnostite, a od toa zavisi<br />
`ivotot i plemenitosta <strong>na</strong> celata zaednica.<br />
[to se odnesuva do privat<strong>na</strong>ta sopstvenost, taa spored Spenser,<br />
neposredno se izvlekuva od zakonite <strong>na</strong> pravednost, za{to sekoj bi trebalo<br />
ed<strong>na</strong>kvo slobodno da gi u`iva plodovite <strong>na</strong> svojot trud. Pravoto<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>sledstvo ne e tolku o~igledno, me|utoa prenesuvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>sledstvoto<br />
e sodr`ano vo <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sopstvenost, za{to poi<strong>na</strong>ku posedot ne<br />
e celosen. Trgovijata me|u <strong>na</strong>rodite treba da e slobod<strong>na</strong> kako {to e<br />
toa me|u poedincite. Zakonot ne bi trebalo da sodr`i nikakvi pravila<br />
opredeleni samo spored <strong>na</strong>rodite, tuku treba da bide nepovrediva<br />
maksima <strong>na</strong> inter<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnite odnosi.<br />
Toa glavo se realnite prava <strong>na</strong> ~ovekot: pravo <strong>na</strong> `ivot, sloboda<br />
i streme` za sre}a so ed<strong>na</strong>kvi uslovi za site drugi lu|e. Pokraj ovie<br />
ekonomski prava, politi~kite prava se neva`ni nerealnosti. Tamu<br />
kade {to ekonomskiot `ivot ne e sloboden, promenite vo oblicite <strong>na</strong><br />
vladeeweto ne vodat kon ni{to: i ed<strong>na</strong> mo<strong>na</strong>rhija vrz lesser-fair osnovi<br />
sî u{te e mnogu podobra, odo{to ed<strong>na</strong> socijalisti~ka demokratija. 885<br />
466<br />
885<br />
Navedeno spored Durant, V. op. cit. str. 377-379.
VIII. NENATURALISTI^KI STRUI VO FILOZOFIJATA NA<br />
PRIRODNOTO PRAVO<br />
Prirodnoprav<strong>na</strong>ta teorija ja prodol`uva plejada idealisti od<br />
Goltfred Vilhelm Lajbnic (1646-1716), 886 Kant (1724-1804), Hegel<br />
(1770-1831), Fridrih Ni~e (1844-1900) i drugi.<br />
1. LAJBNIC<br />
Spored Lajbnic, <strong>pravoto</strong> svojata osnova ja ima vo bo`jata pravda,<br />
a pravdata (ili prirodnoto pravo) e univerzal<strong>na</strong> doblest, idealno<br />
pravilo vo odnosite me|u lu|eto. Vo nea se izrazuvaat milosrdieto i<br />
qubovta. Toj razlikuva tri elementi <strong>na</strong> prirodnoto pravo: 1 0 ius strictum<br />
(pravo vo potes<strong>na</strong> smisla), 2 0 aequitas (pravednost) i, 3 0 pietas (blagost,<br />
qubov, ili pobo`nost). "Striktnoto pravo" izrazeno vo <strong>na</strong>redbata<br />
neminem leadere (nikomu da ne mu se <strong>na</strong>{teti) sodr`i pravila <strong>na</strong><br />
komutativ<strong>na</strong>ta pravda. Prvednosta kako <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> op{testveniot i<br />
pravniot poredok so nejzi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>redba suum cuique tribuere (sekumu da<br />
mu se dade negovoto) e istoz<strong>na</strong>~<strong>na</strong> so milosrdieto (caritas) i gi sodr`i<br />
pravilata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong> pravda. Tretiot element <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo blagost, qubov ili pobo`nost izrazen so <strong>na</strong>redbata honeste vivere<br />
(~esno da se `ivee) pretstavuva <strong>na</strong>jvisok stepen <strong>na</strong> univerzal<strong>na</strong>ta pravda<br />
(iustitia universalis). Karakteristika <strong>na</strong> negovata filozofija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
se sostoi vo obidot da se sozdade <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> jurisprudencija <strong>na</strong> zaedni~ki<br />
(razumni) principi so drugite <strong>na</strong>uki, a od druga stra<strong>na</strong>, istata<br />
da se teologizira, t.e. da se vklu~i vo golemoto "carstvo <strong>na</strong> milosta,"<br />
mudrosta, dobri<strong>na</strong>ta i bo`jata ili univerzal<strong>na</strong> pravda. 887<br />
Vo pogled <strong>na</strong> motiviranosta <strong>na</strong> ~ovekovite dejstvija, Lajbnic<br />
veli deka nie ne mo`eme vo vistinska smisla da ja po~ustvuvame <strong>na</strong>{ata<br />
nezavisnost i ne sekoga{ gi zabele`uvame, ~estopati nevidlivite,<br />
pri~ini, od koi zavisi <strong>na</strong>{ata odluka. Toa Lajbnic go poka`uva <strong>na</strong><br />
primerot <strong>na</strong> Buridanovoto magare, koe, ottamu {to se <strong>na</strong>{lo me|u dve<br />
ed<strong>na</strong>kvo odale~eni i privle~ni stogovi seno, umrelo od glad. Lajbnic<br />
zabele`uva deka ima mnogu ne{ta vo magareto i <strong>na</strong>dvor od nego, koi, i<br />
pokraj toa {to nie ne gi zabel`uvame, vlijaat <strong>na</strong> negovata odluka da se<br />
opredeli za ed<strong>na</strong>ta ili drugata stra<strong>na</strong>. I iako ~ovekot e sloboden {to<br />
magareto ne e, ne e visti<strong>na</strong> deka ne e mo`en slu~aj <strong>na</strong> sovr{e<strong>na</strong> ramnote`a<br />
me|u dve strani, i deka an|elot ili barem gospod sekoga{ mo`e<br />
886<br />
Lajbnic e poz<strong>na</strong>t germanski matemati~ar koj se zanimaval i so filozofija<br />
so <strong>na</strong>glase<strong>na</strong> spiritualnost i idealisti~ka preteranost. Vo svoite<br />
filozofski dela, osobeno vo "Teodikeja" (1710) i Mo<strong>na</strong>dologija (1714) zastapuva{e<br />
optimizam spored koj <strong>na</strong>{iot svet e <strong>na</strong>jdobar od site mo`ni svetovi.<br />
887<br />
Tadi}, Lj. op. cit. str. 91-92.<br />
467
da ja opravda stra<strong>na</strong>ta za koja ~ovekot se opredelil, <strong>na</strong>veduvaj}i ja pri-<br />
~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>klonetosta koja go <strong>na</strong>vela <strong>na</strong> taa odluka, iako ~estopati<br />
taa pri~i<strong>na</strong> }e bide mnogu slo`e<strong>na</strong> i za <strong>na</strong>s samite nerazbirliva, za-<br />
{to nizata <strong>na</strong> povrzani pri~ini se protegaat vo nedogled. 888<br />
Spored Lajbnic, gospod ne go saka zloto, tuku samo go dopu{ta.<br />
Lagata i zlobata poteknuvaat od su{ti<strong>na</strong>ta |avolot, od negovata volja,<br />
za{to be{e zapi{ano vo knigata <strong>na</strong> ve~nite vistini koja opfa}a u{te<br />
mo`nosti pred sekoja bo`ja odluka, deka ova su{testvo slobodno }e se<br />
svrti kon zloto ako ed<strong>na</strong>{ bilo sozdadeno. Isto e i so Adam i Eva: tie<br />
svoevolno zgre{ile iako gi zavel |avolot. Gospod zlite gi pravi okoraveni<br />
(Rimjanite, 1:28) prepu{taj}i gi sami <strong>na</strong> sebesi i odbivaj}i im<br />
ja milosta koja ne im ja dol`i i koja duri treba i da im ja odbie. 889 Sed<br />
non si<strong>na</strong>ret bonus fieri male, nisi omnipotens etiam de malo posset facere<br />
bene (Na dobriot ne bi mu bilo dopu{teno zloto, ako semo}ta ne bi<br />
mo`ela da dopu{ti od lo{oto da ne se sozdade dobro) velel Avgustin.<br />
890 Bog go sozdal svetot zaradi svoja slava. Negovata slava spored<br />
Bez, ne e poz<strong>na</strong>ta ako negovata milost i negovata pravednost ne se obelodeneti.<br />
Zaradi toa toj opredelil odredeni lu|e od ~ista milost za<br />
ve~en `ivot, a nekoi so praveden sud za ve~no prokletstvo. Milosta<br />
pretpostavuva beda, pravdata - vi<strong>na</strong>. 891 Ili poto~no, pravdata zavisi od<br />
zaslugata <strong>na</strong> toj {to deluval. Milosta zavisi od boljata <strong>na</strong> toj {to<br />
ocenuva, a ne od zaslugata <strong>na</strong> toj {to deluval.<br />
2. KANT<br />
1. Vo "Kritikata <strong>na</strong> ~istiot um," 892 Kant go vtemeli svojot transcedentalen<br />
idealizam preku tvrdeweto deka svesta ima svoja v<strong>na</strong>tre-<br />
{<strong>na</strong> zakonitost i nu`nost za koja nikoga{ ne mo`e da se soz<strong>na</strong>e dali<br />
im soodvetstvuva <strong>na</strong> zakonitostite <strong>na</strong> objektivnite ne{ta, za{to taa<br />
ne dopira do predmetite, tuku samo do niv<strong>na</strong>ta pojavnost. Ottamu, ~ovekovoto<br />
spoz<strong>na</strong>vawe e samo fenome<strong>na</strong>lno, pa spored toa <strong>na</strong>u~noto z<strong>na</strong>ewe<br />
mo`e da se zanimava samo so pojavite <strong>na</strong> svetot, a ne i so nivnite<br />
su{tini ("ne{tata za sebe") koi se nezavisni od ~ovekot. Spoz<strong>na</strong>vawe<br />
888 Lajbnic, G.V. Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993, str. 107.<br />
889<br />
Ibid, str. 250.<br />
890<br />
Ibid, str. 250-251.<br />
891<br />
Vidi: Ibid, str. 228.<br />
892<br />
Kant razlikuva ~ist, prakti~en i spekulativen um i zboruva za niv<strong>na</strong><br />
kritika, za nivnite mo`nosti (poimot kritika za Kant z<strong>na</strong>~i granica, mo-<br />
`nost - {to e i {to mo`e umot, a ne kritizirawe <strong>na</strong> umot). Pritoa, kritika<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~istiot um z<strong>na</strong>~i a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> procesot <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nieto ({to mo`eme da<br />
z<strong>na</strong>eme), a kritika <strong>na</strong> prakti~niot um z<strong>na</strong>~i a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> ~uvstvata i sakawata<br />
({to treba da pravime).<br />
468
po sebe, e nevozmo`no, za{to o<strong>na</strong> {to e subjektivno ne mora da bide i<br />
objektivno spoz<strong>na</strong>nie: so pomo{ <strong>na</strong> ~ulnosta predmetite ni se dadeni, a<br />
so razumot se zamisluvaat. Problemite <strong>na</strong> slobodata i besmrtnosta <strong>na</strong><br />
du{ata, <strong>na</strong> svetot vo celi<strong>na</strong> i ne{tata za sebe ne mo`at nikoga{ da se<br />
re{at, za{to gi <strong>na</strong>dminuvaat granicite <strong>na</strong> mo`noto iskustvo. So toa<br />
se istaknuva teorijata <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vaweto koja se protega <strong>na</strong> dve oblasti:<br />
~uvstvitel<strong>na</strong>ta, kade {to izvorot <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vaweto e iskustvoto (empirisko<br />
spoz<strong>na</strong>vawe) i ne~uvstvitel<strong>na</strong>ta oblast, kade {to izvorot <strong>na</strong><br />
spoz<strong>na</strong>vaweto e umot kako mo} koja gi dava principite <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vaweto<br />
a priori (<strong>na</strong>dempiriskoto, transcedentalnoto spoz<strong>na</strong>vawe). 893<br />
2. Negoviot sleden ~ekor e vtemeluvaweto <strong>na</strong> moralot. 894 Za taa<br />
cel toj se pra{uva: Kakva forma mora da ima eden propis za da mo`e da<br />
bide priz<strong>na</strong>t kako moralen propis? Kant <strong>na</strong> ova opra{awe mu prio|a<br />
od pojdovnoto tvrdewe deka ni{to bezuslovno ne e dobro - osven dobrata<br />
volja. Zdravjeto, bogatstvoto, intrelektot se dobri samo vo mera vo<br />
koja dobro se upotrebuvaat. No dobrata volja sekoga{ e dobra: taa sveti<br />
kako drag kamen, duri i ako, poradi {krtata oprema <strong>na</strong> mehani~kata<br />
priroda, nositelot <strong>na</strong> dejstvieto e nedovolno silen, bogat ili pameten<br />
da dovede do posakuva<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong> rabotite. Taka, vnimanieto od<br />
samiot po~etok se fokusira <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> toj {to deluva, <strong>na</strong> negovite<br />
motivi i <strong>na</strong>meri, pobrgu otkolku <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to toj samiot go pravi.<br />
893<br />
A priori z<strong>na</strong>~i sekoe soz<strong>na</strong>nie {to e stek<strong>na</strong>to ili mo`e da se stekne<br />
nezavisno od iskustvo (primer prostor: gore-dolu, levo-desno, <strong>na</strong>pred <strong>na</strong>zad,<br />
ili vreme: pred malku, sega, posle). Bez ova a priori sposobnost nie sepak bi<br />
mo`ele da zabele`uvame redica setilni dejnosti, no site vizuelni informacii<br />
bi bile nesredeni i bez forma). Kant smeta deka prostorot i vremeto<br />
mo`e da se sfatat kako formi <strong>na</strong> objekti koi empiriski se dadeni, odnosno<br />
objekti koi mo`e da gi zabele`ime. Eventualnoto postoewe <strong>na</strong> objekti <strong>na</strong>dvor<br />
od tie granici mo`e samo da se postulira, no ne i da se doka`e. Tie objekti<br />
se neume<strong>na</strong>, odnosno postojat samo vo mislite, no ne i vo zabele`uvaweto.<br />
894<br />
Vo pogled <strong>na</strong> pra{aweto za vtemeluvaweto <strong>na</strong> moralot vo novovekovnoto<br />
prosvetitelstvo se trg<strong>na</strong>lo vo dva smera. Edniot be{e <strong>na</strong> {kotskata<br />
empiriska {kola od 18 vek, osobeno <strong>na</strong> Hjum: tuka se mislelo deka filozofijata<br />
mora samo sistematski da go sumira o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>vodno site go odobruvaat i<br />
prekoruvaat. So toa se otstapilo od sekakva pretenzija za vtemeluvawe <strong>na</strong> moralot....<br />
Vo sodr`i<strong>na</strong>ka smisla Ha~eson i, pred se, Hjum go podgotvile utilitarizmot.<br />
Drugiot smer se sostoi vo toa da se bara nekoe nereligisko vtemeluvawe.<br />
Toa be{e patot <strong>na</strong> novovekovniot racio<strong>na</strong>lizam koj <strong>na</strong>jizrazeno se razvil<br />
vo etikata <strong>na</strong> Kant. Toj se obidel da <strong>na</strong>jde apsolutno vtemeluvae <strong>na</strong> moralot<br />
(apsolutno morawe) vo ~ovekovata priroda - vo negovata umnost. Spored<br />
nego zapovetta <strong>na</strong> umot da se bide moralen (dobro e = racio<strong>na</strong>lno e) e od<strong>na</strong>pred<br />
dade<strong>na</strong>, a<strong>na</strong>logno kako bo`jata zapoved za hristijanite. V. Tugendhat, E.<br />
op. cit. str. 60-61.Po ova Tagendat ved<strong>na</strong>{ prigovara deka: 1. takov um ne postoi<br />
i, 2. deka ne mo`e da postoi apsolutno morawe.<br />
469
Kakvi motivi ili <strong>na</strong>meri dobrata volja ja pravat dobra? Edinstven<br />
motiv <strong>na</strong> dobrata volja e svojata dol`nost da ja ispolnuva zaradi<br />
ispolnuvawe <strong>na</strong> dol`nosta. 895 Bez ogled {to <strong>na</strong>meravala da stori, toa e<br />
za{to e nejzi<strong>na</strong> dol`nost. ^ovekot, vsu{nost, mo`e da go pravi o<strong>na</strong><br />
{to e negova dol`nost i od sosema drugi motivi. Trgovecot koj go vra-<br />
}a to~niot iznos <strong>na</strong> pari mo`e da bide ~esen ne zatoa {to negova dol-<br />
`nost e da bide ~esen, tuku zatoa {to ~esnosta se ispa}a preku pribavuvawe<br />
<strong>na</strong> mu{terii i zgolemuvawe <strong>na</strong> profitot. No ovde e va`no da se<br />
<strong>na</strong>pomne deka ne samo {to dol`nosta mo`e da se vr{i od egoisti~ki<br />
pobudi, tuku {to dol`nosta mo`e da se pravi i od altruisti~ki pobudi<br />
koi, me|utoa, poteknuvaat od sklonostite. Dokolku po priroda sum<br />
dru`equbivo, veselo, qubezno lice koe u`iva vo toa da im pomaga <strong>na</strong><br />
drugite, moite altruisti~ki dela, koi mo`at da bidat o<strong>na</strong> {to vsu{-<br />
nost dol`nosta od mene go bara, mo`at da bidat storeni ne zatoa {to<br />
dol`nosta gi bara, tuku zatoa {to poseduvam sklonost <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da<br />
se odnesuvam - jas vo toa u`ivam. Dokolku e taka, toga{ mojata volja vo<br />
kraen slu~aj ne e dobra, tuku ed<strong>na</strong>kva kako da sum deluval od li~en int-<br />
895<br />
Idejata za ovoj stav <strong>na</strong> Kant se izveduva od u~eweto <strong>na</strong> Konfu~ie.<br />
Spored konfu~ijanstvoto ~ovek <strong>na</strong> jen-ot e "~ovek koj sakaj}i da se odr`i sebesi<br />
gi odr`uva drugite, koj sakaj}i da se razvie sebesi gi razviva drugite."<br />
So drugi zborovi: "Pravi mu go <strong>na</strong> drugite o<strong>na</strong> {to go saka{ i za sebe." Toa e<br />
pozitiv<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> manifestirawe <strong>na</strong> jen-ot koja Konfi~ie ja <strong>na</strong>rekuva<br />
shung ili "sovesnost sprema drugite." A negativniot vid koj Konfu~ie go <strong>na</strong>rekol<br />
shu, ili "altruizam" e: "Ne pravi mu go <strong>na</strong> drug o<strong>na</strong> {to ne go saka{ i za<br />
sebe." Praktikata kako celi<strong>na</strong> se <strong>na</strong>rekuva chug i shu, t.e. <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> manifestirawe<br />
<strong>na</strong> jen-ot koj vodi kon izvr{uvawe <strong>na</strong> ~ovekovata odgovornost i dol-<br />
`nosti vo op{testvoto {to go pravi svojstvoto <strong>na</strong> ispravosta (yi). Na~elo <strong>na</strong><br />
jen-ot podocne`nite konfi~ianci im bilo poz<strong>na</strong>to kako "<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> primenuvawe<br />
<strong>na</strong> ar{inot," kade {to ar{inot za odreduvawe <strong>na</strong> povedenieto e vo ~ovekovoto<br />
jas, a ne vo drugi ne{ta.Od ideajta <strong>na</strong> ispravnosta konfi~ijancite ja<br />
izvele idejata <strong>na</strong> "deluvawe zaradi ni{to." ^ovekot treba da go pravi o<strong>na</strong><br />
{to treba da se pravi <strong>na</strong>prosto, za{to toa e moralno ispravno da se pravi, a<br />
ne od nekoi motivi <strong>na</strong>dvor od ovoj moralen motiv, bidej}i redosta <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to<br />
treba da go pravi e zasnovano vo samoto deluvawe, a ne vo <strong>na</strong>dvore{nite rezultati.<br />
Ili poi<strong>na</strong>ku, ako ja vr{ime svojata dol`nost, taa dol`nost so samiot<br />
<strong>na</strong>{ akt e moralno ostvare<strong>na</strong>, bez ogled <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{niot uspeh ili neuspeh <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{eto deluvawe. Posledicata od toa e deka sekoga{ }e bideme oslobodeni od<br />
trepereweto za uspehot ili stravot od neuspehot, pa }e bideme sre}ni. 895<br />
Ottamu, ne e te{ko da se zaklu~i deka za konfu~anizmot is<strong>pravoto</strong> se sostoi<br />
vo toa da se vr{i dol`nosta samo zaradi dol`nost oslobode<strong>na</strong> od bilo kakvi<br />
interesi, {to z<strong>na</strong>~i od sekakvi stravovi i <strong>na</strong>de`i. Spored toa, sre}en e samo<br />
onoj {to nema interesi, t.e {to od ni{to ne pla{i i <strong>na</strong> ni{to ne se <strong>na</strong>deva i<br />
vo takva du{ev<strong>na</strong> sostojba raboti motiviran od ni{to za ispolnuvawe <strong>na</strong> nekakov<br />
moralen ideal.<br />
470
eres... Spored Kant, <strong>na</strong>{ite sklonosti ne mo`eme da gi izbirame, zo-<br />
{to im pripa|aat <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata deterministi~ka fizi~ka i psiholo{ka<br />
priroda. O<strong>na</strong> {to mo`eme da go storime e da izbereme me|u <strong>na</strong>{ite<br />
sklonosti i <strong>na</strong>{ite dol`nosti.<br />
Toga{ <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in ni se pretstavuva dol`nosta? Taa ni se<br />
pretstavuva kako po~ituvawe <strong>na</strong> zakonot koj univerzalno e obvrzuva~ki<br />
za site umni su{testva.<br />
[to e sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> ovoj zakon i <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in stanuvame svesni za<br />
nego? Jas za nego stanuvam svesen kako za zbir <strong>na</strong> pravila za koi, propi{uvaj}i<br />
gi za sebe, dosledno mo`am da sakam da mu se pokoruvaat site<br />
umni su{testva. Testot <strong>na</strong> vistinskiot moralen imperativ e toj deka<br />
mo`am da go voop{tam - t.e. deka mo`am da sakam toj da bide eden op{t<br />
zakon, ili kako {to vo ed<strong>na</strong> druga formulacija toa go veli Kant, da<br />
mo`am da sakam toj da bide zakon <strong>na</strong> prirodata. Smislata <strong>na</strong> ovaa formulacija<br />
e da <strong>na</strong>glasi ne samo {to moram da mo`am da sakam konkretnoto<br />
pravilo da bide op{topriz<strong>na</strong>eno kako zakon, tuku moram da mo-<br />
`am da sakam spored nego univerzalno da se postapuva - vo soodvetni<br />
okolnosti. Smislata "da se mo`e" vo ovie formulacii e isto {to i da<br />
se mo`e bez nedoslednosti, a ova barawe za doslednost e del <strong>na</strong> baraweto<br />
za umnost vo zakonot koj lu|eto kako umni su{testva sebesi si go<br />
prepi{uvaat. Od <strong>na</strong>jgolema pomo{ ni e Kantoviot primer za odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> vetuvawata. Toj veli: "Da go zememe <strong>na</strong> primer pra{aweto: dali<br />
koga sum vo nevolja smeam da dadam vetuvawe so <strong>na</strong>mera da ne go odr-<br />
`am... Dali edno la`no vetuvawe mu soodvetstvuva <strong>na</strong> dol`nosta... dali<br />
}e bidam zadovolen so toa ako mojata maksima 896 (so nevistinito vetu-<br />
896<br />
Pravosilnosta <strong>na</strong> slavniot postulat <strong>na</strong> Kant - treba da postapuvam<br />
edinstveno vo soglasnost so <strong>na</strong>~eloto koe bi sakal da bide op{t zakon - se<br />
potpira <strong>na</strong> faktot {to ako postapuvam poi<strong>na</strong>ku, ne mo`am da bidam dosleden<br />
i deka sekoe pravilo <strong>na</strong> odnesuvawe koe ne se pridr`uva kon ova ograni~uvawe<br />
se protivi samoto <strong>na</strong> sebe... Ova sfa}awe ne e ubedlivo i mo`ebi se vrti<br />
vo krug. Ne bi imalo nikakva nedoslednost koga bi sakal drugite lu|e da gi<br />
po~ituvaat pravilata koi samiot nemam <strong>na</strong>mera da gi po~ituvam. Ako la`am<br />
koga }e posakam, no istovremeno sakam site drugi da bidat neizmerno vistinoqubivi,<br />
toga{ sum sovr{eno dosleden. Isto taka sekoga{ mo`am, bez da si<br />
protivre~am sebesi, da gi potce<strong>na</strong>m argumentite <strong>na</strong> onie koi{to se obiduvaat<br />
da me preobrazat ili da me izvedat <strong>na</strong> vistinski pat, pra{uvaj}i: "{to bi<br />
bilo koga site bi go pravele istoto {to i ti?" Vsu{nost, mo`am dosledno da<br />
odgovoram deka ne me interesira {to pravat drugite ili deka <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> sakam<br />
tie da gi po~ituvaat normite koi samiot nemam <strong>na</strong>mera da gi po~ituvam.<br />
So drugi zborovi, imperativot {to bara da se rakovodam spored onie pravila<br />
{to bi sakal da bidat op{to prifateni, nema logi~<strong>na</strong> ili psiholo{ka osnova:<br />
mo`am da go otfrlam bez da se <strong>na</strong>jdam vo protivre~<strong>na</strong> situacija, a isto<br />
taka mo`am i da go prifatam kako vrhov<strong>na</strong> <strong>na</strong>redba - no samo so pomo{ <strong>na</strong>pro-<br />
471
vawe da se izvle~am od neprilika) bi trebalo da va`i kako univerzalen<br />
zakon (za mene kako i za drugite) i dali sebesi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bi mo`el<br />
da si ka`am: sekoj mo`e da dade nevistinito vetuvawe koga }e se <strong>na</strong>jde<br />
vo neprilika od koja <strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in ne mo`e da se izvle~e? Na toj <strong>na</strong>~in<br />
ved<strong>na</strong>{ }e uvidam deka dodu{a mo`am da go sakam la`eweto, no vo nikoj<br />
slu~aj i zakonot deka treba da se la`e. Za{to, preku takviot zakon,<br />
apsolutno ne bi mo`elo da postoi nikakvo vetuvawe, za{to e izvesno<br />
deka svojata volja vo pogled <strong>na</strong> svoite idni postapki im ja pretstavuvam<br />
<strong>na</strong> drugite koi vo toa nema da mi veruvaat... Z<strong>na</strong>~i, mojata maksima<br />
{tom bi bila sozdade<strong>na</strong> kako univerzalen zakon, bi morala da se uni-<br />
{ti samata sebesi." 897<br />
3. Narekuvaj}i gi moralnite imperativi kategori~ki, Kant gi<br />
sprotivstavuva <strong>na</strong> hipoteti~iet imperativi. Hipoteti~kiot imprativ<br />
ima forma: "Postapuvaj taka ako..." Ova ako mo`e da vovede eden od<br />
dvata tipovi <strong>na</strong> uslovi. Postojat hipoteti~kik imperativi <strong>na</strong> ve{ti<strong>na</strong><br />
- "Postapuvaj taka" ili "Pravi taka ako saka{ da proizvede{ vakov<br />
rezultat" (<strong>na</strong> primer, "Stisni go kop~eto ako saka{ da zayvoni{") i<br />
hipoteti~ki imperativi <strong>na</strong> razboritost - "Postapuvaj taka ako saka{<br />
da bide{ sre}en (ili da ima{ korist)." Kategori~kiot imperativ ne e<br />
ograni~en so nikakvi uslovi. Toj ednostavno ima forma "Postapuvaj<br />
taka." Ed<strong>na</strong> forma <strong>na</strong> Kantoviot kategori~ki imperativ vo <strong>na</strong>{eto<br />
op{testvo sekako se javuva vo voobi~aeniot moralen iskaz: "Treba toa<br />
da go pravi{." Zo{to? Nema nikakva pri~i<strong>na</strong>. Naprosto treba. Silata<br />
<strong>na</strong> ova "Nema nikakva pri~i<strong>na</strong>" e vo povlekuvaweto kontrast so slu~aite<br />
vo koi ne{to treba da pravi{ za{to toa }e bide tvoe zadovolstvo<br />
ili vo tvoja korist, ili }e dovede do sakaniot rezultat. Taka razlikata<br />
me|u kategori~kiot i hipoteti~kiot iperativ <strong>na</strong> ova nivo e poz<strong>na</strong>ta.<br />
O<strong>na</strong> {to ne e poz<strong>na</strong>to e Kantovskiot test <strong>na</strong> sposobnost praviloto<br />
dosledno da se voop{ti. 898<br />
izvol<strong>na</strong> odluka - osven ako ne se pojavuva vo kontekst <strong>na</strong> religiozniot kult.<br />
Kolakovski, L. Ako bog ne postoi... Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2000, str. 229-231.<br />
897<br />
Kant, I, Zasnivanje metafizike morala, Dereta, Beograd, 2004, str. 30-31.<br />
898<br />
Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 214-216. Vpro~em, glavnite<br />
stavovi <strong>na</strong> Kant za pravdata treba da se baraat i izvle~at od osnovnite<br />
principi <strong>na</strong> negovata etika, odnosno od negoviot stav za osnovniot ili <strong>na</strong>jvisok<br />
moralen zakon - kategori~kiot imperativ. Vo "Zasnovawe <strong>na</strong> metafizikata<br />
<strong>na</strong> moralot" toj dava nekolku me|usebno razli~ni formuli <strong>na</strong> toj moralen<br />
zakon so koi <strong>na</strong>jprvin <strong>na</strong>stojuva da go odvoi od hipoteti~kiot imperativ. Od<br />
tie pri~ini zboruva za dva vida dejstvija. 1. Dejstvija <strong>na</strong> hipoteti~kiot imperativ<br />
(dejstvija koi se prezemaat so ogled <strong>na</strong> posledicite). Primer, ako nekoj<br />
se davi: 1 0 ako e moj neprijatel mirno }e zami<strong>na</strong>m bez da se obidam da go spasam,<br />
2 0 ako e nepoz<strong>na</strong>t mo`am da go so`alam no sepak zaradi rizikot po sopstveniot<br />
`ivot da ne se obidam da go spasam, 3 0 ako mi e blizok, po ce<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
sopstveniot `ivot }e se obidam da go spasam. Vo site ovie slu~ai gi zemam<br />
472
4. Vo razgleduvaweto <strong>na</strong> eti~kite problemi i vo tie ramkii<br />
onie <strong>na</strong> pravdata ("Kritika <strong>na</strong> prakti~niot um" i "Zasnovawe <strong>na</strong> metafizikata<br />
<strong>na</strong> moralot"), Kant trgnuva od toa deka principite i normite<br />
<strong>na</strong> dejstvuvaweto le`at vo avtonomijata <strong>na</strong> ~ovekovata sopstve<strong>na</strong><br />
svest. Spored nego, nema od gospod ili od <strong>na</strong>dvor <strong>na</strong>lo`en `ivoten<br />
ideal i ve~<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> ~ovekoviot `ivot, tuku avtonomnite celi <strong>na</strong> ~ovekovoto<br />
deluvawa poteknuvaat od kategori~kiot imperativ (bezuslov<strong>na</strong><br />
zapovest ili zabra<strong>na</strong>) koj vsu{nost e vrhoven moralen zakon. Kategori~kiot<br />
imperativ, osnoven princip <strong>na</strong> Kantovata etika, vsu{nost,<br />
se poka`uva preku pove}e izrazi, formi ili formuli <strong>na</strong> negovata etika,<br />
od koi ovde }e se zadr`ime <strong>na</strong> tri.<br />
Prva formula, spored koja <strong>na</strong>jvisokiot moralen zakon <strong>na</strong>lo`uva:<br />
"Postapuvaj samo spored o<strong>na</strong>a maksima za koja vo isto vreme mo`e{<br />
da saka{ taa da stane univerzalen zakon." 899 So drugi zborovi, toj ni<br />
<strong>na</strong>lo`uva sekade da postapuvame taka {to maksimata <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata postapka<br />
da mo`e da se univerzalizira: ottamu, toj moralen zakon se <strong>na</strong>rekuva<br />
i princip ili kriterium <strong>na</strong> univerzalizacija. 900<br />
predvid okolnostite: ako - toga{. Vo vakvata moja postapka bez ogled <strong>na</strong> odlukata<br />
nema nikakvi eti~ka supstanca. 2. Dejstvija <strong>na</strong> kategori~kiot imperativ<br />
(dejstvija koi ne se prezemaat so ogled <strong>na</strong> posledicata). Tuka <strong>na</strong> delo stapuva<br />
vistinska moral<strong>na</strong> odluka vrz koja ne vlijaat nikakvi okolnosti i koja se<br />
promovira vo <strong>na</strong>jvisoko eti~ko deluvawe. Vo gorniot primer }e se obidam da<br />
go spasam sekogo bez razlika za kogo se raboti: <strong>na</strong> sekoj koj e vo `ivot<strong>na</strong> opasnost<br />
<strong>na</strong>{a dol`nost e da mu pomogneme. Vistinskiot motiv <strong>na</strong> sekoe eti~ko<br />
postapuvawe mora da bide sosema avtonomen i mora da va`i univerzalno. Toa<br />
e osnovata <strong>na</strong> siot moral - Postapuvaj taka {to tvojata postapka bi mo`ela da<br />
bide univerzalen zakon. Edinstveni objekti <strong>na</strong> ovaa op{ta sposobnost <strong>na</strong>re~eni<br />
prakti~en um se dobroto i zloto! Nikakvi empiriski sodr`ini ne vleguvaat<br />
vo negovata oce<strong>na</strong> nitu vo negovata odluka. ^ovekot e celta po sebe i<br />
nikoga{ sredstvo za ne{to povisoko, bidej}i ~ovekot e i <strong>na</strong>jvisoko su{testvo<br />
za drugiot ~ovek. Muhi}, F. Smislata i doblesta, Skopje/Bitola, 1995/1997,<br />
str. 162<br />
899<br />
Kant, I, Zasnivanje metafizike morala, Dereta, Beograd, 2004, str. 60.<br />
900<br />
Za kategori~kiot imperativ kako <strong>na</strong>jvisok princip <strong>na</strong> moralot <strong>na</strong><br />
Kant, [openhauer sosema ispravno smeta deka e samo prikrien hipoteti~ki<br />
imperativ zasnovan vrz gol egoizam. Pokraj toa, spored [openhauer, sleduva<br />
deka "toj imperativ posmatran kako formula e samo opi{uvawe, ureduvawe,<br />
presoble~en izraz za op{topoz<strong>na</strong>toto pravilo Quod tibi fieri non vis, alteri ne feceris<br />
("Toa {to ne go posakuva{ za sebe, ne pravi mu go <strong>na</strong> drug"), ako toa, imeno,<br />
dokolku se povtori bez non i ne, se oslobodi od nedostatokot deka sodr`i<br />
samo pravi dol`nosti, a ne i dol`nosti od qubov. Za{to, toa e o~igledno<br />
maksima za koja jas (se razbira so osvrt <strong>na</strong> mojata mo`<strong>na</strong> pasiv<strong>na</strong> uloga, z<strong>na</strong>~i<br />
<strong>na</strong> mojot, egoizam) edinstveno }e mo`am da sakam site da postapuvaat spored<br />
nea. Me|utoa toa pravilo Quod tibi fieri, itn i samoto povtorno e samo opi-<br />
473
Od ovaa formula mo`e da se izvede sledniov ednostaven zaklu-<br />
~ok: moralnite pravila treba da se sledat (po~ituvaat) ne zaradi sopstvenite<br />
celi (sopstve<strong>na</strong> korist), tuku zaradi niv samite. 901 Zo{to? Zatoa<br />
{to toa e dobro!<br />
Vtora formula, spored koja <strong>na</strong>jvisokiot moralen zakon <strong>na</strong>lo-<br />
`uva: "Postapuvaj taka {to ~ove{ti<strong>na</strong>ta vo tvojata li~nost kako i vo<br />
li~nosta <strong>na</strong> sekoj drug ~ovek sekoga{ ja upotrebuva{ vo isto vreme<br />
kako cel, a nikoga{ samo kako sredstvo," 902 ili, <strong>na</strong>kratko: nikogo ne go<br />
instrumentaliziraj. Vo ovaa formula kategori~kiot imperativ ni <strong>na</strong>lo`uva<br />
vo odnosot kon drugite sekoga{ da gi zemame predvid i nivnite<br />
legitimni o~ekuvawa, `elbi, potrebi, <strong>na</strong>meri, celi, interesi. Primer<br />
<strong>na</strong> maksima koja ne bi bila vo soglasnost so ova barawe bi bila o<strong>na</strong>a<br />
spored koja sekoga{ koga toa mi koristi mo`am da dadam la`no vetuvawe.<br />
Ako nekomu mu dadam la`no vetuvawe, so toa celosno go prenebregnuvam<br />
o<strong>na</strong> negovo legitimno o~ekuvawe koe kaj sekoe vetuvawe e su-<br />
{testveno - o~ekuvaweto deka }e go storam o<strong>na</strong> {to go vetuvam: so toa<br />
z<strong>na</strong>~i go tretiram kako ednostavno sredstvo za ostvaruvawe <strong>na</strong> sopst-<br />
{uvawe, ili ako se saka premisa <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto koe jas go postaviv kako <strong>na</strong>jednostaven<br />
i <strong>na</strong>j~ist izraz <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> deluvawe koj slo`no go sledat site moralni<br />
sistemi. Neminem leade, imo omnes, quantum potest, juva (Nikogo nemoj da<br />
go povredi{, tuku sekomu pomogni mu kolku {to mo`e{). Ova e, i ostanuva<br />
vistinska ~ista sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> sekoj moral. A vrz {to se zasnova? [to e toa<br />
{to mu dava sila <strong>na</strong> toj zakon? Toa e stariot, te`ok problem koj i denes se <strong>na</strong>o|a<br />
pred <strong>na</strong>s. Za{to, od drugata stra<strong>na</strong> so silen glas vika egoizmot: Neminem<br />
juva, imo omnes, si forte conducit, leade (Nikomu ne mu pomogaj, tuku povredi go<br />
sekogo ako toa ti koristi). Zlobata pak dava varijanti: Imo omnes quantum<br />
potest leade (Povredi go sekogo kolku {to mo`e{). Da mu se protivstavi <strong>na</strong><br />
toj egoizam i <strong>na</strong> taa zloba eden <strong>na</strong> niv doras<strong>na</strong>t i duri <strong>na</strong>dmo}en borec - toa e<br />
problemot <strong>na</strong> sekoja etika. Haic Rhodus, haic salta! (Ovde e Rodos, ovde skokaj).<br />
[openhauer, A. O temelju morala, Bratstvo-Jedinstvo, Novi Sad, 1990, str. 97-98.<br />
901<br />
"Koga Kant kako osnoven princip <strong>na</strong> moralot propoveda: "Dejstvuvaj<br />
taka {to praviloto <strong>na</strong> tvoeto postapuvawe site razumni su{testva da mo-<br />
`at da go usvojat kako zakon," toga{ toj prakti~no priz<strong>na</strong>va deka interesot<br />
<strong>na</strong> ~ove{tvoto kolektivno, ili barem interesot <strong>na</strong> site lu|e bez diskrimi<strong>na</strong>cija,<br />
mora da mu e <strong>na</strong> um <strong>na</strong> onoj koj dejstvuva vo momentot koga svesno odlu~uva<br />
za moralnosta <strong>na</strong> dejstvieto. I<strong>na</strong>ku Kant bi upotrebuval zborovi bez z<strong>na</strong>~ewe,<br />
za{to duri ni kako verojatno ne bi mo`elo da se tvrdi deka site razumni su-<br />
{testva ne bi mo`ele da usvojat edno pravilo <strong>na</strong> kraj<strong>na</strong> sebi~nost koga vo<br />
prirodata <strong>na</strong> ne{tata ne bi postoela nekoja nesovladiva pre~ka za negovoto<br />
usvojuvawe. Za Kantoviot princip da dobie nekoe z<strong>na</strong>~ewe smislata koja mu se<br />
dava mora da se sostoi vo slednovo: svoeto postapuvawe treba da go formirame<br />
so pomo{ <strong>na</strong> edno pravilo koe site razumni su{testva mo`at da go usvojat<br />
<strong>na</strong> korist <strong>na</strong> svoite zaedni~ki interesi." Mil. D`. S. op. cit. str. 58.<br />
902<br />
Kant, I. op. cit. str. 74.<br />
474
venite celi. 903<br />
Od ovaa formula, pak, mo`e da se izvede ednostaven zaklu~ok:<br />
moralnite pravila treba da se sledat (po~ituvaat) ne zaradi sopstvenite<br />
celi, tuku zaradi drugite lu|e. Drugite po sebe imaat pravo <strong>na</strong><br />
toa sprema niv taka da se odnesuvame i priz<strong>na</strong>vaj}i go toa pravo gi po-<br />
~ituvame - "cel po sebe." Za{to? Zatoa {to toa e dobro! 904<br />
Tretata formula vo koja Kant go izlo`uva svojot moralen<br />
princip e avtonomijata <strong>na</strong> voljata: "Voljata <strong>na</strong> sekoe umno su{testvo<br />
zakonodav<strong>na</strong> e za site umni su{testva." Toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> sleduva od prvata<br />
forma. No, od ova pak treba da prizleze deka specifi~en z<strong>na</strong>k <strong>na</strong><br />
raspoz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> kategori~kiot imperativ e toj deka kaj sakaweto od<br />
dol`nost voljata se otka`uva od sekakov interes. 905<br />
Mo`e da se pro<strong>na</strong>jdat brojni kategori~ki imperativi od tipot<br />
<strong>na</strong> onie <strong>na</strong> Kant. Ovde za primer }e <strong>na</strong>vedam samo nekoi od niv: 1. Koga<br />
paganinot do{ol kaj [amaj i go zamolil ako mo`e stoej}i <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> noga<br />
da ja objasi celata Tora, ovoj go izbrkal. Koga so istata molba do{ol<br />
kaj Hilel go dobil sledniov odgovor "Su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Torata e zapovedta:<br />
Ne mu go pravi <strong>na</strong> drug toa {to ne saka{ da ti se pravi tebe - osta-<br />
903 Primorac, I. op. cit. str. 26.<br />
904<br />
"So ova, <strong>na</strong> mnogu ve{ta~ki <strong>na</strong>~in i preku {irok zaobikolen pat e<br />
ka`ano: "Ne obaziraj se samo <strong>na</strong> sebe, tuku i <strong>na</strong> drugite." Toa povtorno e opi-<br />
{uvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto Quod tibi fieri non vis, alteri ne feceris, koe kako {to e ka`ano<br />
sodr`i premisi za konkluzija koja e posled<strong>na</strong> vistinska meta <strong>na</strong> sekakov moral<br />
i sekakva moralnost: Neminem leade, imo omnes, quantum potest, juva - <strong>na</strong>-<br />
~elo kako i seto {to e ubavo <strong>na</strong>jdobro se istaknuva golo. Samo {to vo ovaa<br />
vtora Kantova formula <strong>na</strong> moralot se vovle~eni i <strong>na</strong>vodnite dol`nosti sprema<br />
sebesi, <strong>na</strong>merno i dosta nezgrapno... Na ovaa formula bi mo`elo da i se<br />
prigovori so zlostornikot koj treba da se zatvori, i toa so polno pravo treba<br />
da se postapuva edinstveno kako so sredstvo, a ne kako so cel, imeno kako so<br />
neizbe`no sredstvo za zakonot po pat <strong>na</strong> negovoto izvr{uvawe da ja za~uva mo-<br />
}ta da zapla{uva vo {to e negovata cel." [openhauer, A. op. cit., str. 102.<br />
905<br />
"A sega molam da promislite {to so toa vpro~em se saka da se ka`e:<br />
vsu{nost, ni{to pomalku odo{to sakawe bez motivi, z<strong>na</strong>~i bez pri~i<strong>na</strong>. Interesot<br />
i motivot se poimi koi imaat z<strong>na</strong>~ewe: zarem interesot ne z<strong>na</strong>~i quod<br />
mea interest, o<strong>na</strong> do {to mi e stalo? A zarem toa ne e sî {to ja pottiknuva i<br />
razdvi`uva mojata volja. [to e spored toa interesot, tuku vlijanie <strong>na</strong> nekoj<br />
motiv <strong>na</strong> mojata volja? Z<strong>na</strong>~i kade {to nekoj motiv ja razdvi`uva voljata, tuka<br />
ima inteers, a kade ne ja razdvi`uva nikakov motiv, tuka taa mo`e da deluva<br />
tolku kolku i kamenot mo`e da se podmrdne od mesto bez turkawe ili vle~ewe...<br />
Ottamu sleduva deka sekoe dejstvie, so ogled <strong>na</strong> toa {to nu`no mora da<br />
ima motiv, isto taka, nu`no pretpostavuva interes. A Kant pretpostavuva<br />
drugi, sosema novi vidovi <strong>na</strong> dejstvija koi se razdvi`uvaat bez sekakov interes,<br />
t.e. bez motivi pred sebe. I toa bi trebalo da bidat dejstvija <strong>na</strong> pravednost<br />
i ~ovekoqubie " Ibid, str. 104.<br />
475
<strong>na</strong>toto se komentari. Odi i u~i." 906 2. Kategori~ki imperativ <strong>na</strong> Avgustin.<br />
Karakteristi~ni obele`ja <strong>na</strong> milosrdieto se nesebi~nosta, smirenosta<br />
i poniznosta. Me|utoa, tamu kade {to ima nesebi~nost nema ni<br />
pohlepnost za li~<strong>na</strong> korist, ni strav od li~<strong>na</strong> zaguba ili kaz<strong>na</strong>. Tamu<br />
kade {to ima smirenost nema ni kopne` ni odbojnost, tuku ima postoewe<br />
<strong>na</strong> volja ~ovekot da se usoglasi so bo`enskoto tao ili logos <strong>na</strong> sekoe<br />
nivo <strong>na</strong> postoewe i ima postoewe <strong>na</strong> svest za bo`jata takvost i za<br />
toa kakvi treba da se li~nite vrski so nea. Tamu pak, kade {to ima poniznost,<br />
tuka nema sklonost za kritikuvawe nitu za slavewe <strong>na</strong> egoto<br />
ni <strong>na</strong> koe bilo proektirano alterego <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> drugite koi se prepoz<strong>na</strong>vaat<br />
kako onie koi imaat isti slabosti i mani kako osta<strong>na</strong>tite, no<br />
imaat sposobnosti da gi transcediraat vo bogosoedinuva~ko z<strong>na</strong>ewe.<br />
Od seto ova sledi deka milosrdieto e koren i supstanca <strong>na</strong> moralnosta<br />
i deka tamu kade {to ima nedovolno milosrdie }e ima mnogu zlo, koe<br />
i<strong>na</strong>ku e mo`no da se izbegne. Seto ova sumirano e vo Avgustinosvata<br />
formula: "Sakaj i pravi {to ti se bendisuva." 907 3. Adorno veli deka<br />
Hitler <strong>na</strong>met<strong>na</strong>l nov kategori~ki imperativ: Podesi gi tvoite misli<br />
i dela taka {to Au{vic i ne{to sli~no nema nikoga{ da se povtori.<br />
4. Odnesuvaj se taka kako {to firerot, dokolku bi z<strong>na</strong>el za niv, bi mo-<br />
`el da gi odobri tvoite dela. 908 5. Postapuvaj so sekoj kako {to zaslu`uva,<br />
pa nikoj nema da ostane neistepan. <strong>909</strong> 6. Ne zboruvajte la|i i ne<br />
pravete go o<strong>na</strong> {to go mrzite, za{to neboto gleda se (Evangelie po<br />
Toma, 33.18-21). 7. @ivej so lu|eto kako gospod da te posmatra. 910 8. Ne<br />
pravi go o<strong>na</strong> za {to gi prekoruva{ drugite (Tales). 9. Kakvi dobra }e<br />
im <strong>na</strong>pravi{ <strong>na</strong> drugite, takvi dobra o~ekuvaj od niv. 10. Podobro e da<br />
ti zaviduvaat, odo{to da te so`aluvaat (Tales). 11. Daj bo`e tebe da ti<br />
se slu~i (da te s<strong>na</strong>jde) o<strong>na</strong> {to ti mi go posakuva{ mene (Makedonska<br />
izreka). 12. O<strong>na</strong> {to ne go posakuva{ za sebe, ne mu go pravi <strong>na</strong> drug<br />
(Konfu~ie). 13. Se {to saka{ tebe da ti pravat, pravi im go i ti <strong>na</strong><br />
drugite (Matej, 7:12, Luka, 6:31). 14. Pravi go bez <strong>na</strong>redba o<strong>na</strong> {to drugite<br />
go pravat od strav pred zakonite (Aristotel), 15. Pravi go svoevolno<br />
o<strong>na</strong> {to zakonite bi te prisiluvale da go ~ini{ (Ciceron). 16.<br />
Odnesuvaj se taka kako vo sekoj moment da si svesen deka te snima skrie<strong>na</strong><br />
kamera. 17. Pravi im <strong>na</strong> lu|eto zlo za{to ne z<strong>na</strong>at da go ce<strong>na</strong>t dobroto.<br />
18. Vnimavaj da ne se odnesuva{ kon ne~ovek taka kako {to toj se<br />
odnesuva kon ~ovek. 911 Sakaj go svojot bli`en. 912 Na pra{aweto kako<br />
906<br />
Fromm, E. Bit }ete kao Bog, Zagreb, 1989, str. 99.<br />
907<br />
Haksli, O. Ve~<strong>na</strong> filozofija. Philozophia perennis, Metaphysica, Beograd,<br />
2003, str. 102.<br />
908<br />
V. Arent, H. Ajhman vo Erusalim, Izve{taj za ba<strong>na</strong>lnosta <strong>na</strong> zloto,<br />
Templum, Skopje, 2003, str. 187.<br />
<strong>909</strong><br />
[ekspir, V. Hamlet, BIGZ, Beogard, 1972, str. 76.<br />
910<br />
Seneka, L. A, Odabra<strong>na</strong> pisma, Grafos, Beograd, 1978, str. 71<br />
911<br />
Aurelij, M. Za samiot sebe, Tri, Skopje, 2005, str. 112.<br />
476
treba da se `ivee site ovie kategori~ki imperativi <strong>na</strong>mesto vistinska<br />
<strong>na</strong>soka nudat zagatki, za{to koj <strong>na</strong>jdobro z<strong>na</strong>e koga ~ovekot la`e i<br />
{to mrazi. Kolku i da se dlaboki, vakvite odgovori ne davaat nikakvi<br />
programski <strong>na</strong>soki za grupno moralno, pa ni za religiozno pou~uvawe.<br />
5. Moralniot zakon mora da bide celosno nepromenliv. Koga }e<br />
spoz<strong>na</strong>m nekoj kategori~ki (moralen) imperativ, sum spoz<strong>na</strong>l nekoe<br />
pravilo koe nema isklu~oci. 913 Vo esejot "Za tobo`noto pravo da se<br />
la`e od qubov kon lu|eto," Kant mu odgovori <strong>na</strong> Benxamin Konstant.<br />
Da pretpostavime deka potencijalen ubiec se raspra{uva za dvi`eweto<br />
<strong>na</strong> `rtvata {to ja izbral. I da pretpostavime deka sme izla`ale za<br />
da ja spasime `rtvata. Ubiecot potem gi sledi moite upatstva, no `rtvata<br />
bez moe z<strong>na</strong>ewe se premestila tokmu tamu kade {to go upativ ubiecot.<br />
Poradi toa ubistvoto e storeno kako posledica <strong>na</strong> mojata laga, a<br />
jas sum odgovoren tokmu zatoa {to la`ev. Me|utoa da ja zboruvav visti<strong>na</strong>ta,<br />
ne bi mo`el da se smetam za odgovoren bez ogled <strong>na</strong> toa {to i da<br />
se slu~ilo. Za{to moja do`nost e da go po~ituvam imperativot i da ne<br />
se osvrnuvam <strong>na</strong> posledicite... Spored Kant, mojata dol`nost e moja do-<br />
`nost bez ogled <strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> ovoj ili <strong>na</strong> onoj svet. 914<br />
6. Vo "Metafizikata <strong>na</strong> moralot," Kant go vtemeli i sistemot<br />
<strong>na</strong> umni apriorni <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> etikata i filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, koi so<br />
ogled <strong>na</strong> normativnosta <strong>na</strong> tie disciplini, isto taka, nu`no se normativni.<br />
"Za sekoe zakonodavstvo, bez ogled dali propi{uva samo opredlen<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> postapuvawe ili opredelen <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> postapuvawe so<br />
ogled <strong>na</strong> motivite, bilo da proizleguva samo od umot, z<strong>na</strong>~i a priori, ili<br />
od ne~ija volja, potrebni se dve ne{ta: prvo, zakon koj ka`uva deka<br />
treba da se postapi <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in i vtoro, nekoj motiv i <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
da se postapi <strong>na</strong> <strong>na</strong>~inot {to go <strong>na</strong>laga zakonot. Moralot i pravniot<br />
zakon ne se razlikuvaat me|u sebe spored sodr`i<strong>na</strong>ta - i moralot<br />
i <strong>pravoto</strong> baraat, <strong>na</strong> primer, da ne ubivame, da ne krademe itn. - tuku<br />
spored toa vrz kakvi motivni se potpira nivnoto izvr{uvawe. Moralot<br />
bara, ne samo da postapuvame <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in, tuku <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
da postapuvame, tokmu zatoa {to samiot moralen zakon toa ni go propi{uva,<br />
zaradi po~ituvawe kon nego, a ne od koj i da e drug motiv. Onie<br />
912<br />
Ovoj imperativ se odnesuva <strong>na</strong> milosta. Toj mo`e da ima smisla za<br />
pravdata samo ako se dopolni i glasi: sakaj go bli`niot svoj kolku {to toj te<br />
saka tebe. Ottamu, edankvo treba da va`i i sled<strong>na</strong>va maksima: pomagaj im <strong>na</strong><br />
drugite kolku {to tie ti pomagaat tebe.<br />
913<br />
Fakt e me|utoa deka toa ne e slu~aj duri ni so zlatnoto pravilo koe<br />
spored Henri Mor mora da se ograni~i: Postapuvaj taka kako {to saka{ drugite<br />
da postapuvaat so tebe pod sli~ni okolnosti i samo dodeka toa mo`e da<br />
se stori bez {eta za nekoj tret. Dvaesetivtora noema <strong>na</strong> Henri Mor, v. Tubi},<br />
R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do konca XIX vijeka, Svjetlost,<br />
Sarajevo, 1978, str. 125.<br />
914<br />
Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 217-218.<br />
477
<strong>na</strong>{i postapki koi, dodu{a se vo soglasnost so o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>laga moralniot<br />
zakon, no ne se motivirani od nego, tuku od simpatija ili od altruizam<br />
t.e. se "patolo{ki" nemaat moral<strong>na</strong> vrednost, ne se moralni,<br />
tuku samo legalni. Nasproti toa, zakonite vo prav<strong>na</strong> smisla ednostavno<br />
baraat da postapime <strong>na</strong> opredlen <strong>na</strong>~in i ni{to pove}e. Pravoto e<br />
zadovoleno ako go izvr{am svojot del od dogovorot i ne <strong>na</strong>vleguva vo<br />
toa dali me razvi`uva sogleduvaweto deka mi e dol`nosta taka da postapam<br />
ili stravot da ne ja zagubam doverbata koe ja u`ivam ako taka ne<br />
postapam... Moralnoto zakonodavstvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite neposredni sklonosti<br />
mu go sprotivstavuva uviduvaweto <strong>na</strong> dol`nosta <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to od <strong>na</strong>s se<br />
bara. 915 Pravoto ja nema taa mo`nost, pa mora da se potpira <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore-<br />
{no vlijanie vrz <strong>na</strong>{ite sklonosti. Kakvo vlijanie? Lesno e da se uvidi,<br />
veli Kant, deka ovoj motiv razli~en od dol`nosta mora da se zeme<br />
od patolo{ki opredelenite pri~ini <strong>na</strong> voljata, od sklonostite i averziite,<br />
i toa od o<strong>na</strong> vtoroto, za{to toa treba da bide zakonodavstvoto<br />
koe prisiluva, a ne ne{to primamlivo i privle~no. Pravnoto zakonodavstvo<br />
se potpira <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> prisilba." 916<br />
Nakratko, Kant smeta{e deka edinstveno moralno e o<strong>na</strong> postapuvawe<br />
{to se prezema od ~uvstvuvaweto <strong>na</strong> dol`nosta sprema moralniot<br />
zakon. 917 Dokolku ~ovekot kon moralno deluvawe e pottik<strong>na</strong>t od ne-<br />
915<br />
Klu~ot <strong>na</strong> Kantovata etika se <strong>na</strong>o|a tokmu vo poimot <strong>na</strong> dol`nosta.<br />
Dokolku <strong>na</strong>{ite postapki se zasnovaat vrz sklonostite, tie ne se ni dobri ni<br />
lo{i duri i ako <strong>na</strong>{ata sklonosti se <strong>na</strong>so~i kon nekoja dostoj<strong>na</strong> cel kakva<br />
{to e pomo{ta <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi im e potreb<strong>na</strong>: <strong>na</strong>{ite postapki gi pravi moralni<br />
tokmu pottikot kon dol`nosta koj nî <strong>na</strong>veduva <strong>na</strong> dejstvuvawe. Kakvo iskol~uvawe<br />
<strong>na</strong> ~ovekoviot priroden <strong>na</strong>gon da im pomaga <strong>na</strong> drugite! ... Negovoto<br />
obo`avawe <strong>na</strong> dol`nostite premnogu mirisa <strong>na</strong> zadovolstvoto koe potteknuva<br />
od pot~inuvaweto i <strong>na</strong> zadovoluvaweto koe poteknuva od slu`eweto, a toa se<br />
svojstva <strong>na</strong> bur`uaskata sred<strong>na</strong> klasa koja predolgo bila pod vlasta <strong>na</strong> nekoja<br />
sil<strong>na</strong> kasta. Rajhenbah, H. op. cit. str. 84.<br />
916 Primorac, I. Prestup i kaz<strong>na</strong>, Rasprave o moralnosti kazne, NIP Mladost,<br />
Beograd, 1978, str. 13-14.<br />
917<br />
Spored Kant, kategori~kiot imperativ: "Raboti taka {to <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> tvoeto povedenie mo`e da saka da stane op{t zakon <strong>na</strong> prirodata," e osnova<br />
<strong>na</strong> gri`ata <strong>na</strong> sovesta. Nie z<strong>na</strong>eme, ne spored umnoto razmisluvawe, tuku spored<br />
`ivoto i neposredno ~uvstvuvawe deka morame da go izbegnuvame stavot,<br />
koj koga bi go usvoile, op{testveniot `ivot bi go <strong>na</strong>pravil nevozmo`en. Sakam<br />
li so la`ewe da se oslobodam od nekakva ma~<strong>na</strong> polo`ba? Me|utoa, <strong>na</strong>brzo<br />
soz<strong>na</strong>vam, deka dodu{a mo`am da go sakam la`eweto, me|utoa nikako nemo`am<br />
da sakam la`eweto da bide op{t zakon. Za{to, spored takviot zakon<br />
ne bi postoelo nikakvo vetuvawe. Ottamu, vo mene postoi ~uvstvoto deka ne<br />
smeam da la`am duri nitu vo svoja sopstve<strong>na</strong> korist. Mudrosta vo prakti~<strong>na</strong><br />
smisla e hipoteti~<strong>na</strong> (uslov<strong>na</strong>). Nejzinoto moto e: ~esnost ako e koris<strong>na</strong>, me-<br />
|utoa moralniot zakon vo <strong>na</strong>{eto srce ne e hipoteti~en, tuku bezusloven i<br />
478
koe drugo ~uvstvo, makar i od humanisti~ki pobudi, toga{ toj ne postapuva<br />
vistinski moralno, tuku samo legalno (eti~ki rigorizam). Samiot<br />
pak moralen zakon ne go propi{uva nikoj drug, tuku apriorno ~ovekoviot<br />
um, bez potpirawe <strong>na</strong> kakvo i da e iskustvoto. Apriorniot<br />
um, kako sposobnost da se uvidi o<strong>na</strong> {to e op{to, <strong>na</strong> ~ovekovata volja<br />
mu opredeluva deka treba da postapi taka {to <strong>na</strong>{eto deluvawe mo`at<br />
da go prifatat i site drugi. ^ovekot treba da mu se pokoruva <strong>na</strong> ovoj<br />
zakon, zatoa {to e zakon, za{to kategori~ki go postavuva negoviot um,<br />
{to z<strong>na</strong>~i sprotivno <strong>na</strong> sfa}aweto <strong>na</strong> Hjum - bez da se zemaat predvid<br />
vrednostite koi se ostvaruvaat so toa pokoruvawe. 918 Kant se obiduva-<br />
{e da go doka`e i toa deka deluvaweto kon sre}ata ne mo`e da se zeme<br />
kako osnov<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> `ivotot i osnoven kriterium <strong>na</strong> moralnosta. Nakratko,<br />
spored nego dol`nostite treba da se vr{at zaradi dol`nostite<br />
(eti~ki formalizam). Negoviot kategori~ki imperativ, vsu{nost,<br />
glasi: "Pravi kako {to sakaat drugite." Takviot kategori~kiot impeaposluten.<br />
I edno dejstvie ne e dobro za{to poka`uva dobri posledici ili<br />
za{to e mudro, tuku za{to e storeno vo soglasnost so o<strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{no ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> dol`nost, so onoj moralen zakon koj nema poteklo vo <strong>na</strong>{eto li~o iskustvo,<br />
tuku zapovedni~ki i a priori go opredeluva <strong>na</strong>{eto celokupno odnesuvawe:<br />
mi<strong>na</strong>to, sega{no i idno. Ed<strong>na</strong> bezuslovno dobro ne{to vo ovoj svet e dobrata<br />
volja - voljata so koja ~ovekot go slu{a moralniot zakon bez ogled <strong>na</strong> svojata<br />
sopstve<strong>na</strong> korist ili {teta. Ne gri`ete se za svojata sopstve<strong>na</strong> sre}a: vr{ete<br />
ja svojata dol`nost. Zatoa moralot i ne e u~ewe <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in sebesi }e se <strong>na</strong>pravime<br />
sre}ni, tuku <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in treba da staneme dostojni za sre}a. Sre}ata<br />
treba da ja barame za drugite, me|utoa za sebe sovr{enstvo - seedno dali toa<br />
ni donesuva sre}a ili bolka. Da postigne{ vo sebe sovr{enstvo i vo drugite<br />
sre}a, "raboti taka {to ~ove{tvoto, kako vo svojata li~nost, taka i vo li~nosta<br />
<strong>na</strong> sekoj drug, vo sekoe vreme }e go upotrebuva{ samo kako cel, nikoga{<br />
kako sredstvo" - i toa, kako {to neposredno se ~uvstvuva e eden kategori~ki<br />
imperativ. Ako `iveeme spored ova <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong>skoro }e sozdademe ideal<strong>na</strong> zaednica<br />
<strong>na</strong> umni su{testva, a za da ja sozdademe treba samo taka da rabotime<br />
kako ve}e da sme i pripa|ale: morame da primenuvame sovr{en zakon vo nesovr{e<strong>na</strong><br />
sostojba. Toa, nekoj }e re~e, e te{ka etika, toa davawe <strong>na</strong> prvenstvo <strong>na</strong><br />
dol`nosta pred ubavi<strong>na</strong>ta, moralnosta pred sre}ata, me|utoa samo <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>-<br />
~in mo`eme da prestaneme da bideme `ivotni i da po~neme da bideme bogovi.<br />
Durant, V. op. cit. str. 273-274.<br />
918<br />
"Spored pro~ue<strong>na</strong>ta Kantova definicija, <strong>pravoto</strong> e "celokupnost<br />
<strong>na</strong> uslovite pod koi sakaweto <strong>na</strong> eden mo`e da se usoglasi so sakaweto <strong>na</strong> drug<br />
spored nekoj univerzalen zakon <strong>na</strong> slobodata." Spored ovaa definicija, soglas<strong>na</strong><br />
so <strong>pravoto</strong> }e bide sekoja postapka koja e vo soglasnost so slobodata <strong>na</strong><br />
site spored nekoj univerzalen zakon. Ottamu, univerzalniot zakon <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
glasi: postapuvaj (vo smisla <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{no postapuvawe, z<strong>na</strong>~i apstrahiraj}i<br />
gi motivite), taka {to tvoeto slobodno sakawe mo`e da opstoi so slobodata<br />
<strong>na</strong> sekoj drug spored nekoj univerzalen zakon." Ibid, str. 14.<br />
479
ativ ne e ni{to drugo, tuku tokmu o<strong>na</strong> {to samiot Kant im go prefrla<br />
<strong>na</strong> drugite: "nemo}no maftawe so svoite krilja bez pritoa da se<br />
podmrdne od mesto gubej}i se vo fantazirawe."<br />
Spored Kant, ~istiot um ne e samocel, tuku vo sferata <strong>na</strong> moralot<br />
i <strong>pravoto</strong> ima sposobnost i za prakti~no deluvawe, {to z<strong>na</strong>~i toj e<br />
i prakti~en um. 919 Vo toa svojstvo, umot ima sposobnost da mu izdava <strong>na</strong>redbi<br />
<strong>na</strong> ~ovekovata slobod<strong>na</strong> volja. Ottamu, moralnite i zakonskite<br />
imperativi proizleguvaat od racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong> prakti~niot um. 920<br />
Od ova sleduva zaklu~okot deka kaj prirodnoto pravo umot e zakonodavec,<br />
poradi {to toa pravo se <strong>na</strong>rekuva umno prirodno pravo. 921<br />
Pravoto se zasnova vrz prisilba. Edno od takvite umni prava,<br />
spored Kant e i krivi~noto pravo, kako pravo <strong>na</strong> vladetelot vo odnos<br />
<strong>na</strong> podanikot. Toa raspolaga so kazni so koi mu se <strong>na</strong>nesuva zlo <strong>na</strong> prestapnikot,<br />
zatoa {to storil prestap. Takvite kazni, veli Kant, nikoga{<br />
ne mo`at da se izre~at samo kako sredstvo za da se u<strong>na</strong>predi drugo<br />
dobro, bilo za samoto op{testvo ili za gra|anskoto op{testvo, tuku<br />
sekoga{ mora da se zemat samo zatoa {to toj storil prestap... Krivi-<br />
~niot zakon e kategori~ki imperativ i te{ko <strong>na</strong> onoj koj se provlekuva<br />
po krivulestite stazi <strong>na</strong> eudemonizmot za da pro<strong>na</strong>jde ne{to {to <strong>na</strong><br />
prednosta koja ja vetuva, zlostornicite }e gi razre{i od kaz<strong>na</strong>ta ili<br />
barem od eden nejzin del, spored farisejskoto <strong>na</strong>~elo: Porobro e eden<br />
~ovek da umre za <strong>na</strong>rodot odo{to celiot <strong>na</strong>rod da propadne. Za{to, ako<br />
919<br />
^istiot um, razli~en od iskustvoto, ima rabota samo so vistinite<br />
koi nemaat vrska so setilata.<br />
920<br />
Prakti~niot um spored Kant pretpostavuva verba vo boga, vo slobodata<br />
i vo besmrtnosta. Spored nego, sekoj ~ovek od momentot koga po~<strong>na</strong>l da<br />
deluva stanuva zakonodavec: koristej}i go svojot prakti~en um ~ovekot pro<strong>na</strong>o|a<br />
svoi <strong>na</strong>~ela koi mo`at i treba da sta<strong>na</strong> <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> zakonot.<br />
921<br />
^ovekot e del od prirodata, no i racio<strong>na</strong>lno su{testvo, pa ottamu<br />
za op{testvoto kako negov svet od su{tinsko z<strong>na</strong>~ewe e dvojstvoto <strong>na</strong> bitieto<br />
(Sein) i trebaweto (Sollen), za{to vo vrska so toa se vospostavuva neramnost<br />
vo sferata <strong>na</strong> trebaweto. Od taa neramnost proizleguva moralot, od ed<strong>na</strong>, i<br />
<strong>pravoto</strong>, od druga stra<strong>na</strong>. Zatoa Kant, <strong>na</strong>jprvo go razviva moralnoto u~ewe, a<br />
potoa, vrz negova osnova, poimot za <strong>pravoto</strong>. ^ovekot e volevo su{testvo prikladno<br />
za postavuvawe <strong>na</strong> svoi celi i za adekvatno povedenie. Zatoa toj ima<br />
sloboda vo granicite <strong>na</strong> nu`<strong>na</strong>ta me|uzavisnost so lu|eto, no i proizvolnost<br />
(volja) koja mo`e da mu <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> drugite lu|e. Od taa sfera <strong>na</strong> trebaweto<br />
za ~ovekot proizleguvaat dol`nostite i vo zavisnost od toa kako toj sprema<br />
niv se postavuva se utreduvaat odnosite me|u poedincite. Vo taa smisla Kant<br />
go definira <strong>pravoto</strong> kako vkupnost <strong>na</strong> uslovi pod koi mo`e da bide soedineta<br />
proizvolnosta (voljata) <strong>na</strong> eden so proizvolnosta (voljata) <strong>na</strong> drug spored nekoi<br />
op{ti zakoni <strong>na</strong> slobodata. Vidi: Perovi}, S. Pravo <strong>na</strong> slobodu i prirodno<br />
pravo, str. 22.<br />
480
is~ezne pravdata, pove}e ne vredi lu|eto da `iveat <strong>na</strong> zemjata. 922 Zatoa,<br />
za Kant edinstveno ispravno e <strong>na</strong>~eloto: "Fiat iusticia pereat mundus." 923<br />
Vo taa smisla dovolno ilustrativen e negoviot stav: Duri i koga vrz<br />
osnova <strong>na</strong> soglasnosta <strong>na</strong> site pripadnici gra|anskoto op{testvoto bi<br />
se raspad<strong>na</strong>lo (<strong>na</strong> primer, koga nekoj <strong>na</strong>rod koj `ivee <strong>na</strong> nekakov ostrov<br />
bi re{il da se razijde i rasturi niz celiot svet), pred toa bi moralo<br />
i posledniot ubiec koj se <strong>na</strong>o|a vo zatvor da se pogubi, za sekogo<br />
da go s<strong>na</strong>jde o<strong>na</strong> {to spored svoite dela go zaslu`il i vi<strong>na</strong>ta za prolie<strong>na</strong>ta<br />
krv da ne ostane <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot koj taa kaz<strong>na</strong> ne ja izvr{il, za{to<br />
toj mo`e da se smeta za sou~esnik <strong>na</strong> ovaa jav<strong>na</strong> povreda <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. 924<br />
Kant smeta{e deka kaz<strong>na</strong>ta e ekvivalent<strong>na</strong> odmazda (treba da se izrekuva<br />
spored principot "ed<strong>na</strong>kvo za ed<strong>na</strong>kvo"), za{to toa go <strong>na</strong>laga zadovoluvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata i deka ne treba da postavuva nikakvi celi, za-<br />
{to ne se primenuva zaradi nekakvi korisni celi, tuku zatoa {to e<br />
izvr{eno krivi~no delo. Toj posebno <strong>na</strong>glasuva{e deka ne se raboti za<br />
toa od kaz<strong>na</strong>ta da se izvle~e korist za samiot storitel i negovite sogra|ani,<br />
tuku deka kaj nea mora da bide presud<strong>na</strong> srazmernosta so presudata<br />
<strong>na</strong> ~istata i stroga pravda. Z<strong>na</strong>~i kolku {to ima ubijci koi izvr-<br />
{ile ubistvo ili pomagale ili sou~estvuvale vo toa, tolku od niv<br />
mora da umrat. Tuka e pravdata kako ideja <strong>na</strong> sudiska sila spored op{-<br />
tite a priori zakoni. Su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> negovoto sfa}awe le`i vo maksimata:<br />
"Ako propadne pravdata pove}e nema nikakva vrednost da se `ivee<br />
<strong>na</strong> zemjata." Toa e zalo`bata za apsolut<strong>na</strong> pravda so koja samiot Kant i<br />
mnogumi<strong>na</strong> po nego bezgrani~no }e se zastranuvaat, zastapuvaj}i ja kako<br />
bo`emen <strong>na</strong>jsilen kriterium protiv utilitaristi~koto sfa}awe <strong>na</strong><br />
pravdata. 925 Velam bo`emen, za{to tokmu ottamu se izvedeni fantasti-<br />
~ni konstrukcii od tipot: ako bil dosleden utilitarizmot moral da<br />
dozvoli kaznuvawe <strong>na</strong> nevinite, 926 i spored toa deka utilitaristite go<br />
922<br />
Primorac, I. op. cit. str. 15.<br />
923<br />
Neka bide pravda pa makar propad<strong>na</strong>l svetot, i <strong>na</strong> nego sli~noto <strong>na</strong>-<br />
~elo Fiat iustitia, ruat coelum - Neka bide pravda, pa makar da se urne neboto.<br />
Niv im e sprotivno <strong>na</strong>~eloto: "Pereat mundus, dum ego salvus sim (Neka svetot<br />
i propadne, samo jas da se spasam).<br />
924<br />
Navedeno spored: Primorac, I. op. cit. str. 33.<br />
925 Moe e u{te ovde da <strong>na</strong>govstam deka ne treba da se bara ideal<strong>na</strong> (aspsolut<strong>na</strong>,<br />
sovr{e<strong>na</strong>) pravda (za nejzino postoewe e nu`no idealno, sovr{eno<br />
op{etstvo i idealni, sovr{eni poedinci), tuku samo real<strong>na</strong>, relativ<strong>na</strong> pravda,<br />
pravda koja e edinstveno mo`<strong>na</strong> pri postojni okolnosti. Vpro~em, mo`<strong>na</strong><br />
li e sovr{e<strong>na</strong> pravda od koja mo`at da se rakovodat nesovr{enite lu|e. Pra-<br />
{awe e dali <strong>na</strong> sovr{eniot zakon (zakon koj vo celost e praveden) mo`at da<br />
mu udovolat nesovr{enite lu|e (da potsetime me|u lu|eto postojat dobri, no i<br />
lo{i - krimi<strong>na</strong>lci).<br />
926<br />
Vidi: Ibid, str. 121-154. Na ova zlo<strong>na</strong>merno izvede<strong>na</strong> imputacija dovolno<br />
e da se odgovori so argumentot <strong>na</strong> samite utilitaristi: "Z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong><br />
481
ubija Isus Hristos 927 i Xon Kenedi, 928 deka utilitarizmot e instrumental<strong>na</strong><br />
koncepcija za totalitaristi~kite sistemi, deka negova varijanta<br />
pretstavuva "revolucionerniot makijavelizam" 929 i {to li u{te<br />
ne, so {to ovde <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e izli{no poopstojno da se zanimavame.<br />
Vo toj pogled, mo`ebi <strong>na</strong> ova mesto }e bide sosema dovolno, ako<br />
istak<strong>na</strong>m deka moj stave ako e mo`<strong>na</strong> vrednosta - apsolut<strong>na</strong> bezgre{-<br />
nost, toga{ e mo`<strong>na</strong> i vrednosta - apsolut<strong>na</strong> pravednost. Pravednosta e<br />
streme` koj postojano postoi i mora da postoi, za{to nejzi<strong>na</strong> su{ti<strong>na</strong><br />
e vo postoeweto, egzistencijata tokmu <strong>na</strong> toj streme`. Ako iz~ezne<br />
egzistencijata, is~eznuva i esencijata: nema sreme` - nema pravednost.<br />
Streme`ot e `iva esencija - bitie koe se gubi ne so is~eznuvaweto,<br />
tuku samo so dostignuvaweto, so sozrevaweto, so ispolnuvaweto <strong>na</strong> celta<br />
zaradi koja egzistira. Nejzinoto is~eznuvawe z<strong>na</strong>~i glad i o`ednuvawe:<br />
ako nepostoi glad i `ed nema potreba, `elba, streme` za hra<strong>na</strong> i<br />
voda. Ako ne postoi ne{to {to ja sozdava potrebata, `elbata i streme-<br />
`ot za pravda, ne postoi glad i `ed za pravda. Pravdata e od tipot <strong>na</strong><br />
onie potrebi koi ne zgasnuvaat so ednokratno i ednoli~no zadovoluvawe.<br />
Pravdata kako i gladot <strong>na</strong>stanuvaat so sekoe novo <strong>na</strong>stanuvawe<br />
<strong>na</strong> potrebata {to gi predizvikuva. Pravdata kako i gladot i `etta gi<br />
predizvikuvaat nedostatokot <strong>na</strong> energijata {to e potreb<strong>na</strong> za odr`uvawe<br />
teloto i duhot <strong>na</strong> ~ovekot. Ako <strong>na</strong>{iot `ivot ne bi zavisel od gladot<br />
za hra<strong>na</strong> i gladot za pravda, toga{ ~umu bi ni bile i hra<strong>na</strong>ta i pravdata.<br />
Toa ne se ne{ta {to ed<strong>na</strong>{ i so ne{to isto zasekoga{ se zadovoluvaat.<br />
Vo zavisnost od potrebite <strong>na</strong> teloto i duhot i niv<strong>na</strong>ta polo`ba<br />
vo protorot i vremeto, <strong>na</strong> ~ovekot mu treba raznovid<strong>na</strong> hra<strong>na</strong> i raznovid<strong>na</strong><br />
pravda. Tie se osnov za negovoto odr`uvawe, tie se od korist<br />
za negovoto odr`uvawe, tie se negov interes. Pritoa, koga velam<br />
odr`uvawe, ne mislam <strong>na</strong> ~ovekovata gola, tuku sre}<strong>na</strong> egzistencija za-<br />
{to toj ne e samo fizi~ko (kamen), tuku i duhovno su{testvo. Dokolku<br />
pravednosta apsolutno se dostigne ({to duri ni <strong>na</strong> onoj svet ne e mo-<br />
`no: ~umu mi e pravda tamu kade {to nema nepravda) nikoj pove}e nema<br />
da se stremi kon nea, za{to nikoj nema potreba za toa {to ve}e go ima<br />
i {to nikoga{ ne mo`e da go zagubi. Nikoj ne te`nee kon toa {to ve}e<br />
go ima (toj {to leta so avion ne te`nee da leta so istiot avion, za{to<br />
zborot kaz<strong>na</strong> podrazbira upat <strong>na</strong> prethodno storeno zlostorstvo. Toa z<strong>na</strong>~i<br />
deka logi~ki e nevozmo`no da se kaznuvaat nevinite. Mo`eme da gi kaznime<br />
samo vinovnite." (A. M. Quinton, On Punishment, 1953/1954).<br />
927<br />
Vidi: Ibid, str. 18.<br />
928<br />
Vidi: Locke D. Za{to su utilitaristi ubili pretsednika Kenedija, Ideje, Beograd,<br />
1980/2-3, str. 145-148.<br />
929<br />
Vidi: Kambovski, V. Na~eloto <strong>na</strong> zakonitost: legalitet, legitiitet,<br />
pravda, Zbornik, Skopje, 1955, str. 211-214.<br />
482
ve}e leta so nego) i nikoj ne go bara toa {to ne go zagubil. 930 I, da se<br />
vratime <strong>na</strong> bezgre{nosta.Bezgre{nosta ne e nikakva vrednost tamu<br />
kade {to site se bezgre{ni. Koja e mojata vrednost ako sum samo eden<br />
{traf me|u milionite ed<strong>na</strong>kvi {trafovi, jajce me|u jajcata. Vo takvi<br />
uslovi mo`e da e vredenot samo nevrednosta. Tamu golemi<strong>na</strong>ta e ako se<br />
bide edinstveniot {to spored ne{to mo`e da se razlikuva od drugite -<br />
da se bide ekskluziven gre{nik me|u ~esnite, ekskluziven nepravednik<br />
me|u pravednite. Nevred<strong>na</strong> vrednost, no sepak ne{to poi<strong>na</strong>kvo, ne{to<br />
{to e za po~it, ako ni{to drugo, barem poradi hrabrosta da se <strong>na</strong>dmine<br />
ednoli~nosta, da se bide svoj, da se bide razli~en, individualen.<br />
6. Ovde e va`noda se spomne deka spored Kant prirod<strong>na</strong>ta sostojba,<br />
status <strong>na</strong>turalis e sostojba <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvo, samovolie i bespravnost,<br />
vo koja nema kompetativen sudija koj vo slu~aj <strong>na</strong> spor }e izre~e pravosil<strong>na</strong><br />
presuda ("neprav<strong>na</strong> sostojba" vo koja nema distributiv<strong>na</strong> pravda).<br />
Zatoa, od takvata sostojba mora da se izleze i da se stapi vo gra|anska<br />
sostojba, statgus civilis ("prav<strong>na</strong> sostojba" kako me|useben odnos <strong>na</strong><br />
poedinci pod koj edinstveno mo`at da dojdat do svoite prava). Negova<br />
celi<strong>na</strong> e dr`avata ili obedinuvawe <strong>na</strong> tolpa lu|e pod praven zakon...<br />
Gra|aninot vo dr`avata <strong>na</strong> gra|anskoto op{testvo ima pravni atributi:<br />
1 0 zakonski slobodi, koi z<strong>na</strong>~at da se po~ituva samo onoj zakon <strong>na</strong><br />
koj mu ja dal svojata soglasnost, 2 0 gra|anski ed<strong>na</strong>kvosti, t.e. da go priz<strong>na</strong>va<br />
avtoritetot samo <strong>na</strong> takov zakon za koj toj, isto taka, ima moral<strong>na</strong><br />
mo} da go obvrze kako {to i toj mo`e da go obvrze nego i, 3 0 gra|anska<br />
samostojnost, t.e. za svojata egzistencija da ne mu blagodari samo <strong>na</strong><br />
voljata <strong>na</strong> nekoj drug, tuku <strong>na</strong> svoite prava i sili i vo pravnite raboti<br />
nikoj da ne mora da go pretstavuva. Pritoa, osobeno e va`no, a toa<br />
mnogumi<strong>na</strong> <strong>na</strong>merno ili ne zaboravaat da go spom<strong>na</strong>t, vo Kantovata filozofija<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, svojstvoto <strong>na</strong> gra|anin e rezervirano isklu~ivo<br />
za sopstvenicite i obrazovanite lu|e. 931<br />
7. Na krajot od ovie razgleduvawe bez <strong>na</strong>vleguvawe vo posu{tinska<br />
a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to sigurno bara prostor za kraeacija <strong>na</strong> poseben<br />
trud, <strong>na</strong> ova mesto sum dol`en da go <strong>na</strong>vedam origi<strong>na</strong>lniot tekst <strong>na</strong><br />
930<br />
Za izbegnuvawe <strong>na</strong> site mo`ni zabuni, nu`no e da potencirame deka<br />
ova tvrdewe nema ama ba{ nikakva vrska so fintata: "Jas go imam seto o<strong>na</strong><br />
{to ne sum go zagubil." Za{to, ne mora prethodno da sum go imal toa {to ne<br />
sum go zagubil, <strong>na</strong> primer, ne z<strong>na</strong>~i ako ne sum ja zagubil diplomata po atomska<br />
fizika, deka nekoga{ sum imal takva diploma.<br />
931<br />
"Samostoen i samodovolen edinstveno e onoj koj poseduva, ima nekakva<br />
sopstvenost. Svojstvo <strong>na</strong> gra|ani, z<strong>na</strong>~i ne im pripa|a <strong>na</strong> licata koi gi<br />
slu`at drugite: <strong>na</strong> ku}<strong>na</strong>ta posluga, trgovskite pomo{nici, <strong>na</strong>dni~arite i<br />
frizerite, za{to tie se obi~ni operarii, pa zatoa i nemaat kvalifikacii da<br />
bidat dr`avjani ili gra|ani. Pred postoe~kite zakoni site se slobodni i<br />
ed<strong>na</strong>kvi, me|utoa, site ne mo`at ed<strong>na</strong>kvo da bidat uva`uvani {to se odnesuva<br />
do <strong>pravoto</strong> da gi davaat zakonite. Tadi}, Lj. op. cit. str. 118 i 120-121.<br />
483
Kant {to se odnesuva <strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong>ta pravda. Toa nesomneno e nu`no,<br />
ako od ni{to drugo, toga{ barem poradi razotkrivawe <strong>na</strong> brojnite<br />
kalkulacii koi vo literaturata se pravat vo obidot so sokrivawe <strong>na</strong><br />
odelni pausi od negoviot trud da se opravda negovoto sfa}awe za retributiv<strong>na</strong>ta<br />
krivi~<strong>na</strong> pravda. Stanuva zbor za odelot "Za <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong><br />
kaznuvawe i pomiluvawe" pomesten od Metafizika <strong>na</strong> moralot, za koj,<br />
li~no smetam, deka mora da se prenese samo vo celost.<br />
Krivi~noto pravo e pravo <strong>na</strong> zapovednikot sprema pot~inetiot<br />
da go kazni so nekoja bolka poradi negoviot zlostor. Najvisokiot vo<br />
dr`avata, z<strong>na</strong>~i ne mo`e da bide kaznet, tuku samo da se otrgne od negovata<br />
vlast. - Onoj prestap <strong>na</strong> eden zakon koj storitelot go pravi nesposoben<br />
da bide dr`avjanin se <strong>na</strong>rekuva <strong>na</strong>prosto zlostor (crimen), me-<br />
|utoa i javen zlostor (crimen publicum): ottamu onoj prviot (privatniot<br />
zlostor) se izveduva pred gra|anskata, a ovoj vtoriot pred krivi~<strong>na</strong>ta<br />
pravda. - Pronevera, t.e. zatajuvawe <strong>na</strong> pari ili stoka povereni za promet,<br />
izmama pri kupuvawe i prodavawe <strong>na</strong> o~igled <strong>na</strong> drug se privatni<br />
zlostorstva. Nasproti toa: praveweto la`ni pari ili la`ni menici,<br />
kra`bata i razbojni{tvoto i sl. se javni zlostorstva, za{to so toa se<br />
zagrozuva ne samo nekoe oddelno lice, tuku i zaednicata. - Tie bi mo`ele<br />
da se podelat <strong>na</strong> zlostorstva od podol karakter (indolist abiectae) i<br />
zlostorstva od <strong>na</strong>silni~ki karakter (indolis violentae).<br />
Sudskata kaz<strong>na</strong> (poe<strong>na</strong> forensis) koja e razli~<strong>na</strong> od prirod<strong>na</strong>ta<br />
(poe<strong>na</strong> <strong>na</strong>turalis), so koja porokot samiot sebesi se kaznuva i <strong>na</strong> koja zakonodavecot<br />
voop{to ne se obyira, nikoga{ ne mo`e da se izre~e samo<br />
kako sredstvo za da se u<strong>na</strong>predi nekoe drugo dobro, za samiot zlostornik<br />
ili za gra|anskoto op{testvo, tuku sekoga{ mora da bide izre~e<strong>na</strong><br />
protiv nego za{to storil zlostorstvo: za{to so ~ovekot nikoga{ ne<br />
mo`e da se postapuva samo kako so sredstvo za <strong>na</strong>merite <strong>na</strong> nekoj drug i<br />
da se pome{a so predmetite <strong>na</strong> stvarnoto pravo, od {to go za{tituva<br />
negovata prirode<strong>na</strong> li~nost, iako, i te kako, mo`e da bide osuden da ja<br />
zagubi gra|anskata li~nost. Toj mora da se smeta za kazniv u{te pred i<br />
da se pomisli <strong>na</strong> toa od taa kaz<strong>na</strong> da se izvle~e nekoja korist za nego<br />
samiot ili za negovite sogra|ani. Krivi~niot zakon e kategori~ki<br />
imperativ i te{ko <strong>na</strong> onoj! koj }e se provle~e niz krivulestite stazi<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata za sre}ata da pro<strong>na</strong>jde ne{to, {to so prednost {to vetuva,<br />
}e go oslobodi od kaz<strong>na</strong>ta ili i samo od eden od nejzinite stepeni<br />
spored farisejskoto <strong>na</strong>~elo: "podobro e eden ~ovek da umre otkolku da<br />
propadne celiot <strong>na</strong>rod," za{to ako propadne pravdata toga{ pove}e<br />
nema nikakva vrednost lu|eto da `iveeat <strong>na</strong> zemjata. - Toga{, {to da se<br />
misli za predlogot: <strong>na</strong> nekoj zlostornik osuden <strong>na</strong> smrt da mu se<br />
po{tedi `ivotot, ako bi se soglasil vrz nego da se vr{at opasni<br />
eksperimenti, i bi bil tolku sre}en dobro da pomine, za so toa lekartite<br />
da dobijat ed<strong>na</strong> nova pouka koris<strong>na</strong> za zaednicata? Sudot so<br />
prezir bi go odbil medicinskiot kolegium koj bi <strong>na</strong>pravil takov pre-<br />
484
dlog, za{to pravadta prestanuva da bide pravda ako se prodava za kakva<br />
i da e ce<strong>na</strong>.<br />
Koj vid i koj stepen <strong>na</strong> kaznuvawe jav<strong>na</strong>ta pravda si go pravi sebesi<br />
za princip i merilo? Nitu eden drug osven principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta<br />
(vo sostojba <strong>na</strong> jazi~iwata <strong>na</strong> vagata <strong>na</strong> pravdata) da ne se padne <strong>na</strong><br />
pove}e <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>ta odo{to <strong>na</strong> drugata stra<strong>na</strong>. Z<strong>na</strong>~i: toa {to kako neskriveno<br />
zlo mu go stori{ <strong>na</strong> drug vo <strong>na</strong>rodot, toa si go pravi{ sebesi.<br />
Ako go <strong>na</strong>grduva{, se <strong>na</strong>grduva{ samiot sebesi, ako go pokrade{ se krade{<br />
samiot sebesi, ako go tepa{ se tepe{ samiot sebesi, ako go ubie{<br />
se ubiva{ samiot sebesi. Da se razbereme dobro, samo <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong><br />
odmazda (ius talionis) pred ogradite <strong>na</strong> sudot (ne vo tvojot privaten sud)<br />
mo`e to~no da go <strong>na</strong>vede kvalitetot i kvantitetot <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta: site<br />
drugi se koleblivi, i poradi drugi obyiri koi se me{aat, ne mo`at da<br />
ja sodr`at primerenosta <strong>na</strong> presudata <strong>na</strong> ~istata i stroga pravda. 932 Dodu{a,<br />
izgleda deka razlikata me|u stale`ite ne dopu{ta odmazda <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kviot, me|utoa iako toa spored bukvata <strong>na</strong> zakonot ne<br />
mo`e da bide mo`no, toa sepak spored dejstvoto, odnosno spored <strong>na</strong>~inot<br />
<strong>na</strong> ~uvstvoto <strong>na</strong> pootmenite, sekoga{ mo`e da ostane da va`i. -<br />
Taka <strong>na</strong> primer, pari~<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> zaradi nekoja verbal<strong>na</strong> injurija nema<br />
nikakov odnos sprema <strong>na</strong>vredata, za{to onoj koj ima mnogu pari, mo`e<br />
toa sebesi da si go dopu{ti zaradi zadovolstvo, me|utoa <strong>na</strong>vredata <strong>na</strong><br />
~estoqubieto <strong>na</strong> eden mo`e sosema da se ized<strong>na</strong>~i so <strong>na</strong>nesuvawe bolka<br />
<strong>na</strong> gordosta <strong>na</strong> drug: ako ovoj so presuda i pravo ne bi bil prisilen edinestveno<br />
javno da zamoli za prostuvawe, tuku onoj drugiot, iako toj dodu{a<br />
ponizok, istovremeno mu ja baci rakata. Isto taka, koga <strong>na</strong>silen<br />
otmen ~ovek za udarite koi im gi dodeluva <strong>na</strong> ponizok, me|utoa nevin<br />
dr`avjanin, osven molbata za prostuvawe, bi bil osuden <strong>na</strong> osameni~ki<br />
932<br />
Vo ovaa smisla Kant <strong>na</strong> drugo mesto veli: ... Ius talionis spored formata<br />
jas sî u{te go smetam za edinstve<strong>na</strong>, a priori opredele<strong>na</strong> ideja kako princip<br />
<strong>na</strong> krivi~noto pravo. - Me|utoa, kako }e se smetaat kaznite koi ne dopu{-<br />
taat vozvra}awe, za{to toa bi bilo ili po sebe nevozmo`no, ili samo kazniv<br />
zlostor sprema ~ove{tvoto voop{to, kako, <strong>na</strong> primer, zlostorstvoto <strong>na</strong> siluvawe,<br />
isto taka i zlostorstvoto <strong>na</strong> pederastija ili <strong>na</strong> bastijalnost. Prvite<br />
dva so kastracija (ili kako kastriraweto <strong>na</strong> belec ili crnec vo sarajot), a<br />
ovoj posledniot so otstranuvawe od gra|anskot op{testvo zasekoga{, za{to<br />
samiot sebesi se <strong>na</strong>pravil nedostoen za ~ove~ko op{testvo. - Per quod quis<br />
peccat, per idem punitur et idem! - Spom<strong>na</strong>tite zlostorstva se <strong>na</strong>rekuvaat neprirodni<br />
za{to se izvr{uvaat <strong>na</strong> samoto ~ove~anstvo. - Da se kaz<strong>na</strong>t samovolno,<br />
bukvalno mu e protivno <strong>na</strong> krivi~noto pravosudstvo. Samo toga{ zlostornikot<br />
ne mo`e da se `ali deka mu se pravi nepravda ako svoeto nedelo samiot si<br />
go <strong>na</strong>vlekol <strong>na</strong> vrat, pa i nemu, iako ne bukvalno, no sepak primerno <strong>na</strong> duhot<br />
<strong>na</strong> zakonot, mu se slu~i o<strong>na</strong> {to im go skrivil <strong>na</strong> drugite. Kant, I. Metafizika<br />
morala, IK Zora<strong>na</strong> StojaniviÚa, Sremski Karlovci - Novi Sad, 1993, str.<br />
162-163.<br />
485
i te`ok zatvor, za{to so toa osven neudobnosta bi bila bolno <strong>na</strong>pad<strong>na</strong>ta<br />
i suetata <strong>na</strong> storitelot, pa taka so posramuvaweto ed<strong>na</strong>kvo bi bilo<br />
vrateno so ista mera <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvoto. - No, {to z<strong>na</strong>~i toa: "ako nego go<br />
krade{ se krade{ samiot sebesi." Toj {to krade ja pravi sopstvenosta<br />
<strong>na</strong> site drugi nesigur<strong>na</strong>, toj z<strong>na</strong>~i se li{uva sebesi (spored <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong><br />
odmazdata) od sigurnosta <strong>na</strong> sekoja mo`<strong>na</strong> sopstvenost: toj nema ni{to<br />
i ne mo`e ni{to ni da stekne, a sepak saka da `ivee, {to pak ne e<br />
mo`no <strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in, tuku drugite da go prehranuvaat. Me|utoa, ottamu<br />
{to toa dr`avata nema da go pravi za xabe, toj mora da i gi prepu{ti<br />
svoite sili za raboti koi nejze i se po volja (turkawe koli~ka ili<br />
robija{ka rabota), pa taka za izvesno vreme, ili spored <strong>na</strong>o|awe, i<br />
zasekoga{ zapa|a vo ropski sta`. - Me|utoa ako ubil, toj mora da umre.<br />
Tuka nema surogat za zadovoluvawe <strong>na</strong> pravdata. Nema nikakva istovetnost<br />
me|u istovetnosta <strong>na</strong> eden se u{te taka beden `ivot i smrtta,<br />
z<strong>na</strong>~i i nikakva ed<strong>na</strong>kvost me|u zlostorot i odmazdata osven <strong>na</strong>d storitelot<br />
<strong>na</strong> sudski izvr{e<strong>na</strong>at smrt, no smrt oslobode<strong>na</strong> od sekakvo zlostavuvawe<br />
koe ~ove~nosta vo liceto koe oddeava bi mo`elo da ja <strong>na</strong>pravi<br />
~udovi{te. - Duri i toga{ koga gra|anskoto op{testvo so soglasost<br />
<strong>na</strong> site ~lenovi bi se rasturilo (<strong>na</strong> primer, koga nekoj <strong>na</strong>rod <strong>na</strong> nekoj<br />
ostrov bi zaklu~il da se razijde i rasturi niz celiot svet) bi moral i<br />
posledniot ubiec koj se <strong>na</strong>o|a vo zatvor da bide poguben, za sekogo da go<br />
s<strong>na</strong>jde o<strong>na</strong> {to go zaslu`uvaat negovite dela, kako vi<strong>na</strong>ta za prolie<strong>na</strong>ta<br />
krv ne bi osta<strong>na</strong>la <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot koj taa kaz<strong>na</strong> ne ja baral, za{to toj<br />
mo`e da se smeta kako u~esnik vo taa jav<strong>na</strong> povreda <strong>na</strong> pravdata.<br />
Taa ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> kaznite, koja e mo`<strong>na</strong> samo so sudska preduda<br />
<strong>na</strong> smrt spored strogoto pravilo <strong>na</strong> odmazdata, se o~ituva samo vo toa<br />
{to samo so srazmeranta vratre{<strong>na</strong>ta zloba <strong>na</strong> zlostornikot smrt<strong>na</strong>ta<br />
kaz<strong>na</strong> se izrekuva <strong>na</strong>d site (duri i ako ne bi se odnesuvala <strong>na</strong> ubistva,<br />
tuku <strong>na</strong> nekoj drug zlostor protiv dr`avata koj mo`e da se iskupi samo<br />
so smrt). - Pretpostavete deka vrhovniot sud, kako vo posledniot<br />
{kodski bunt, koga razni u~esnici vo nego (kako Balmerino i drugi)<br />
veruvale deka so svojot bunt ne pravat ni{to drugo, tuku vr{at dol`nost<br />
sprema ku}ata Stjuart, a drugi, <strong>na</strong>protiv imale privatni <strong>na</strong>meri,<br />
osudata ja izrekol <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in: neka sekoj ima sloboda <strong>na</strong> izbor me|u<br />
smrt i te{ka robija: toga{ jas velam deka ~esniot ~ovek ja izbira<br />
smrtta, a iskol~eniot robijata: toa so sebe go nosi prirodata <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
du{a. Za{to, onoj prviot z<strong>na</strong>e za ne{to {to go ceni pove}e<br />
otkolku samiot `ivot: imeno za ~esta: onoj vtoriot go smetata `ivotot<br />
izvalkan so sram za se u{te podobar otkolku voop{to da ne se bide<br />
(animam praeferre pudori. Juven). Prviot, pak, bez pogovor e pomalku kazniv,<br />
odo{to vtoriot i taka tie celosno srazmerno se kaznuvaat so smrt<br />
dosude<strong>na</strong> <strong>na</strong> site ed<strong>na</strong>kvo; onoj blago spored negoviot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> ~uvstvuvawe,<br />
a onoj surovo, spored negoviot. Nasproti toa, koga bez isklu-<br />
~ok bi se izvr{uvala kaz<strong>na</strong>ta te{ka robija, toga{ onoj prviot bi bil<br />
kaznet premnogu surovo, a drugiot za svojata iskol~enost premnogu<br />
486
lago: i taka i ovde za eden broj zlostorici soedineti vo zavera <strong>na</strong>jdobiot<br />
izravnitel pred jav<strong>na</strong>ta pravda e smrtta. - Osven toa, nikoga{<br />
ne se slu{<strong>na</strong>lo deka nekoj osuden <strong>na</strong> smrt zaradi ubistvo, se `alel deka<br />
so toa mu se slu~uva premnogu, {to z<strong>na</strong>~i nepravo, sekoj bi mu se <strong>na</strong>smeal<br />
v lice koga toa bi go izjavil. - I<strong>na</strong>ku, bi moralo da se pretpostavi,<br />
deka, ako <strong>na</strong> zlostornikot po zakon i ne mu se slu~uva nepravo,<br />
deka sepak zakonodav<strong>na</strong>ta vlast vo dr`avata ne e ovlaste<strong>na</strong> da go izrekuva<br />
toj vid kazni, a ako toa go pravi, taa e vo protivre~nost so samata<br />
sebesi.<br />
Z<strong>na</strong>~i, kolku {to ima ubijci koi izvr{ile ubistvo ili go <strong>na</strong>lo-<br />
`ile, ili vo nego u~estvuvale, tolku od niv mora da pretrpat smrt: toa<br />
taka go saka pravdata kako ideja <strong>na</strong> sudskata vlast spored op{tiot a<br />
priori obrazlo`enite zakoni. - Me|utoa, sepak, ako brojot <strong>na</strong> sovinovnicite<br />
(correi) za edno takvo delo e tolkav {to dr`avata, za da nema takvi<br />
zlostornici, bi do{la do tamu da nema pove}e podanici, a pritoa sepak<br />
da ne se raspadne, t.e. da prejde vo mnogu polo{a prirod<strong>na</strong> sostojba<br />
li{e<strong>na</strong> od sekakva pravda (osobeno ako ne saka so spektaklot <strong>na</strong> klanica<br />
da gi otupi ~uvstvata <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot), toga{ i suverenot mora da ima<br />
vo svojata mo} vo toj slu~aj <strong>na</strong> nu`da (casus necessitatis) samiot da bide<br />
sudija (da go pretstavuva) i da izre~e osuda koja, <strong>na</strong>mesto smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> zlostornicite im priz<strong>na</strong>va nekoja druga so koja mnozinstvo <strong>na</strong>rodi<br />
se u{te se odr`uvaat. Takva e deportacijata: me|utoa samoto toa ne<br />
mo`e da se izvr{i spored nekoj javen zakon, tuku spored vrhov<strong>na</strong> odluka,<br />
t.e. akt <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> veli~enstvoto koe kako pomiluvawe mo`e da<br />
se izvr{i sekoga{ samo vo poedine~ni slu~ai.<br />
Nasproti toa, markizot Bekarija od nekoja so~uvstvitel<strong>na</strong> sentimentalnost<br />
<strong>na</strong> afektiraniot humanitet (compassibiliats) go postavi<br />
svoeto tvrdewe za nezakonitosta <strong>na</strong> takvata smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>: so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to ne mo`e da bide sodr`a<strong>na</strong> vo prvobitniot gra|anski dogovor,<br />
za{to toga{ sekoj vo <strong>na</strong>rodot bi moral da se soglasi da go izgubi svojot<br />
`ivot, koga, da re~eme, bi ubil nekoj drug (vo <strong>na</strong>rodot), no taa soglasnost<br />
ne e mo`<strong>na</strong>, za{to nikoj ne mo`e da raspolaga so svojot `ivot.<br />
Seto toa e sofisterija i izvrduvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Kaz<strong>na</strong>ta ne ja trpi nikoj zatoa {to nea ja sakal, tuku zatoa {to<br />
go sakal kaznivoto dejstvie: za{to ne e nikakva kaz<strong>na</strong> koga nekomu }e<br />
mu se slu~i toa {to toj go saka, a ne e mo`no deka nekoj saka da bide kaznet.<br />
- Da se ka`e, ako ubijam nekogo sakam da bidam kaznet, ne z<strong>na</strong>~i<br />
ni{to pove}e otkolku: so site drugi im se pot~inuvam <strong>na</strong> zakonite koi<br />
prirodno, ako ima zlostornici vo <strong>na</strong>rodot, }e bidat i krivi~ni zakoni.<br />
Jas kako u~esnik vo zakonodavstvoto, koe go diktira krvi~niot zakon,<br />
nikako ne mo`am da bidam istoto lice koe, kako poedinec, se kaznuva<br />
po zakonot, za{to kako takov, imeno kako zlostornik, ne e mo`no<br />
da imam glas vo zakonodavstvoto (zakonodavecot e svet). Z<strong>na</strong>~i, ako jas<br />
sostavam nekoj krivi~en zakon protiv sebe kako zlostornik, toa vo<br />
487
mene e ~ist pravnozakonodaven um (homo noumenon), 933 koj mene kako<br />
nekoj sposoben za zlostor, z<strong>na</strong>~i kako nekoja druga li~nost (homo phaenomenon)<br />
934 zaedno so site osta<strong>na</strong>ti vo gra|anskiot sojuz me podveduva<br />
pod krivi~iot zakon. So drugi zborovi, smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> ne ja diktira<br />
<strong>na</strong>rodot (sekoj poedinec vo nego), tuku sudot (jav<strong>na</strong> pravda), z<strong>na</strong>~i nekoj<br />
drug a ne zlostornikot, a vo op{testveniot dogovor voop{to ne e sodr`ano<br />
vetuvawe deka ~ovekot }e dopu{ti da go kaz<strong>na</strong>t, pa taka da raspolaga<br />
so sebe i so svojot `ivot. Za{to, koga <strong>na</strong> ovlastuvaweto za kaznuvaweto<br />
vo osnova bi moralo da bide vetuvawe <strong>na</strong> vinovnikot deka<br />
saka da dopu{ti da go kaz<strong>na</strong>t, toga{ nemu bi mu bilo prepu{teno sebesi<br />
da se smeta za kazniv, pa zlostornikot bi bil svoj sopstven sudija. -<br />
Glav<strong>na</strong>ta to~ka <strong>na</strong> zabludata (proton pseudos) <strong>na</strong> toj sofizam se sostoi<br />
vo toa sopstveniot sud <strong>na</strong> zlostornikot (koj nu`no mora da mu se prepi{e<br />
<strong>na</strong> negoviot um) deka mora da go izgubi `ivotot se smeta kako<br />
odluka <strong>na</strong> voljata samiot sebesi da si go odzeme, pa taka izvr{uvaweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> si go pretstavuva sebesi kako soedineto so presuduvaweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo edno isto lice.<br />
Me|utoa, ima dva zlostori koi zaslu`uvaat smrt vo pogled <strong>na</strong><br />
koi se u{te ostanuva somnitelno dali zakonodavstvoto ima i ovlastuvawe<br />
da gi kazni so smrt. Na dvata <strong>na</strong>veduva ~uvstvoto <strong>na</strong> ~est. Prviot<br />
e ~uvstvoto <strong>na</strong> ~esta <strong>na</strong> rodot, a vtoriot <strong>na</strong> voe<strong>na</strong>ta ~est, i toa<br />
prviot, ~est koja spa|a vo dol`nost <strong>na</strong> sekoja od tie dve ~ove~ki klasi.<br />
Eden od tie zlostori e maj~inoto ~edomorstvo (infanticidum mater<strong>na</strong>le), a<br />
vtoroto ubistvoto <strong>na</strong> voen drugar (comilitonicidum), dvoboj. - So ogled <strong>na</strong><br />
toa {to zakonodavstvoto ne mo`e da go odzeme sramot <strong>na</strong> vonbra~noto<br />
ra|awe, a isto taka nitu da go izbri{e sramot koj poradi somnenieto<br />
vo kukavi~luk pa|a vrz podredeniot voen zapovednik koj <strong>na</strong> nekoja<br />
prezriva sredba ne mu ja sprotivstavil sopstve<strong>na</strong>ta sila vozdig<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong>d stravot od smrt: toa izgleda deka lu|eto vo tie slu~ai se <strong>na</strong>o|aat<br />
vo prirod<strong>na</strong> sostojba, pa ubivaweto (homicidum) koje toga{ duri i ne bi<br />
moralo da se <strong>na</strong>rekuva ubistvo (homicidum dolosum), dodu{a kaznivo vo<br />
dvata slu~ai, no vrhov<strong>na</strong>ta vlast ne mo`e da go kazni so smrt. Vonbra-<br />
~no rodenoto dete e rodeno <strong>na</strong>dvor od zakonot (za{to toa z<strong>na</strong>~i brak),<br />
i spored toa e <strong>na</strong>dvor od negovata za{tita. Toa, mo`e taka da se ka`e,<br />
se prot<strong>na</strong>lo vo zaednicata (kako zabraneta stoka), taka {to taa mo`e<br />
da ja ignorira negovata egzistencija (za{to toa po pravdata ne trebalo<br />
da egzistira <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in), pa spored toa i negovoto uni{tuvawe, a sramot<br />
<strong>na</strong> majkata koga }e se doz<strong>na</strong>e za nejzinoto vonbra~no pora|awe ne<br />
mo`e nikakva odredba da go ukine. - Voinot postaven za podzapovednik<br />
koga nekoj }e go <strong>na</strong>grdi, samiot isto kako i javnoto mislewe <strong>na</strong> sodru-<br />
`nicite od negoviot stale` go smetaat za prisilen sebesi da si pribavi<br />
samozadovolstvo i kako vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba kaznuvaweto <strong>na</strong> toj<br />
488<br />
933<br />
^ovek kako moralno bitie.<br />
934<br />
^ovek kako fizi~ko bitie.
{to <strong>na</strong>vredil, ne po zakon pred sud, tuku so dvoboj vo koj i samiot se<br />
izlaga <strong>na</strong> smrt<strong>na</strong> opasnost za da ja doka`e svojata voe<strong>na</strong> hrabrost vrz<br />
koja ~est <strong>na</strong> negoviot stale` su{tinski po~iva, pa bilo toa da e svrzano<br />
i so ubivawe <strong>na</strong> negoviot protivnik koj vo taa borba koja se slu~uva<br />
edinstveno so niv<strong>na</strong> obostra<strong>na</strong> soglasnost, vsu{nost ne mo`e da se<br />
<strong>na</strong>rekuva ubistvo (homicidum dososum). - [to, pak, vo dvata slu~ai (koi<br />
spa|aat vo krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> pravda) e pravedno? - Ovde krivi~<strong>na</strong>ta pravednost<br />
doa|a vo mnogu golem tesnec (koj ovde ne e nikakva iluzija) so zakon<br />
da se proglasi ni{tov<strong>na</strong> i taka da se kazni so smrt, ili da se odzeme<br />
od zlostornikot primer<strong>na</strong>ta smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, pa taka da se bide ili surov<br />
ili trpeliv. Razre{uvaweto <strong>na</strong> toj jazol e deka kategori~kiot imperativ<br />
<strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong>ta pravda (protivzakonitoto ubivawe <strong>na</strong> nekoj drug<br />
mora da bide kazneto so smrt), me|utoa, ostanuva samo zakonodavno<br />
(z<strong>na</strong>~i vo gra|anskoto ureduvawe), dodeka u{te e varvarsko i neizgradeno,<br />
krivo e zatoa {to pobudite <strong>na</strong> ~esta vo <strong>na</strong>rodot nema (subjektivno)<br />
da se slo`at so merkite koi (objektivno) ne se primerni <strong>na</strong><br />
nivnite <strong>na</strong>meri, taka {to jav<strong>na</strong>ta pravda koja proizleguva od dr`avata<br />
vo pogled <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a koja proizleguva od <strong>na</strong>rodot stanuva nepravda.<br />
Pravoto <strong>na</strong> pomiluvawe (ius aggratandi) za zlostornikot, bilo<br />
kako ubla`uvawe ili celosno prostuvawe <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta, sekako deka me|u<br />
site prava <strong>na</strong> suverenot e <strong>na</strong>jta`no, da go doka`e sjajot <strong>na</strong> svojata vinost,<br />
a so toa sepak vo visok stepen pravi nepravo. - Vo pogled <strong>na</strong> zlostorstvota<br />
<strong>na</strong> podanicite me|u sebe toj <strong>na</strong>prosto nema pravo da go<br />
vr{i: za{to toa e nekaznivost (impunitas criminis) e <strong>na</strong>jgolema nepravda<br />
sprema niv. Z<strong>na</strong>~i samo vo slu~aj <strong>na</strong> lezija koja }e mu se slu~i samo<br />
nemu (crimen laesae majestitas) toj mo`e toa da go upotrebi. Me|utoa, duri<br />
ni tamu, dokolku zaradi nekaznuvaweto bi mo`ela da proizleze opasnost<br />
vo pogled <strong>na</strong> sigurnosta <strong>na</strong> samiot <strong>na</strong>rod. Toa e edinstveno pravo<br />
koe go zaslu`uva imeto pravo <strong>na</strong> veli~enstvoto. 935<br />
3. HEGEL<br />
Za Hegel, <strong>na</strong>jprvin e va`no da se ka`e deka, iako <strong>na</strong> ne{to poi<strong>na</strong>kvi<br />
osnovi, i toj kako Kant ja zastapuva{e tezata za apsolut<strong>na</strong>ta pravda.<br />
Pra{aweto za pravdata i Hegel go posmatra preku nepravdata <strong>na</strong><br />
koja reagira krivi~noto pravo. Spored Hegel, storenoto krivi~no<br />
delo koe se sostoi vo izmama ili zlostor e dovolen moral<strong>na</strong> osnova za<br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>. Taa e opravda<strong>na</strong> ako e dosude<strong>na</strong>, zatoa {to e storeno<br />
nekoe krivi~no delo, <strong>na</strong>polno nezavisno od toa kakvi ñ se posledicite.<br />
Spored toa, ako za pojdov<strong>na</strong> osnova se zame kriteriumot <strong>na</strong> pravednosta<br />
samoto delo e dovol<strong>na</strong> moral<strong>na</strong> osnova za kaz<strong>na</strong>ta, odnosno za opravduvawe<br />
<strong>na</strong> zloto {to so nea se <strong>na</strong>nesuva spored poz<strong>na</strong>tata formula: kaz<strong>na</strong>-<br />
935<br />
Kant, I. Metafizika morala, IK Zora<strong>na</strong> StojaniviÚa, Sremski Karlovci<br />
- Novi Sad, 1993, str. 132-139.<br />
489
ta e zaslu`e<strong>na</strong>, ottamu praved<strong>na</strong> i moralno opravda<strong>na</strong>. Nakratko, kaz<strong>na</strong>ta<br />
e "odmazni~ka pravda." Ottuka i negoviot stav: "Da se <strong>na</strong>tera zatvorenikot<br />
da raboti za "op{toto dobro," osudenikot da se prevospita<br />
- "popravi" ne e ni{to drugo tuku "<strong>na</strong>jgrda tiranija." 936 Vakvata opredelba<br />
se potkrepuva i so tezata za "kaz<strong>na</strong>ta kako pravo <strong>na</strong> prestapnikot,"<br />
so negovoto barawe da mu se priz<strong>na</strong>e <strong>pravoto</strong> da bide kaznet. Spored<br />
ovaa, dosta omile<strong>na</strong> teza i <strong>na</strong> nekoi sovremeni retributivisti, 937<br />
dokolku <strong>na</strong> prestapnikot ne mu se priz<strong>na</strong>e takvo pravo, so samoto toa<br />
sprema nego se postapuva kako sprema nezrelo, neodgovorno i neslobodno<br />
su{testvo koe go prevospituvame spored svojata koncepcija za normalnoto<br />
i op{testveno o~ekuvanoto. Seto ova me|utoa, ne z<strong>na</strong>~i deka<br />
kaj Hegel e prisuten stav za celosno negirawe <strong>na</strong> prevospitnite mo`nosti<br />
<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta. Od negovata teza za <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prestapnikot da bide<br />
kaznet, vsu{nost, proizleguva barawe osudenikot da bide <strong>na</strong>veden da se<br />
pokae za storenoto delo i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da pridonese za sopstve<strong>na</strong> moral<strong>na</strong><br />
rehabilitacija. No takvoto moralno dejstvo <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta, spored<br />
Hegel e zalo`eno vo samata odmazda. Hegel veli deka kaj kaz<strong>na</strong>ta ne se<br />
raboti za toa vo smisla <strong>na</strong> spre~uvawe, zastra{uvawe, zaka<strong>na</strong> ili podobruvawe<br />
da se stori ova ili o<strong>na</strong> dobro, tuku se raboti za nepravda i<br />
pravda. Toj smeta{e deka kaz<strong>na</strong>ta e rezultat <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja <strong>na</strong><br />
storitelot koj samiot za sebe bara kaz<strong>na</strong>, zatoa {to go <strong>na</strong>ru{il "carstvoto<br />
<strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta sloboda." Spored nego, <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong>ta pravda e negirawe<br />
<strong>na</strong> op{ata volja <strong>na</strong> postojnoto op{testvo. So ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
<strong>pravoto</strong> ima prisilen karakter, negovoto <strong>na</strong>ru{uvawe e ni{tovno.<br />
Ottamu, krivi~noto delo go negira <strong>pravoto</strong>, a kaz<strong>na</strong>ta go negira krivi~noto<br />
delo i go manifestira negoviot ni{toven karakter spored<br />
principot <strong>na</strong> negacija <strong>na</strong> negacijata.<br />
I za sovremenite retributivisti kaz<strong>na</strong>ta e obid da se ostvari<br />
pravdata i pravednosta kako opredeleni vrednosti, kako postulati<br />
{to se povrzani so ~uvstvoto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, ekvivalencija, srazmernost,<br />
ramnote`a vo odnosite me|u lu|eto. Ili, obratno postaveno, kaz<strong>na</strong>ta<br />
e obid za otstranuvawe <strong>na</strong> nepravdata sfate<strong>na</strong> kako opredeleno koli~estvo<br />
ili kvalitet <strong>na</strong> zlo {to mu se protivi <strong>na</strong> osnovnoto ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> gra|anite. Celta <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta ne e vozvratenoto stradawe. Stradaweto<br />
e samo sredstvo za da se postigne pravdata. So toa {to <strong>na</strong> storitelot<br />
<strong>na</strong> krivi~noto delo mu se <strong>na</strong>nesuva spravedliva bolka {to mu<br />
odgovata <strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> negovata vi<strong>na</strong> i so nejzinoto ~uvstvuvawe, deloto<br />
se kompenzira, se otstranuva nepravdata i povtorno se vospostavuva<br />
pravda. Spored toa, kaz<strong>na</strong>ta ne slu`i za postignuvawe <strong>na</strong> nekakvi<br />
socijalni celi. Krimi<strong>na</strong>lecot go prekr{il zakonot i ni{to pove-<br />
}e osven vospostavuvaweto <strong>na</strong> pravdata kako izmiruvawe <strong>na</strong> ~uvstvoto<br />
936<br />
Roxin, C. Prilog novijem razvoju krimi<strong>na</strong>lne politike, JRKKP, Beograd,<br />
1990/4, str. 3-4.<br />
937<br />
Navedeno spored Primorac, I. op. cit, str. 42.<br />
490
<strong>na</strong> pravi~nost ne e potrebno. Od tie pri~ini resocijalizacijata e irelevanten<br />
moment za onoj {to ja primenuva kaz<strong>na</strong>ta. Vo ovaa smisla eden<br />
od <strong>na</strong>j`estokite retributivisti Bredli (Bredly) veli: "Koga ve}e<br />
ed<strong>na</strong>{ imame pravo da kaznime, smeeme da ja modificirame kaz<strong>na</strong>ta<br />
sprema toa {to e korisno i prijatno, no ovie momenti se ne{to <strong>na</strong>dvore{no<br />
vo odnos <strong>na</strong> samata rabota. Toa pravo ne mo`e da ni go dade ni-<br />
{to drugo osven vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prestapnikot." 938<br />
Najgolemiot broj retributivisti go prifa}aat stavot deka resocijalizacijata<br />
e "ne{to <strong>na</strong>dvore{no vo odnos <strong>na</strong> samata rabota" i ja<br />
isklu~uvaat mo`nosta od nejzi<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong>dvor od o<strong>na</strong> {to vrz planot<br />
<strong>na</strong> resocijalizacijata mo`e da go postigne odmazdata. Nasproti<br />
niv nekoi retributivisti tvrdat deka socijalnite celi ne mo`at da ja<br />
modificiraat kaz<strong>na</strong>ta, nitu pak deka odmazdata ima svojstvo da go postigne<br />
nivnoto ostvaruvawe. Za kaz<strong>na</strong>ta se z<strong>na</strong>~ajni nejzi<strong>na</strong>ta pravednost<br />
ili nepravednost kako vrednosti {to zavisat od toa dali vo praktikata<br />
sî, ili ne sî ostvareni bilo kakvi rezultati od prevospituvaweto<br />
<strong>na</strong> osudenite lica. "Samata kaz<strong>na</strong> retko koga gi prevospituva<br />
krimi<strong>na</strong>lcite i nikoga{ ne gi zastra{uva drugite. Edinstveno "dopolnitelnite"<br />
merki imaat izgledi da postig<strong>na</strong>t nekoi od ovie rezultati"<br />
- veli Mabot. 939 Spored toa resocijalizacijata ne e komponenta <strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong>ta ~ija edinstve<strong>na</strong> cel e da se postigne pravedno kaznuvawe. Pritoa<br />
se istaknuva deka e dobro koga pokraj pravdata i pravednosta se<br />
postignuvaat i opredeleni prevospitni rezultati, no toa ne e ne{to<br />
novo {to spored ovie avtori treba da nî interesira i zasega.<br />
Hegel go poka`a i toa deka filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e filozofija<br />
<strong>na</strong> slobodata. Toj opomenuva{e deka od nepravda, kolku taa vremenski<br />
dolgo i da traela, ne mo`e da se sozdade pravo bez ogled <strong>na</strong> toa<br />
{to i nepravdata se saka{e da se <strong>na</strong>rekuva i se <strong>na</strong>rekuvala pravo. Edno<br />
pozitivno pravo 940 koe mo`e da bide i otelotvore<strong>na</strong> nepravda, ne mo`e<br />
filozofski t.e. umno da bide nitu zasnovano nitu opravdano. Pravoto<br />
postoi samo vo o<strong>na</strong> op{testvo vo koe avtonomijata <strong>na</strong> subjektite, slobod<strong>na</strong>ta<br />
li~nost i nejzinoto samoodreduvawe se respektirani kako sr`<br />
i temel <strong>na</strong> op{testvoto. 941<br />
938<br />
Navedeno spored Mabbott, D.J. Utilitarizam i problem kazne, Ideje, Zagreb,<br />
1980/2-3, str. 133-134.<br />
939<br />
Ibid, str. 134.<br />
940<br />
Terminot pozitivno = postaveno, va`e~ko, postojno, vostanoveno<br />
pravo, pravo kakvo {to e (a ne kakvo {to treba da bide), poteknuva od latinskiot<br />
izraz ius positum = postaveno pravo, odnosno od pogre{no ~itawe <strong>na</strong> ius<br />
positum, kako ius positivum vo XII vek).<br />
941<br />
Tadi}, Lj. op. cit, str. 22. Nasproti nego, spored Kelzen: Ako e donese<strong>na</strong><br />
uredba bez zakonsko ovlastuvawe <strong>na</strong> opredelen organ, toj e podle`en <strong>na</strong><br />
sankcija, no sepak sozdava pravo. Ex iniuria ius oritur (Od nepravda se ra|a<br />
pravo). Sprotiv<strong>na</strong>ta teza Ex iniuria ius non oritur (Od nepravda ne se ra|a pra-<br />
491
492<br />
4. NI^E<br />
Fridrih Ni~e, pravdata ja bara{e vo ~uvstvoto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>, vo ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> li~<strong>na</strong> obvrska koe poteknuva od <strong>na</strong>jstarite i <strong>na</strong>jiskonskite<br />
odnosi me|u lu|eto, odnosite me|u kupuva~ot i prodava~ot, doveritelot<br />
i dol`nikot. Tuka ~ovekot za prvpat se soo~il i se merel so drug<br />
~ovek. Da se utvrdi ce<strong>na</strong>ta, da se meri vrednosta, da se smisluvaat ekvivalenti,<br />
942 da se razmenuva - seto toa do tolku go obzema{e <strong>na</strong>jranoto<br />
~ovekovo mislewe i vo izves<strong>na</strong> smisla go so~inuva{e misleweto kako<br />
takvo. Tuka be{e neguvan <strong>na</strong>jstariot vid ostroumnost, tuka, mo`e da se<br />
pretpostavi deka, isto taka, se <strong>na</strong>o|aat prvite za~etoci <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
gordost, negovoto ~uvstvo <strong>na</strong> prednost vo odnos <strong>na</strong> drugite `ivotni.<br />
Kupuvaweto i prodavaweto zaedno so svoite psiholo{ki dodavki se<br />
postari duri i od prvite kakvi bilo op{testveni organizacioni oblici<br />
i kakvi bilo sojuzi. Zgora <strong>na</strong> toa, od <strong>na</strong>jrudimentiranite formi <strong>na</strong><br />
li~noto pravo, ~uvstvo koe bilo vo zarodi{ (~uvstvoto za razme<strong>na</strong>, dogovor,<br />
vi<strong>na</strong>, pravda, obvrska, spogodba) <strong>na</strong>jprvo se pomi<strong>na</strong>lo kon <strong>na</strong>jprostite,<br />
prvobitnite op{testveni zaednici (vo nivniot odnos so sli-<br />
~ni zaednici), se pomi<strong>na</strong>lo vo istiot mig so obi~ajot mo}ta da se sramnuva,<br />
meri, presmetuva sprema mo}ta. Sega okoto be{e prilagodeno<br />
za taa perspektiva i so o<strong>na</strong>a dosled<strong>na</strong> nesmasnost svojstve<strong>na</strong> <strong>na</strong> misleweto<br />
<strong>na</strong> primitivniot ~ovek koe be{e te{ko da se razdvi`i, no koe<br />
ed<strong>na</strong>{ razdvi`eno nezadr`livo ode{e vo ista <strong>na</strong>soka, ved<strong>na</strong>{ se stig<strong>na</strong>lo<br />
do golemoto voop{tuvawe: "Sekoja stvar ima svoja ce<strong>na</strong>: sî mo`e<br />
da se plati" - se stig<strong>na</strong> do <strong>na</strong>jstariot i <strong>na</strong>j<strong>na</strong>ivniot kanon <strong>na</strong> pravednosta,<br />
do po~etokot <strong>na</strong> sekoja "dobrodu{nost," do sekoja "pravi~nost,"<br />
sekoja "dobra volja," sekoja "objektivnost" <strong>na</strong> zemjata. Pravednosta <strong>na</strong><br />
toa prvo skalilo e dobra volja me|u lu|eto - koi poseduvaat re~isi<br />
ed<strong>na</strong>kva mo} - edni so drugi da se spogodat, so spogodba da postig<strong>na</strong>t me-<br />
|usebno "razbirawe" - i onie pomalku mo}nite da se prisilat kon zaemno<br />
spogoduvawe. 943<br />
Imaj}i go sekoga{ vo vid meriloto <strong>na</strong> praistorijata mo`e da se<br />
ka`e deka i zaednicata sprema svoite ~lenovi stoi vo onoj va`en<br />
osnoven odnos, odnosot <strong>na</strong> doveritelot sprema svoite dol`nici. ^ovekot<br />
`ivee vo nekoja zaednica, gi u`iva prednostite {to taa mu gi dava<br />
(i te kakvi prednosti! koi denes nie ponekoga{ gi potcenuvame), `ivo)<br />
e pravilo koe ne e bez isklu~oci. Kra`bata mo`e da bide osnov za sopstvenost,<br />
revolucijata mo`e da sozdade nov ustav. Kelzen, H. Op{ta teorija prava i<br />
dr`ave, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1951, str. 160.<br />
942<br />
Ekvivalentot e ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> prometot<br />
(sistem za zadovoluvawe <strong>na</strong> ~ovekovite potrebi). Za{to, pravdata, izrazeno<br />
jasno i razbirlivi, ne e ni{to drugo, tuku o<strong>na</strong> {to im odgovara <strong>na</strong> site, pri<br />
{to site mo`at da opsata<strong>na</strong>t. Jering, R. Ciq u pravu, str. 70.<br />
943<br />
Ni~e, F. Genealogija morala, Derata, Beorad, 2003, str. 210-211.
vee za{titen, vo mir i doverba bez strav od izvesni o{tetuvawa i neprijatelstva<br />
<strong>na</strong> koi e izlo`en onoj {to e <strong>na</strong>dvor od nea, onoj {to od nea<br />
e progonet. Toj `ivee bez strav, za{to tokmu vrz osnova <strong>na</strong> tie ~uvstva<br />
<strong>na</strong> neprijatelstvo í se zakol<strong>na</strong>l i obvrzal <strong>na</strong> zaedicata. [to stanuva<br />
ako go prekr{i toj zavet? Zaednicata kako izigran doveritel, vo toa<br />
nema somnenie, }e se obe{teti {to podobro mo`e. Tuka <strong>na</strong>jmalku stanuva<br />
zbor za neposred<strong>na</strong>ta {tata koja ja predizvikal obvinetiot. Sosema<br />
nezavisno od nea, prestapnikot pred sî e <strong>na</strong>{uritel, kr{itel <strong>na</strong> dogovorot<br />
so zaednicata i <strong>na</strong> svojot zbor daden kon zaednicata - a dogovorot<br />
e sklu~en i zborot e daden so ogled <strong>na</strong> dobrata i lagodnostite <strong>na</strong><br />
zaedni~kiot `ivot vo koj dotoga{ u`ival. Prestapnikot e dol`nik<br />
koj ne samo {to ne gi vozvra}a storenite uslugi i ne gi vra}a pozajmicite,<br />
tuku duri i go <strong>na</strong>pa|a svojot doveritel. Ottamu, kako {to e pravedno<br />
da gi zagubi site tie dobra i za{titata, tuku i se potsetuva kolku<br />
vredat tie dobra. Gnevot <strong>na</strong> o{teteniot doveritel, <strong>na</strong> zaednicata, go<br />
vra}a vo divata i vonzakonska sostojba od koja dotoga{ bil za{titen.<br />
Taa go otfrla i sprema nego mo`e da se manifestira sekakov vid <strong>na</strong><br />
neprijatelstvo. Na toj stepen <strong>na</strong> civilizacijata "kaz<strong>na</strong>ta" ednostavno<br />
e kopija mimus (imitacija) <strong>na</strong> normalnoto povedenie sprema omrazeniot,<br />
razoru`an i pobeden neprijatel koj zagubil ne samo sekakvo pravo<br />
i za{tita, tuku i sekakva milost. Taa z<strong>na</strong>~i, gi pretstavuva voenite<br />
zakoni i triumfot <strong>na</strong> onoj vea victis! (Te{ko <strong>na</strong> pobedenite!) so seta niv<strong>na</strong><br />
bespo{tednost i surovost. Vrz osnova <strong>na</strong> ka`anoto stanuva jasno<br />
zo{to samata voj<strong>na</strong> (a i voeniot obred <strong>na</strong> `rtvuvawe) e del <strong>na</strong> sekoja<br />
forma vo koja kaz<strong>na</strong>ta se javuva vo tekot <strong>na</strong> istorijata. 944<br />
Me|utoa, toga{ koga raste mo}ta, zaednicata prestanuva grevovite<br />
<strong>na</strong> poedincite da gi zema tolku seriozno, za{to pove}e ne mo`at<br />
kako porano vo ed<strong>na</strong>kva mera da se smetaat opasni i razorni za postoeweto<br />
<strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. Zlostornikot pove}e "ne se stava <strong>na</strong>dvor od zakonot"<br />
i ne se progonuva, op{tiot gnev pove}e ne mo`e vrz nego da se<br />
kali tolku <strong>na</strong>silno - zgora <strong>na</strong> toa, celi<strong>na</strong>ta otsega vnimatelno go brani<br />
od gnevot, a osobeno od gnevot <strong>na</strong> onoj koj neposredno e o{teten.<br />
Kompromisot so gnevot <strong>na</strong> onie koi neposredno se pogodeni so zlostorot,<br />
<strong>na</strong>stojuvaweto slu~ajot da se lokalizira i da se onevozmo`i toj da<br />
predizvika pogolema ili duri i op{ta voznemirenost, obidite da se<br />
<strong>na</strong>jdat ekvivalenti i da se re{i celata rabota (compositio: a pobrgu<br />
seta opredele<strong>na</strong> volja sekoj grev vo izves<strong>na</strong> smisla da se smeta otkupliv,<br />
z<strong>na</strong>~i zlostornikot i negovoto delo da se oddelat edno od drugo),<br />
toa se karakteristikite koi stanuvaat se povidlivi vo <strong>na</strong>tamo{niot<br />
razvoj <strong>na</strong> krivi~noto pravo. Ako raste mo}ta i samosvesta <strong>na</strong> zaednicata,<br />
toga{ i krivi~noto pravo stanuva se poblago. Sekoe slabeewe i<br />
podlaboko zagrozuvawe <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta mo} i samosvest doveduva do povtorno<br />
vospostavuvawe <strong>na</strong> svirepite formi <strong>na</strong> krivi~no pravo. "Dove-<br />
944<br />
Ibid, str. 211.<br />
493
itelot" sekoga{ bil pohuman koga stanuval pobogat. Na krajot vistinskata<br />
mera <strong>na</strong> negovoto bogatstvo se gleda vo slednoto: kolkava {teta<br />
mo`e da se izdr`i, a da ne se strada. Ne e nezamislivo op{testvoto<br />
da dostigne takva svest za svojata mo} koga }e mo`e sebesi da si dozvoli<br />
<strong>na</strong>jgolem luksuz koj za nego postoi - luksuzot da go ostavi nekaznet<br />
onoj {to mu <strong>na</strong>nel {teta. [to mi e gajle moi gotovani? - bi mo`elo<br />
toa da re~e. "Neka `iveeat i <strong>na</strong>preduvaat: za toa vo dovol<strong>na</strong> mera<br />
sum u{te silno!"<br />
Pravednosta, koja zapo~<strong>na</strong> so: "Sî e otplativo, sî mora da se<br />
otplati," zavr{uva so toa da mu se gleda niz prsti <strong>na</strong> onoj {to ne e sposoben<br />
da gi otplati svoite dolgovi i go pu{ta vo mir da si odi - taa<br />
zavr{uva kako sekoe dobro ne{to <strong>na</strong> zemjata: ukinuvaj}i se samata sebesi.<br />
Toa samoukinuvawe <strong>na</strong> pravednosta: se z<strong>na</strong>e so kakvo ubavo ime<br />
toa sebesi se <strong>na</strong>rekuva - so milost sebesi se <strong>na</strong>rekuva, a mislosta sekako<br />
ostanuva povlasnica <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmo}niot, ili u{te podobro, negovoto<br />
"od o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>." 945<br />
Po seto ova, Ni~e re{itelno <strong>na</strong>stapuva protiv site obidi {to<br />
potekloto <strong>na</strong> pravdata go barat vo resantimanot (zlobata, kivnosta,<br />
omrazata, zavista), ili <strong>na</strong>kratko vo odmazdata. Svrtuvaj}i se protiv<br />
takvata bo`em <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> pravednost, toj veli: {to se odnesuva no postavkata<br />
<strong>na</strong> Eugen Diring deka potekloto <strong>na</strong> pravednosta treba da se bara<br />
vo reaktivnite ~uvstva, morame ostro da mu se sprotivstavime so antitezata:<br />
posled<strong>na</strong>ta oblast koja ja osvojuva duhot <strong>na</strong> pravednosta e oblasta<br />
<strong>na</strong> reaktivnite ~uvstva. Koga <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e se slu~i pravedniot<br />
~ovek da ostane praveden duri i sprema onie koi {to mu <strong>na</strong>nele {teta<br />
(a ne samo laden, trezven, ramnodu{en: da se bide praveden sekoga{ e<br />
pozitivno povedenie), koga duri ni pod <strong>na</strong>letot <strong>na</strong> li~<strong>na</strong> <strong>na</strong>vreda, podbivawe<br />
i somni~ewe ne se <strong>na</strong>ru{uva golemata, jas<strong>na</strong>, kolku zasnova<strong>na</strong><br />
tolku i blaga objektivnost <strong>na</strong> pravednoto oko, okoto <strong>na</strong> sudijata, toga{<br />
toa vistinsko sovr{enstvo e <strong>na</strong>jgolemo majstorstvo <strong>na</strong> zemjata - duri<br />
ne{to {to ne bi bilo mudro da se o~ekuva, ne{to vo {to sekoj ne bi<br />
trebalo premnogu lesno da poveruva. Aktivniot, agresiven, drzok ~ovek<br />
sî u{te e sto pati poblizok do pravednosta odo{to reaktivniot<br />
~ovek, za{to toj ni <strong>na</strong>jmalku ne e prisilen svojot objekt pogre{no i<br />
od<strong>na</strong>pred da go procenuva kako {to toa go pravi, mora da go pravi,<br />
reaktivniot ~ovek. Istoriski posmatrano, pravdata <strong>na</strong> zemjata pretstavuva<br />
borba tokmu protiv reaktivnite ~uvstva, voj<strong>na</strong> {to so niv gi<br />
vodat aktivnite i agresivnite mo}i koi svoite sili delum gi upotrebile<br />
za toa da ja zaprat i popre~at neumerenosta <strong>na</strong> reaktivniot patos<br />
i da go prisilat <strong>na</strong> spogodba. Sekade kade {to se deli i podr`uva pravdata<br />
se gleda ed<strong>na</strong> posil<strong>na</strong> mo} kako bara sredstva da se ukine besmislenoto<br />
besneewe <strong>na</strong> resantimanot me|u poslabite mo}i {to se pod nea<br />
(seedno dali tie poslabi mo}i se grupi ili poedinci), da se ukine ili<br />
494<br />
945<br />
Ibid, str. 211-212.
izvlekuvaj}i go objektot <strong>na</strong> resantimanot od racete <strong>na</strong> odmazdata ili<br />
zamenuvaj}i ja odmazdata so borba protiv neprijatelite <strong>na</strong> mirot i poredokot<br />
ili smisluvaj}i, predlagaj}i i vo izvesni okolnosti <strong>na</strong>metnuvaj}i<br />
spogodbi, ili izesni ekvivalenti za o{tetuvaweto izdigaj}i<br />
go do norma <strong>na</strong> koja od toj moment resantimanot ed<strong>na</strong>{ zasekoga{ e upaten.<br />
Me|utoa, <strong>na</strong>jpresudnoto {to vrhov<strong>na</strong>ta vlast go pravi i sproveduva<br />
protiv <strong>na</strong>dmo}ta <strong>na</strong> omrazata i kivnosta, a taka postapuva {tom e dovolno<br />
sil<strong>na</strong>, e vospostavuvaweto <strong>na</strong> zakon, imperativno objasnuvawe {to<br />
voop{to }e se smeta za dopu{teno i pravedno, a {to zabraneto i nepravedno.<br />
Otkako }e gi vospostavi zakonite, sprema drskite i samovolnite<br />
postapki <strong>na</strong> gra|anite ili celata grupa taa se odnesuva kako<br />
sprema ogre{uvawata kon zakonot, kako sprema bunt protiv samata<br />
vrhov<strong>na</strong> vlast, pa ~uvstvata <strong>na</strong> svoite pot~ineti gi odvra}a od neposred<strong>na</strong>ta<br />
{teta store<strong>na</strong> so takvite ogre{uvawa i so toa trajno go postignuva<br />
sprotivnoto od o<strong>na</strong> kon {to se stremi sekoja odmazda koja isklu-<br />
~ivo se dr`i do stanovi{teto <strong>na</strong> ~ovekot: od toj moment (iako, kako<br />
{to ve}e <strong>na</strong>pome<strong>na</strong>v, sosema <strong>na</strong> krajot) okoto se osposobuva za se pobezli~<strong>na</strong><br />
proce<strong>na</strong> <strong>na</strong> aktot, duri i okoto <strong>na</strong> o{teteniot ~ovek. Spored toa<br />
"pravdata" i "nepravata" postojat duri po vospostavuvaweto <strong>na</strong> zakonot<br />
(a ne kako {to bi sakal Diring, po aktot <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvoto). 946<br />
IX UTILIRATISTI^KA PRIRODNOPRAVNA KONCEPCIJA<br />
Sored utilitaristi~kata koncepcija, koja {to mene mi e <strong>na</strong>jbliska,<br />
pravdata pretstavuva poseb<strong>na</strong> vrednost, koja poteknuva od ~uvstvoto<br />
za op{ta korist (op{to dobro, op{t interes). So drugi zborovi,<br />
pravdata nema smisla i vrednost, ako nema cel, ako so nejzi<strong>na</strong> pomo{<br />
ne se obezbeduva op{ta korist, op{tiot interes, sre}a. Ova sfa}awe<br />
koe poteknuva od Epikur, a koe go vidovme kaj Hobs 947 i Lok e prisutno<br />
i kaj Dejvid Hjum (1711 - 1776), 948 kaj francuskite materijalisti od<br />
946<br />
Ibid, str. 212-214.<br />
947<br />
Ovde treba da se ima vo vid negoviot ispraven stav deka kaj `ivotnite<br />
koi isto taka `iveeat vo zaednica (mravki, p~eli) op{toto dobro ne se<br />
razlikuva od li~noto dobro i so ogled <strong>na</strong> toa {to tie po priroda se stremat<br />
kon poedine~noto dobro, so toa pribavuvaat op{ta korist. Me|utoa ~ovekot<br />
koj u`iva da se sporeduva so drugite, u`iva samo vo toa da gi <strong>na</strong>dminuva drugite<br />
i ottamu, me|u drugoto, toj ne mo`e da `ivee vo zaednica bez prisilba od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dr`avata. Vidi: Hobs, T. op. cit. Glava XVII.<br />
948<br />
Negovi glavni dela se: Rasprava za ~ovekovata priroda (Treatise of<br />
Human Nature), Za razumot (Of the Understanding) - podoc<strong>na</strong> preraboteno vo<br />
Rasprava za ~ovekoviot razum (Enquiry concerning Human Understanding, 1748),<br />
Za strastite (Of the Passions, 1739), Za moralot (Of Morales, 1940), Rasprava za<br />
moralot, politikata i literaturata (Essays moral, political and literary), Prirod<strong>na</strong><br />
istorija <strong>na</strong> religijata (Natural History of Religion, 1757), Dijalozi za pri-<br />
495
XVII vek, osobeno kaj Pol Holbah (1723-1789), delumno kaj pozitivisti~kata<br />
{kola, za kon krajot <strong>na</strong> XVII i po~etokot <strong>na</strong> XIX vek da go<br />
dobie svojot vrv kaj Xeremi Bentam (1748-1831), Rudolf Jering (1818-<br />
1892) i osobeno kaj Xon Stjuart Mil (1806-1873).<br />
1. DEJVID HJUM<br />
Lesno se zabele`uva deka neposrednite i posrednite strasti,<br />
veli Dejvid Hjum, se zasnovani vrz bolkata i zadovolstvoto, a de se<br />
predizvika ~uvstvo od koj i da e vid, potrebno e samo da e dadeno nekoe<br />
dobro ili zlo. Po is~eznuvaweto <strong>na</strong> bolkata ili zadovolstvoto ved<strong>na</strong>{<br />
sleduva is~eznuvaweto <strong>na</strong> qubovta i omrazata, gordosta i smernosta,<br />
~ezneeweto i grozeweto kako i pogolemiot broj <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite refleksni<br />
i sekundarni vpe~atoci. 949 Najprirodno i so <strong>na</strong>jmala podgotovka is~eznuvaat<br />
vpe~atocite koi <strong>na</strong>stanuvaat od dobroto i zloto se neposrednite<br />
strasti: ~ezneeweto i grozeweto, tagata i radosta, <strong>na</strong>de`ta i stravot,<br />
zaedno so sakaweto. Umot, blagodarej}i mu <strong>na</strong> eden izvoren <strong>na</strong>gon<br />
se stremi da se soedini so dobroto, a da izbegne zloto. 950 Koga dobroto<br />
e izvesno ili verojatno, proizveduva radost. Koga e neizvesno proizveduva<br />
<strong>na</strong>de`. Koga zloto e izvesno ili verojatno, predizvikuva taga ili<br />
`alost. Koga e neizvesno, predizvikuva strav. Me|utoa, pokraj od dobroto<br />
i zloto, ili, so drugi zborovi, od zadovolstvoto i od bolkata,<br />
neposrednite strasti ~esto <strong>na</strong>stanuvaat i od prirodniot <strong>na</strong>gon (instinktot)<br />
{to <strong>na</strong>polno e neobjasnivo. Od toj vid e `elbata za kaznuvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite neprijateli i za sre}a <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite prijateli, gladot, lakomosta<br />
i u{te nekolku telesni potrebi. Tie strasti, podobro ka`ano,<br />
proizveduvaat dobro i zlo, i ne proizleguvaat od niv, kako drugite<br />
rod<strong>na</strong>ta religija (Dialogues on <strong>na</strong>tural Religion),<br />
949<br />
"Kako Lok i Berkli, Hjum poa|a od tezata deka site <strong>na</strong>{i z<strong>na</strong>ewa se<br />
temelat vrz v<strong>na</strong>tre{noto i <strong>na</strong>dvore{noto iskustvo, no pritoa se slu`i so poi<strong>na</strong>kva<br />
terminologija: site sodr`ini <strong>na</strong> svesta koi se rezultat <strong>na</strong> neposrednoto<br />
zabele`uvawe gi <strong>na</strong>rekuva "vpe~atoci," ili "impresii," a posrednite<br />
sodr`ini <strong>na</strong> svesta "idei." Pritoa, toj smeta deka sekoe postavuvawe <strong>na</strong> pra-<br />
{aweto za izvorot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto iskustvo e nedopu{te<strong>na</strong> metafizi~ka spekulacija.<br />
Nie gi zabele`uvame samo <strong>na</strong>{ite vpe~atoci i idei. Dali niv gi predizvikuva<br />
nekoj <strong>na</strong>dvore{en predmet ili samiot <strong>na</strong>{ um ili nekoj nevidliv ili<br />
nepoz<strong>na</strong>t duh, ili nekoja ~etvrta u{te ponepoz<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong>, toa e pr{awe<br />
{to principielno ne e re{livo, pra{awe koe besmisleno e i da se postavuva,<br />
za{to iskustvoto za nego mol~i i mora da mol~i, tokmu zatoa {to <strong>na</strong>m ni se<br />
dadeni samo <strong>na</strong>{ite vpe~atocii idei, a ne i materijal<strong>na</strong>ta i duhov<strong>na</strong>ta supstancija<br />
nitu {to i da e drugo." Petrovi}, G. Antologija filozofskih tekstova sa pregledom<br />
povijesti filozofije, [kolska knjiga, Zagreb, 1954 str. 178.<br />
950<br />
Hjum, D. Rasprava o ljusdskoj prirodi, Veselin Masla{a, Sarajevo, 1983.<br />
str. 373. Navedenoto delo <strong>na</strong> Hjum, za prv pat e objaveno vo 1739-1740 godi<strong>na</strong>.<br />
496
~uvstva. 951 Soglasno takvata motivacio<strong>na</strong> {ema <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie,<br />
spored Hjum, pretstavata za pravda se <strong>na</strong>dovrzuva <strong>na</strong> vrednostite,<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e dobro, prijatno, a pretstavata za nepravda <strong>na</strong> porokot, <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to zlo, neprijatnost (bolka, nelagodnost). 952<br />
[to se odnesuva pak, do pravdata, toj nejzinoto potekloto go <strong>na</strong>o|a<br />
<strong>na</strong> planot <strong>na</strong> ~ovekovoto ~uvstvo <strong>na</strong> sebi~nost. Izvorot <strong>na</strong> pravdata<br />
ne se <strong>na</strong>o|a vo rasuduvaweto, 953 tuku vo ~uvstvitelnosta. Pravdata,<br />
spored Hjum, ne proizleguva od ~ovekovata priroda, od nekakva prirod<strong>na</strong><br />
sostojba ispolneta so vojni, <strong>na</strong>silstvo i nepravda, ili od tn. "zlaten<br />
period" ispolnet so mir, blagosostojba i pravda. Pravdata vodi<br />
poteklo edinstveno od sebi~nosta i ograni~e<strong>na</strong>ta dare`livost <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
zaedno so skud<strong>na</strong>ta s<strong>na</strong>bdenost koja prirodata ja sozdala za negovite<br />
potrebi. Zgolemete ja vo dovolen stepen blago<strong>na</strong>klonetosta <strong>na</strong> lu-<br />
|eto ili izobilnosta <strong>na</strong> prirodata i pravdata stanuva beskoris<strong>na</strong>, za-<br />
{to nejzinoto mesto ste go zamenile so mnogu poplemeniti vrednosti<br />
i poskapoceni blagodeti. 954 Lesno e da se zabele`i deka srde~noto ~uvstvo<br />
gi pravi site predmeti zaedni~ki me|u prijatelite, i deka sopru-<br />
`nicite zaemno ja gubat svojata sopstvenost i ne z<strong>na</strong>at za moe i tvoe.<br />
Ed<strong>na</strong>kva e posledicata, poradi prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> prilikite vo koi lu|eto<br />
`iveat, koga <strong>na</strong>stanuva takvo izobilstvo {to gi zadovoluva site ~ove-<br />
~ki `elbi. Vo toj slu~aj delivosta <strong>na</strong> sopstvenosta se gubi i se ostanuva<br />
zaedni~ko. Toa mo`eme da go zabele`ime vo pogled <strong>na</strong> vozduhot i vodata<br />
iako se <strong>na</strong>jskapoceni od site <strong>na</strong>dvore{ni objekti. Pritoa, mo`e-<br />
951<br />
Ibid, str. 374.<br />
952<br />
Ibid, str. 423.<br />
953<br />
Setilnite percepcii se edinstveniot izvor <strong>na</strong> sevkupnoto <strong>na</strong>{e<br />
poz<strong>na</strong>vawe. Tie se delat <strong>na</strong> impresii (setilni podatoci koi gi primame dodeka<br />
setilata rabotat) i idei (pretstavuvawe <strong>na</strong> impresiite vo otsustvo <strong>na</strong> neposredniot<br />
objekt koj predizvikuva impresija). "Sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svesta Hjum ja<br />
deli <strong>na</strong> vpe~atoci i idei: vpe~atocite gi pribavuvaat setilata (vklu~itelno<br />
i <strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{noto setilo), a ideite se se}avawa <strong>na</strong> prethodnite vpe~atoci.<br />
Ideite mo`e da se razlikuvaat od zabele`anite pojavi samo koga se zdru`eni.<br />
Na primer, zabele`anite vpe~atoci "zlato" i "plani<strong>na</strong>" mo`at da se spojat i<br />
taka da se obrazuva nezapazen, me|utoa zamislen sklop "zlat<strong>na</strong> plani<strong>na</strong>." Z<strong>na</strong>-<br />
~i, konstatira Rahjenbah, sprotivno <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lizmot, empirizmot (za ~ii<br />
prestavnici gi smeta Lok, Bekon i Hjum) go smaluva z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> svesta sveduvaj}i<br />
ja nejzi<strong>na</strong>at uloga <strong>na</strong> voveduvawe red me|u vpe~atocite i ideite: tokmu<br />
toj sreden sistem go <strong>na</strong>rekuvame z<strong>na</strong>ewe... Hjum go <strong>na</strong>dminuva Lok so svoeto<br />
jasno sfa}awe <strong>na</strong> empirizmot. Toj go <strong>na</strong>dmi<strong>na</strong> eti~kosoz<strong>na</strong>jniot paralelizam i<br />
mnogu jasno uvide deka eti~kite sudovi ne ja izrazuvaat visti<strong>na</strong>ta, tuku ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> odobruvawe ili neodobruvawe. Rajhenbah, H. op. cit. str. 100 i 106.<br />
954<br />
Nasproti toa Jering so pravo veli: Blago<strong>na</strong>klonetata <strong>na</strong>mera sprema<br />
eden ne ja ukinuva nepravdata koja se pravi sprema drug ili sprema dr`avata.<br />
Jering, R, Ciq u pravu, Cid, Podgorica, 1998, str. 511.<br />
497
me lesno da zaklu~ime: koga lu|eto bi bile s<strong>na</strong>bdeni so sî vo ist obem<br />
ili koga sekoj ~ovek bi imal isto ~uvstvo i ne`en obzir za sekogo<br />
kako sprema sebesi, pravdata i nepravdata bi bile ed<strong>na</strong>kvo nepoz<strong>na</strong>ti<br />
vo ~ovekoviot rod. 955 Nakratko, ~uvstvoto <strong>na</strong> pravda i nepravda ne poteknuva<br />
od prirodata, tuku <strong>na</strong>stanuva ve{ta~ki, iako nu`no, od vospituvaweto<br />
i od ~ovekovite konvencii. 956 Obzirot sprema javniot interes<br />
ili blago<strong>na</strong>klonosta (so~uvstvoto) ne e izvor<strong>na</strong> pobuda <strong>na</strong> pravdata,<br />
tuku gri`ata za <strong>na</strong>{iot sopstven i javen interes nî <strong>na</strong>vede da gi vospostavime<br />
zakonite <strong>na</strong> pravdata. 957 Nied<strong>na</strong> postapka ne mo`e da bide pofal<strong>na</strong><br />
ili prekor<strong>na</strong>, bez nekoja pobuda ili <strong>na</strong>gonuva~ki strasti. So drugi<br />
zborovi, postapkata sama po sebe ne mo`e da bide praved<strong>na</strong> ili nepraved<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>dvor od pobudite (motivite) <strong>na</strong> taa postapka. Ottamu, poimot<br />
za pravdata i nepravdata pretpostavuva nemoral ili porok storen<br />
protiv nekoe drugo lice. 958<br />
Navedenoto Hjum go objasnuva <strong>na</strong> mo{ne vpe~atliv <strong>na</strong>~in. Koga<br />
falime nekoe dejstvie, o~igledno e deka gledame samo <strong>na</strong> pobudite koi<br />
go predizvikale i dejstvieto go smetame kako z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> izvesni <strong>na</strong>~ela<br />
<strong>na</strong> umot i karakterot. Nadvore{niot akt nema nikakvi zaslugi. Mora<br />
da gledame v<strong>na</strong>tre za da <strong>na</strong>jdeme nekoj kvalitet. Toa ne mo`eme da go<br />
pravime neposredno pa zatoa obra}ame vnimanie <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{nite z<strong>na</strong>ci.<br />
A tie dejstvie sî u{te se smetaat kako z<strong>na</strong>ci i krajniot objekt <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{ata pofalba i odobruvawe e pobudat koja gi predizvikala. 959<br />
955<br />
Ibid, str. 421-422.<br />
956<br />
Ibid, str. 412.<br />
957<br />
"I ni{to ne mo`e da bide poizvesno," veli <strong>na</strong>tamu Hjum, "odo{to<br />
deka taa gri`a ne predizvikuva nikakov odnos <strong>na</strong> pretstavi, tuku <strong>na</strong>{ite vpe-<br />
~atoci i ~uvstva bez koi vo prirodata sprema sî sme celosno ramnodu{ni i<br />
bez koi ni{to ne mo`e makar i malku da vlijae <strong>na</strong> <strong>na</strong>s. Spored toa, ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> pravda ne se zasnova vrz <strong>na</strong>{ite pretstavi, tuku <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite vpe~atoci." Ibid,<br />
str. 422.<br />
958<br />
Ibid, str. 416.<br />
959<br />
Na ist <strong>na</strong>~in koga barame nekoe dejstvie ili nekogo go prekoruvame<br />
{to ne go izvr{il, sekoga{ pretpostavuvame deka ~ovekot vo taa polo`ba<br />
treba da e pod vlijanie <strong>na</strong> vistinskata pobuda <strong>na</strong> toa dejstvie i ocenuvame<br />
deka e grdo od nego {to sprema nea bil nebre`en. Ako po opredeleno ispituvawe<br />
soz<strong>na</strong>eme deka pobudata <strong>na</strong> vrednosta sî u{te bila sil<strong>na</strong> vo negovite<br />
gradi, iako spre~e<strong>na</strong> vo svoeto deluvawe poradi nekoi za <strong>na</strong>s nepoz<strong>na</strong>ti okolnosti,<br />
nie go povlekuvame prekoruvaweto i sprema ~ovekot go imame istoto<br />
po~ituvawe kako <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> da go izvr{il dejstvieto koe sme go barale od<br />
nego. Spored toa, izleguva deka validnosta <strong>na</strong> site vrednosni dejstvija poteknuva<br />
edinstveno od vrednosnite pobudi i dejstvijata ednostavno se smetaat<br />
kako z<strong>na</strong>ci <strong>na</strong> tie pobudi. Od toj princip zaklu~uvame deka prvata vrednos<strong>na</strong><br />
pobuda koja mu dava vrednost <strong>na</strong> nekoe dejstvie nikoga{ ne mo`e da bide obzirot<br />
sprema doblesta <strong>na</strong> toa dejstvie, tuku mora da bide nekoja druga prirod<strong>na</strong><br />
498
Vo ovaa smisla Hjum iznesuva dva primeri: 1 0 Nie go prekoruvame<br />
tatkoto {to go zapostavuva svoeto dete. Za{to? Zatoa {to toa<br />
poka`uva nedostatok <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong> qubov koja e dol`nost <strong>na</strong> sekoj roditel.<br />
Koga prirod<strong>na</strong>ta qubov ne bi bila dol`nost, gri`ata za deteto<br />
ne bi mo`ela da bide dol`nost. Bi bilo nemo`no da smetame za dol-<br />
`nost da mu posvetuvame vnimanie <strong>na</strong> svojot porod. Spored toa, vo ovoj<br />
slu~aj site lu|e pretpostavuvaat nekoja pobuda <strong>na</strong> dejstvieto oddeleno<br />
od dol`nosta. 2 0 Da go zememe ~ovekot {to vr{i brojni blago<strong>na</strong>kloni<br />
dejstvija: im pomaga <strong>na</strong> onie koi se vo nevolja, gi smiruva o`alostenite<br />
i ja protega svojata dare`livost duri i <strong>na</strong> nepoz<strong>na</strong>ti. Ne mo`e da<br />
ima pomil i podoblesen karakter. Tie dejstvija gi smetame za dokazi<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolema ~ove~nost. Taa ~ove~nost im dava validnost <strong>na</strong> dejstvijata.<br />
Spored toa obzirot kon taa validnost e sekundaren i poteknuva od<br />
prethodnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ~ove~nost koja e vred<strong>na</strong> za pofalba. Nakratko<br />
mo`e da se postavi nesomne<strong>na</strong> maksima - nitu edno dejstvie ne mo`e da<br />
bide vredno (doblesno) ili moralno dobro ako vo ~ovekovata priroda<br />
ne bi postoela nekoja pobuda da ja proizvede oddeleno od ~uvstvoto <strong>na</strong><br />
nejzi<strong>na</strong>ta moralnost.<br />
(izvor<strong>na</strong>) pobuda<br />
v<strong>na</strong>tre{en akt<br />
- nedostig <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong> qubov<br />
- humanost<br />
samo ako ova e vrednost<br />
-<br />
konvencija<br />
moral<br />
pravda<br />
dejstvie<br />
<strong>na</strong>dvore{en z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> umot i<br />
karakterot<br />
zapostavuvawe <strong>na</strong> sinot<br />
pomagawe <strong>na</strong> drug<br />
i ova e vrednost (doblest)<br />
vra}awe <strong>na</strong> dolg<br />
vrednost (doblest)<br />
No mo`e li ~uvstvoto <strong>na</strong> moralnost ili <strong>na</strong> dol`nost da proizvede<br />
nekoe dejstvie bez kakva i da e druga pobuda? Mo`e, odgovara<br />
Hjum, koga nekoja dobles<strong>na</strong> pobuda ili princip zaedni~ki <strong>na</strong> ~ovekovaat<br />
priroda, liceto ~ie srce e li{eno od taa pobuda, mo`e da bide<br />
pobuda ili princip. Da se pretpostavi deka samiot obzir sprema doblesta <strong>na</strong><br />
dejstvieto mo`e da bide prvata pobuda koja go proizvela dejstvieto i go <strong>na</strong>pravila<br />
doblesno, z<strong>na</strong>~i da se umuva vo krug. Pred da mo`e da imame takov<br />
obzir, dejstvieto mora <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> da e vredno i taa doblest mora da poteknuva<br />
od nekoja dobles<strong>na</strong> pobuda, pa, sledstveno dobles<strong>na</strong>ta pobuda mora da bide poi<strong>na</strong>kva<br />
od obzirot sprema doblesnosta <strong>na</strong> dejstvieto. Potreb<strong>na</strong> e dobles<strong>na</strong> pobuda<br />
za dejstvieto da stane doblesno. Dejstvieto mora da bide doblesno, pred<br />
da mo`eme da imame obzir sprema negovata doblest. Spored toa, nekoja dobles<strong>na</strong><br />
pobuda mora da mu prethodi <strong>na</strong> toj obzir. Hjum, D. op. cit. str. 407-408.<br />
499
omraze<strong>na</strong> od sebesi da izvr{i dejstvie bez pobuda od izvesno ~uvstvo <strong>na</strong><br />
dol`nost za da go stekne so praktika toj doblesen princip ili barem<br />
za da se prikrie pred sebesi kolku {to e mo`no pove}e toj nedostatok...<br />
Me|utoa, iako ~ovekot vo nekoi situacii mo`e da vr{i nekoe<br />
dejstvie samo od obziri sprema nejzi<strong>na</strong>ta moralnost toa sî u{te vo<br />
~ovekovata priroda pretpostavuva nekoi oddeleni principi koi se<br />
sposobni da go proizvedat dejstvieto i ~ija moral<strong>na</strong> ubavi<strong>na</strong> dejstvieto<br />
go pravi vredno. Toa mo`e da se vidi od sledniot primer. Nekoj mi<br />
pozajmil opredele<strong>na</strong> suma pari pod spogodba da mu gi vratam po nekolku<br />
de<strong>na</strong> i po istekot <strong>na</strong> toj rok toj gi bara parite <strong>na</strong>zat. Kakva pri-<br />
~i<strong>na</strong> ili pobuda imam da gi vratam parite? Mo`ebi }e se ka`e deka<br />
mojot obzir sprema pravdata i gadeweto sprema podlosta i lupe{tvoto<br />
se dovolni pri~ini za mene ako imam makar i ronka ~esnost, ili ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> dol`nost i obvrska. Toj odgovor bez somnenie e ispraven i zadovolva~ki<br />
za ~ovek vo negovota o~ove~e<strong>na</strong> sostojba i koga e ostru~en<br />
spored izves<strong>na</strong> discipli<strong>na</strong> i vospituvawe. Me|utoa, vo negovoto gruba<br />
i prirod<strong>na</strong> sostojba, ako se obidete takvata sostojba da ja <strong>na</strong>re~ete<br />
prirod<strong>na</strong> toj odgovor bi bil otfrlen kako celosno nesfatliv i sofisti~ki.<br />
Za{to, ~ovekot vo takvata polo`ba ved<strong>na</strong>{ bi ve zapra{al: Vo<br />
{to se sostoi takvata pravda i po~ituvawe koja ja <strong>na</strong>o|ata vo vra}aweto<br />
<strong>na</strong> dolg i vo vozdr`uvaweto od tu|a sopstvenost? Ottamu, toa mora<br />
da se svede <strong>na</strong> pobuda od koja poteknuva <strong>na</strong>dvore{noto dejstvie. Taa<br />
pobuda nikoga{ ne mo`e da bide obzir sprema ~esnosta <strong>na</strong> dejstvieto.<br />
Za{to, ednostav<strong>na</strong> gre{ka vo misleweto e da se ka`e deka e potreb<strong>na</strong><br />
dobles<strong>na</strong> pobuda za dejstvieto da stane ~esno i vo isto vreme deka obzirot<br />
sprema ~esnosta e pobudata <strong>na</strong> dejstvieto. Nie nikoga{ ne mo`eme<br />
da imame obzir sprema doblesta <strong>na</strong> dejstvieto ako dejstvieto prethodno<br />
ne e doblesno. Nitu edno dejstvie ne mo`e da bide doblesno dokolku<br />
ne proizleguva od od dobles<strong>na</strong> pobuda. Spored toa, dobles<strong>na</strong> pobuda<br />
mora da mu prethodi <strong>na</strong> obzirot sprema doblesta, a ne e mo`no dobles<strong>na</strong>ta<br />
pobuda i obzirot sprema doblesta da mo`at da se isti. Potrebno<br />
e z<strong>na</strong>~i da se pro<strong>na</strong>jde nekoja pobuda za aktite <strong>na</strong> pravda i ~esnost da se<br />
oddelat od <strong>na</strong>{iot obzir sprema ~esnosta i vo toa le`i golema te{kotija.<br />
Za{to ako bi ka`ale deka gri`ata za <strong>na</strong>{ite interesi ili ugled<br />
se legitimni pobudi za site ~esni dejstvija sekoga{ koga taa sostojba<br />
}e prestane bi sleduvalo da nema mesto za ~esnosta. Me|utoa, izvesno e<br />
deka samoqubieto koga zeme zalet <strong>na</strong>mesto da nî pottiknuva da se zanimavame<br />
so ~esni raboti stanuva izvor <strong>na</strong> site nepravdi i <strong>na</strong>silstva i<br />
~ovekot ne mo`e nikoga{ da gi popravi tie poroci, a da ne gi popravi<br />
i spored prirodnite dvi`ewa <strong>na</strong> tie barawa.<br />
[to mo`e toga{ da bidat pri~i<strong>na</strong> ili pobuda za dejstvijata koi<br />
mo`at da se <strong>na</strong>re~at pravedni? Hjum ved<strong>na</strong>{ ja otfrla mo`nosta toa da<br />
bide obzirot sprema op{tiot interes (obzirot sprema interesite <strong>na</strong><br />
500
~ovekoviot rod), 960 nitu pak, li~<strong>na</strong>ta blago<strong>na</strong>klonost ili obzir sprema<br />
interesite <strong>na</strong> stranite koi se vo odreden odnos. 961 Spored toa, vo <strong>na</strong>{ata<br />
{ema prostorot so koj treba da se popolni pobudta mora da ostane<br />
960<br />
Vo prilog <strong>na</strong> tvrdeweto deka pri~i<strong>na</strong> ili pobuda za pravedni dejstvija<br />
ne e obzirot sprema op{tiot interes, Hjum <strong>na</strong>veduva tri argumenti.<br />
Prvo, op{tiot interes ne mu e prirodno dodaden <strong>na</strong> po~ituvaweto <strong>na</strong> pravilata<br />
<strong>na</strong> pravdata, tuku samo e spoen so nego spored ed<strong>na</strong> ve{ta~ka konvencija za<br />
vospostavuvawe <strong>na</strong> tie pravila. Vtoro, ako pretpostavime deka zaemot bil<br />
taen i deka zaradi interesot <strong>na</strong> liceto parite da bidat vrateni <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in<br />
(kako koga zaemodava~ot saka da go prikrie svoeto bogatstvo), vo toj slu~aj<br />
primerot prestanuva i javnosta pove}e ne se interesira za dejstvijata <strong>na</strong> zaemodava~ot,<br />
isko misli deka nema moralist koj }e potvrdi deka dol`nosta i<br />
obvrskata prestanuvaat. Treto, iskustvoto dovolno uka`uva deka lu|eto vo<br />
obi~noto povedenie vo `ivotot ne gledaat tolku daleku kolku {to e op{tiot<br />
interes koga gi isplatuvaat doveritelite, koga gi ispolnuvaat svoite vetuvawa<br />
i koga se vardat od kra`bi i nepravdi od site vidovi. Taa pobuda e premnogu<br />
dale~<strong>na</strong> i vozvi{e<strong>na</strong> za da go dopira celokupnot ~ove~ki vid i da deluva<br />
so odrede<strong>na</strong> sila vo dejstvijata koi se tolku sprotivstaveni <strong>na</strong> interesite<br />
kako {to ~esto se dejstvijata <strong>na</strong> pravdata i obi~noto povedenie. Zemeno voop-<br />
{to, vo ~ovekoviot um nema takvi strasti kako {to se qubov kon ~ovekoviot<br />
rod, ednostavno kako takov nezavisno od li~nite kvaliteti, uslugite i<br />
odnosite sprema <strong>na</strong>s. Dodu{a, nema ~ove~ko i svesno su{testvo ~ija sre}a i<br />
nesre}a vo opredele<strong>na</strong> mera ne nî dopira koga e vo <strong>na</strong>{a blizi<strong>na</strong> i koga e pretstave<strong>na</strong><br />
so tolku `ivi boi. Me|utoa, ova ednostavno proizleguva od so~uvstvoto<br />
i ne e nikakov dokaz za takva univerzal<strong>na</strong> qubov kon ~ovekoviot vid,<br />
za{to taa gri`a se prostira podaleku od <strong>na</strong>{iot sopstven vid. Ibid, str. 410.<br />
961<br />
Ako jav<strong>na</strong>ta blago<strong>na</strong>klonost ili obzir sprema interesite <strong>na</strong> ~ovekoviot<br />
rod ne mo`e da bide izvor<strong>na</strong> pobuda za pravdata, za toa u{te pomalku<br />
mo`e da bide pobudata li~<strong>na</strong> blago<strong>na</strong>klonost ili obzir sprema interesite <strong>na</strong><br />
stranite koi se vo pra{awe. Za{to, {to ako toj ~ovek e moj neprijatel i mi<br />
dal opravda<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> da go mrazam? [to ako toj e poro~en i zaslu`uva omraza<br />
od celiot svet? [to ako e cicija i ne mo`e da go koristi o<strong>na</strong> od {to bi go<br />
li{il? [to ako e raskala{en samo`ivnik i pove}e zlo bi mu <strong>na</strong>nelo poseduvaweto<br />
golem imot odo{to toj imot bi mu koristel? Vo site ovie slu~ai<br />
izvor<strong>na</strong>ta pobuda za pravdata bi proma{ila i sledstveno <strong>na</strong> toa samata pravda,<br />
a zaedno so nea i seta sopstvenost, pravata i obvrskite. Bogata{ot `ivee<br />
pod moral<strong>na</strong> obvrska <strong>na</strong> lu|eto vo nevolja da im gi dodeli svoite vi{oci. Koga<br />
li~<strong>na</strong>ta blago<strong>na</strong>klonost bi bila izvor<strong>na</strong> pobuda <strong>na</strong> pravdata ne bi bilo obavezno<br />
da se ostavi drug da poseduva pove}e odo{to e nu`no da mu se dade. Vo <strong>na</strong>jmala<br />
raka, razlikata bi bila mnogu nez<strong>na</strong>~itel<strong>na</strong>. Voop{to, lu|eto pove}e ja<br />
podaruvaat svojata qubov <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go poseduvaat odo{to <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to nikoga{<br />
ne go u`ivale. Toa e pri~i<strong>na</strong> za{to bi bila pogolema svirepost <strong>na</strong> ~ovek<br />
da mu se odzeme ne{to {to go ima odo{to da ne mu se dade. Me|utoa, koj }e<br />
tvrdi deka ova e edinstve<strong>na</strong>ta osnova <strong>na</strong> pravdata. Ibid, str. 411.<br />
501
prazen. Tuka mo`e da se vnese samo konstatacijata <strong>na</strong> Hjum deka pravdata<br />
<strong>na</strong>stanuva ne od nekoja prirodan pobuda, tuku deka e ve{ta~ka, deka<br />
<strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la od ~ove~ka konvencija. Nie nemame vistinski ili univerzalni<br />
pobudi za po~ituvawe <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> pravednost, tuku ja imame<br />
samata pravednost i validnost <strong>na</strong> toa po~ituvawe. A so ogled <strong>na</strong> toa<br />
{to tamu kade {to ne mo`e da <strong>na</strong>stane od nekoja poseb<strong>na</strong> pobuda dejstvieto<br />
ne mo`e da bide pravedno ili vredno, toa ovde imame o~evid<strong>na</strong><br />
sofistikacija i umuvawe vo krug. Spored toa, ako ne sakame da priz<strong>na</strong>eme<br />
deka prirodata ja vospostavila taa sofistikacija i ja <strong>na</strong>pravila<br />
nu`<strong>na</strong> i neizbe`<strong>na</strong>, morame da priz<strong>na</strong>eme deka ~uvstvoto <strong>na</strong> pravda i<br />
nepravda ne poteknuva od prirodata, tuku <strong>na</strong>stanuva ve{ta~ki iako nu-<br />
`no od vospituvaweto i ~ovekovite konvencii. 962 Me|utoa, iako pravilata<br />
<strong>na</strong> pravdata se ve{ta~ki tie ne se proizvolni. Nitu izrazot deka<br />
toa se zakoni <strong>na</strong> prirodata ne e neumesen veli Hjum, ako pod priroda go<br />
podrazbirame toa {to mu e zaedni~ko <strong>na</strong> nekoj vid, ili duri i koga<br />
ograni~ime toa da go oz<strong>na</strong>~uva o<strong>na</strong> {to e neoddelivo od vidot. 963<br />
Kako {to zabele`uva deka e vo negov interes da ostavi drug vo<br />
poseduvaweto <strong>na</strong> svoite dobra, pod uslov deka i toj }e postapi <strong>na</strong> ist<br />
<strong>na</strong>~in sprema nego, ~ovekot ed<strong>na</strong>kvo zabele`uva deka vo negov interes<br />
962<br />
Ibid, str. 412.<br />
963<br />
Ibid, str. 413. Spored Hjum, koga nekoe dejstvie go <strong>na</strong>rekuvame doblesno<br />
ili poro~no, nie velime deka toa vo <strong>na</strong>s pottiknuva izvesno ~uvstvo, deka<br />
<strong>na</strong> izvesen <strong>na</strong>~in nî zadovoluva. Na koj <strong>na</strong>~in? Ova pra{awe Hjum go ostava<br />
bez odgovor. Toj preo|a <strong>na</strong> prikazot <strong>na</strong> toa zo{to gi imame moralnite pravila<br />
{to gi imame, zo{to toa {to go presuduvame kako doblesno e pobrgu ova odo-<br />
{to o<strong>na</strong>. Osnovni termini vo ovoj opis se korisnosta i so~uvstvoto. Da go<br />
razgledame <strong>na</strong> primer opisot <strong>na</strong> pravednosta koj Hjum go dava vo Raspravata.<br />
Toj poa|a od pra{aweto zo{to gi prifa}ame i gi po~ituvame pravilata ~ie<br />
kr{ewe ~esto bi bilo vo <strong>na</strong>{ interes. Toj negira deka nie po priroda sme<br />
taka sozdadeni {to prirodno se gri`ime za javniot, odo{to za privatniot<br />
interes. "Voop{to mo`e da se ka`e deka vo ~ovekoviot um nema takva strast<br />
kako {to e qubovta sprema ~ovekoviot rod, prosto kako takov nezavisno od<br />
li~nite kvaliteti, uslugi ili odnosi sprema <strong>na</strong>s." Ako privatniot interes<br />
bi ne <strong>na</strong>vel pravilata da gi prezreme, a nemame priroden obzir sprema javniot<br />
interes, toga{ kao <strong>na</strong>stanuvaat pravilata? Poradi faktot deka bez pravilata<br />
<strong>na</strong> pravdata bi nemalo stabilnost <strong>na</strong> sopstvenosta, kako{to, vsu{nost,<br />
bi ja nemalo nitu samata sostvenost, sozdade<strong>na</strong> e ve{ta~ka doblest, vrednost<br />
<strong>na</strong> priklonuvawe kon pravilata <strong>na</strong> pravdata. A nie ovaa doblest ne ja praktikuvame<br />
tolku poradi svesta od korista koja proizleguva od <strong>na</strong>{to po~ituvawe<br />
<strong>na</strong> pravilata, tuku poradi svesta za toa kolku sme o{teteni koga drugite gi<br />
kr{at. Na{ata dolgoro~<strong>na</strong> korist od insistiraweto kon strogoto po~ituvawe<br />
<strong>na</strong> pravilata sekoga{ }e <strong>na</strong>dvladee <strong>na</strong>d <strong>na</strong>{ata kratkoro~<strong>na</strong> korist poradi<br />
koja{to vo taa prilika gi kr{ime. Makintajer, A, Kratka istorija Etike,<br />
str. 196-197.<br />
502
e da postapuva pravedno sprema drugiot, pod uslov deka i toj }e postapuva<br />
pravedno sprema nego. Toj e svesen za sli~niot interes vo prilagoduvaweto<br />
<strong>na</strong> svojata postapka. Koga ova zaedni~ko ~uvstvo <strong>na</strong> interesi<br />
zaemno }e se izrazi i }e im stane poz<strong>na</strong>to <strong>na</strong> dajcata, toa proizveduva<br />
soodvet<strong>na</strong> odluka i povedenie. Toa so pravo mo`e da se <strong>na</strong>re~e konvencija<br />
ili spogodba me|u <strong>na</strong>s, iako bez vnesuvawe <strong>na</strong> ~uvstvata so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to postapkite <strong>na</strong> sekoj od <strong>na</strong>s stojat vo nekoj odnos sprema postapkite<br />
<strong>na</strong> drugiot i se izvr{uvaat pod pretpostavka deka drugata stra<strong>na</strong><br />
treba ne{to da izvr{i. 964 Otkako konvencijata od vozdr`uvawe od tu-<br />
|oto poseduvawe }e bide prifate<strong>na</strong> i sekoj }e ja stekne stabilnosta <strong>na</strong><br />
svoite poseduvawa, ved<strong>na</strong>{ se javuvaat pretstavite za pravdata i nepravdata,<br />
kako i pretstavite za sopstvenosta, pravata i obvrskite. 965 Ni-<br />
{to pove}e ne e potrebno, koj i da e od niv {to ima vistinska prilika,<br />
da se odobrovoli da primenuva pravda. Toa stanuva primer za drugite.<br />
I, taka, pravdata se vospostavuva so pomo{ <strong>na</strong> nekoj vid konvencija<br />
ili dogovor, t.e. so pomo{ <strong>na</strong> ~uvstvoto <strong>na</strong> interes za koj se pretpostavuva<br />
deka im e zaedni~ki <strong>na</strong> site i kade sekoj poedine~en akt se izvr-<br />
{uva vo o~ekuvawe deka i drugite }e postapuvaat sli~no. Bez takva<br />
konvencija nikoj, duri ni <strong>na</strong> son, ne bi pomislil deka postoi nekakva<br />
vrednost kakva {to e pravdata, nitu bi se soglasil svoite dejstvija da<br />
gi soobrazuva so pravdata. 966<br />
Krajniot zaklu~ok <strong>na</strong> Hjum e deka dellivosta me|u pravdata i<br />
nepravdata treba da ja smetame za takva {to ima dve razli~ni osnovi:<br />
osnova <strong>na</strong> interes, koga lu|eto }e zabele`at deka e neminovno da se `ivee<br />
vo op{testvoto so poveduvawe <strong>na</strong> izvesni pravila, i osnova <strong>na</strong> moralot,<br />
koga toj interes ed<strong>na</strong>{ ve}e e zabele`an i <strong>na</strong> lu|eto im pretstavuva<br />
zadovolstvo koga }e gi vidat dejstvijata koi se stremat kon mir vo<br />
op{testvoto, a nelagodnost koga }e gi vidat onie koi <strong>na</strong> toa mu se protivat.<br />
Prviot interes <strong>na</strong>stanuva od voleva konvencija i ume{nosta <strong>na</strong><br />
lu|eto, pa spored toa tie zakoni <strong>na</strong> pravdata treba do tolku da se smetaat<br />
za ve{ta~ki. Koga toj interes ve}e ed<strong>na</strong>{ e vospostaven i priz<strong>na</strong>en,<br />
~uvstvoto <strong>na</strong> moralnost vo po~itituvaweto <strong>na</strong> tie pravila sleduva<br />
prirodno i samo od sebe: iako e izvesno deka nego, isto taka, go zgolemuva,<br />
edno novo umeewe i deka javnoto pou~uvawe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> politi-<br />
~arite i privatnoto vospituvawe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> roditelite pridonesu-<br />
964<br />
Hjum, D. op. cit. str. 417.<br />
965<br />
Nikoj ne mo`e da se somneva deka konvencijata za razlikuvawe <strong>na</strong><br />
sopstvenosta i za stabilnosta <strong>na</strong> poseduvaweto e <strong>na</strong>jnu`<strong>na</strong> od site okolnosti<br />
za vospostavuvaweto <strong>na</strong> ~ovekovoto op{testvo, i deka po dogovorot za utvrduvaweto<br />
i po~ituvaweto <strong>na</strong> toa pravilo, preostanuva malku ili ni{to {to<br />
treba da se stori zaradi vospostavuvawe <strong>na</strong> celos<strong>na</strong> soglasnost i sloga. Site<br />
drugi strasti, pokraj ovaa za interes, ili lesno se sovladuvaat ili nemaat takvi<br />
pogubni posledici koga im se podavame. Ibid, str. 418.<br />
966<br />
Ibid, str. 424.<br />
503
vaat kon sozdavawe vo <strong>na</strong>s ~uvstvo <strong>na</strong> ~est i dol`nost vo strogoto regulirawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite postapki vo pogled <strong>na</strong> tu|ata sopstvenost. 967<br />
I kone~no, spored Hjum, postoi dihotomija me|u "is"("e") (fakti<br />
za koi mo`e empiriski da se doka`e deka postojat i koi mo`at da<br />
bidat doka`ani kako to~ni ili neto~ni i "ought" ("treba") (moralni<br />
kategorii za koi ne mo`e objektivno da se doka`e deka postojat i za<br />
koi mo`e da se ima razli~no mislewe). Spored nego, samo postojnoto<br />
"is" pretstavuva osnova za validno <strong>na</strong>u~no istra`uvawe. Ottamu, vo<br />
<strong>pravoto</strong> nema mesto za kakvi i da e sfa}awa okolu toa kakov treba da<br />
bide zakonot ("ought"): takvite sfa}awa soz<strong>na</strong>jno se bezvredni.<br />
2. POL HOLBAH<br />
Za Pol Holbah kako <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~aen pretstavnik <strong>na</strong> francuskite<br />
materijalisti, prirodata nu`no gi pravi razli~ni site svoi dela.<br />
Spored ovoj princip, nema nitu dve edinki vo ~ovekoviot rod koi bi<br />
imale isti crti, koi ~uvstvuvaat <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in, koi za sî mislat slo-<br />
`no, koi imaat isti idei i koi spored toa imaat ist sistem <strong>na</strong> povedenie.<br />
Istata razli~nost postoi i vo moralniot svet: razli~nost <strong>na</strong> duhot,<br />
<strong>na</strong> sposobnostite, strastite, energijata, vkusovite, fantazijata,<br />
ideite i sfa}awata <strong>na</strong> lu|eto. Ovaa razli~nost e golema kolku {to e i<br />
razli~nosta <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta fizi~ka sila. Od nea proizleguva nepresta<strong>na</strong><br />
akcija i reakcija koja go so~inuva moralniot svet: od ovaa nesoglasnost<br />
proizleguva harmonijata koja go odr`uva i ~uva ~ovekoviot rod. 968<br />
Razli~nosta koja postoi me|u edinskite <strong>na</strong> ~ovekoviot rod me|u niv<br />
sozdava need<strong>na</strong>kvosti i taa need<strong>na</strong>kvost e osnovata <strong>na</strong> op{testvoto.<br />
Koga site lu|e po silata <strong>na</strong> svoeto telo i po talentot <strong>na</strong> duhot bi bile<br />
ed<strong>na</strong>kvi, ednite <strong>na</strong> drugi ne bi im bile pove}e potrebni. Razli~nosta<br />
<strong>na</strong> nivnite sposobnosti i need<strong>na</strong>kvosta koja tie me|u niv ja vnesuvaat<br />
gi pravi edni <strong>na</strong> dru|i smrtno nu`ni: bez toa tie bi `iveele sekoj za<br />
sebe. Ottamu, jasno sleduva deka ovaa need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> koja ~esto nepravedno<br />
se `alime i nemo`nosta vo koja sekoj od <strong>na</strong>s se <strong>na</strong>o|a samiot<br />
efikasno da raboti <strong>na</strong> svoeto samoodr`uvawe i steknuvaweto <strong>na</strong> blagosostojba,<br />
nî postavuvaat vo taa sre}<strong>na</strong> nu`nost da se zdru`uvame, da<br />
zavisime od <strong>na</strong> sebe sli~nite, da ja zaslu`uvame niv<strong>na</strong>ta pomo{, vo nivnite<br />
o~i da steknuvame <strong>na</strong>klonost za <strong>na</strong>{ite sfa}awa, kon sebe da gi<br />
privlekuvame za so zaedni~ki usilbi da se otstrani o<strong>na</strong> {to bi mo`elo<br />
da go <strong>na</strong>ru{i redot vo <strong>na</strong>{ata ma{i<strong>na</strong>. Posledicata od razli~nosta<br />
i need<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> lu|eto e slabiot da se stava pod za{tita <strong>na</strong> posilniot,<br />
kako {to ovoj mora da pribegne kon mudrosta, talentot i trudoqubivosta<br />
<strong>na</strong> poslabiot koga tie mu se od korist. Taka razli~nosta i<br />
need<strong>na</strong>kvosta kako <strong>na</strong> telesnite, taka i <strong>na</strong> duhovnite ili intelektual-<br />
504<br />
967<br />
Ibid, str. 453.<br />
968<br />
Holbah, P. Sistem prirode, Prosveta, Beograd, 1950, str. 85.
nite sposobnosti go pravat ~ovekot neophoden <strong>na</strong> ~ovek, go pravat<br />
op{testven i o~igledno mu ja doka`uvaat neophodnosta od moral. 969<br />
^ovekot kako fizi~ko taka i moralno `ivo, ~uvstvitelno, mislovno i<br />
dejstvitelno bitie, spored Holbah, vo sekoj moment <strong>na</strong> svoeto postoewe<br />
se stremi kon toa da go pribavi samo o<strong>na</strong> {to mu se dopa|a, t.e. o<strong>na</strong><br />
{to mu odgovara <strong>na</strong> negovata su{ti<strong>na</strong>, a se trudi da go otstrani od sebe<br />
o<strong>na</strong> {to mu {teti. 970 Celta <strong>na</strong> ~ovekot vo negoviot delokrug, smislata<br />
<strong>na</strong> negoviot `ivot, e da se odr`i (samoodr`uvawe) i svojot `ivot da go<br />
<strong>na</strong>pravi posre}en. Va`no e z<strong>na</strong>~i, da se soz<strong>na</strong>at vistinskite sredstva so<br />
~ija pomo{, a blagodarenie <strong>na</strong> svojata pretpazlivost i svojot um, sigurno<br />
i bezprekidno }e ja postigne celta {to si ja postavil. Ovie sredstva<br />
se negovite sopstveni sposobnosti, negoviot duh, negovite talenti,<br />
negovata trudoqubivost, negovite deluvawa opredeleni od strastite<br />
za koi e podoben so ogled <strong>na</strong> svojata priroda i koi pomalku ili pove}e<br />
mu davaat delotvornost <strong>na</strong> negovata volja. Iskustvoto i umot mu<br />
go poka`uvaat u{te i toa, deka lu|eto so koi toj `ivee vo op{testvoto<br />
mu se neophodni, deka mo`at da pridonesuvaat za negovata sre}a, za negovite<br />
zadovolstva, deka mo`at da mu pomagaat vo sposobnostite {to<br />
tie samite gi imaat: iskustvoto go u~i <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in toj mo`e da gi<br />
zdru`i vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> negovite <strong>na</strong>meri, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in toj mo`e da<br />
gi pottikne tie da sakaat i da deluvaat vo negova korist, toj gi gleda<br />
deluvawata so koi tie se soglasuvaat, kako i onie {to ne im se dopa-<br />
|aat, gi gleda povedenijata {to gi privlekuvaat i povedenijata {to gi<br />
odbivaat, korisnite i {tetnite efekti {to proizleguvaat od raznite<br />
<strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> postoewe i deluvawe. Site tie iskustva mu davaat ideja za<br />
dobroto i porokot, za o<strong>na</strong> {to e pravedno i o<strong>na</strong> {to e nepravedno, za<br />
dobroto i zloto, za ~esta i podlosta itn. Nakratko, toj u~i da gi procenuva<br />
lu|eto i delata, da gi razlikuva nu`nite ~uvstva koi vo niv se<br />
ra|aat pod dejstvo <strong>na</strong> raznite efekti {to vrz niv dejstvuvaat. Vrz nu-<br />
`<strong>na</strong>ta razli~nost <strong>na</strong> ovie efekti e zasnovano razlikuvaweto <strong>na</strong> dobroto<br />
i zloto... <strong>na</strong> ve~nite i nepromenlivi odnosi koi se odr`uvaat me|u<br />
su{testvata od ~ovekoviot vid koj op{testveno `ivee, <strong>na</strong> odnosite<br />
{to }e postojat se dodeka trae ~ovekot i negovoto op{testvo. Taka doblesta<br />
e sî {to vistinski im e korisno <strong>na</strong> lu|eto koi `iveeat vo op{-<br />
testvo, a porok e sî {to im {teti. Najgolemi doblesti se onie koi im<br />
davaat <strong>na</strong>jgolemi i <strong>na</strong>jtrajni koristi; <strong>na</strong>jgolemi poroci se onie koi<br />
<strong>na</strong>jpove}e go <strong>na</strong>ru{uvaat nivniot streme` kon sre}a i red koj <strong>na</strong> op{-<br />
testvoto mu e nu`en. 971<br />
Zbli`uvaj}i se za da `iveeat vo op{testvo, lu|eto formalno<br />
ili molkum zaklu~ile dogovor so koj se obvrzaa edni <strong>na</strong> drugi da im<br />
pravat uslugi, a nikako edni <strong>na</strong> drugi da im {tetat. Me|utoa, so ogled<br />
969<br />
Ibid, str. 86.<br />
970<br />
Ibid, str. 40.<br />
971<br />
Ibid, str. 93-94.<br />
505
<strong>na</strong> toa {to prirodata vo sekoj moment gi gone{e da ja baraat svojata<br />
blagosostojba vo zadovoluvawe <strong>na</strong> svoite strasti ili svoite minlivi<br />
kaprici, bez ogled <strong>na</strong> svoite bliski, be{e nu`<strong>na</strong> sila koja }e go vrati<br />
kon negovite dol`nosti, }e go obvrze da se soobrazi so niv i da go potseti<br />
<strong>na</strong> negovite obvski koi strasta ~esto mo`e{e od negovoto pomnewe<br />
da gi izbri{e. Taa sila e zakonot. Taa e zbir <strong>na</strong> site volji <strong>na</strong> op{testvoto<br />
sobrani zaradi utvrduvawe <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in ~lenovite <strong>na</strong> toa<br />
op{testvo mora da se odnesuvaat, ili zaradi <strong>na</strong>so~uvawe <strong>na</strong> nivnite<br />
akcii kon soglasnost vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> op{etstve<strong>na</strong>ta cel. 972<br />
Me|utoa, so ogled <strong>na</strong> toa {to op{testvoto, osobeno ako e mnogubrojno,<br />
te{ko mo`e da se sobere i bez vreva da gi utvrdi i da gi objavi<br />
svoite <strong>na</strong>meri, prisileno e da izbere gra|ani <strong>na</strong> koi im ja dava svojata<br />
doverba. Od niv op{testvoto sozdava tolkuva~i <strong>na</strong> svojata volja i, za<br />
taa volja da bide izvr{e<strong>na</strong>, nositeli <strong>na</strong> jav<strong>na</strong>ta vlast. Tuka se <strong>na</strong>o|a potekloto<br />
<strong>na</strong> sekoja vlada koja mo`e da bide le|itim<strong>na</strong> samo ako e zasnova<strong>na</strong><br />
vrz slobodata <strong>na</strong> pripadnicite <strong>na</strong> op{testvoto, bez koe e samo <strong>na</strong>silstvo,<br />
uzurpacija, razbojni{tvo. 973 So ogled <strong>na</strong> toa {to vladata ja<br />
dobiva svojata vlast samo od op{testvoto i postoi samo za negovo dobro,<br />
o~igledno e deka op{testvoto mo`e da ja otpovika koga toa go<br />
bara negoviot interes, deka toa mo`e da go promeni oblikot <strong>na</strong> svojata<br />
vlada, da ja pro{iri ili da ja stesni vlasta koja im ja doveruva <strong>na</strong> svoite<br />
voda~i <strong>na</strong>d koi toa sekoga{ ja pridr`uva <strong>na</strong>jvisokata vlast so silata<br />
<strong>na</strong> nepromenliviot zakon <strong>na</strong> prirodata spored koj delot sekoga{ mu<br />
e pot~inet <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. Taka, vladetelite se slugi <strong>na</strong> op{testvoto, negovi<br />
tolkuva~i, ~uvari <strong>na</strong> pomal ili pogolem del <strong>na</strong> negovata vlast, a<br />
ne nejzini apsolutni gospodari, i ne sopstvenici <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot. So izre-<br />
~en ili mol~e{ki dogovor vladetelite se obvrzaa da se gri`at za<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> op{testvoto. Edinstveno pod tie uslovi op{testvoto se<br />
soglasuva da slu{a. Nitu edno op{testvo <strong>na</strong> svetot ne mo`elo nitu<br />
sakalo <strong>na</strong> svoite voda~i da mu prenese neotpoviklivo pravo da mu {tetat.<br />
Takvata otstapka bi bila poni{te<strong>na</strong> od prirodata koja bara sekoe<br />
op{testvo, kako i sekoj poedinec, da se stremi kon svoeto samoodr`uvawe,<br />
i ne mo`e da se soglasi <strong>na</strong> svoja traj<strong>na</strong> nesre}a. 974<br />
Za da bidat pravedni, zakonite mora da go imaat za svoja nepromenliva<br />
cel op{tiot interes <strong>na</strong> op{testvoto, t.e. mora da gi obezbe-<br />
972 Ibid, str. 98.<br />
973<br />
Spored Xems Mil (1773-1836, tatko <strong>na</strong> Xon Stjuart Mil), celta<br />
poradi koja postoi vladata e bezbednosta <strong>na</strong> eden ~ovek od grabe`ot <strong>na</strong> nekoj<br />
drug. Sepak ako rezultatot e grabe` od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> vladata, negovata pozicija<br />
ne e ni{to podobra... Site te{ki pra{awa <strong>na</strong> vladata, veli <strong>na</strong>tamu Xejms<br />
Mil, se odnesuvaat <strong>na</strong> sredstvata za sovladuvawe <strong>na</strong> onie vo ~ii glavi se <strong>na</strong>o-<br />
|aat sili koi se potrebni za za{tita <strong>na</strong> site od niv<strong>na</strong>ta zloupotreba. Harison,<br />
R. op. cit. str. 123-124.<br />
974<br />
Holbah, P. op. cit, str. 98-99.<br />
506
dat za <strong>na</strong>jgolem broj gra|ani pogodnostite zaradi koi se zdru`ile.<br />
Ovie pogodnosti se slobodata, sopstvenosta i bezbednosta. Slobodata<br />
e sposobnost za svoja sre}a da se stori sî {to ne mu <strong>na</strong>{tetuva <strong>na</strong> drugite<br />
~lenovi <strong>na</strong> op{testvoto, so ogled <strong>na</strong> toa {to sekoj poedinec zdru-<br />
`uvaj}i se se otka`al od onoj del <strong>na</strong> svojata prirod<strong>na</strong> sloboda koj bi<br />
mo`el da mu <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> drugite poedinci. Sopstvenosta<br />
e sposobnost za u`ivawe <strong>na</strong> pogodnostite koi trudot i ume{nosta im<br />
gi davaat <strong>na</strong> sekoj ~len <strong>na</strong> op{testvoto. Bezbednosta e izvesnost koja<br />
sekoj ~len <strong>na</strong> op{testvoto treba da ja ima za da mo`e da ja u`iva<br />
svojata li~nost i svoite dobra pod za{tita <strong>na</strong> zakonot sî dodeka verno<br />
se dr`i do svoite obvrski kon op{testvoto. 975<br />
Pravdata <strong>na</strong> site ~lenovi <strong>na</strong> op{testvoto im obezbeduva da gi<br />
imaat spome<strong>na</strong>tite pogodnosti ili prava. Ottamu, jasno e deka bez pravda<br />
op{testvoto ne e vo sostojba da pru`i kakva i da e sre}a. Pravdata,<br />
isto taka, se <strong>na</strong>rekuva ramnopravnost, za{to so pomo{ <strong>na</strong> zakonite<br />
koi im se <strong>na</strong>lo`uvaat <strong>na</strong> site, gi ized<strong>na</strong>~uva site ~lenovi <strong>na</strong> op{etstvoto,<br />
t.e. gi spre~uva edni protiv drugi da ja zloupotrebat need<strong>na</strong>kvosta<br />
koja{to prirodata ili spretnosta mo`ela da gi postavi pome|u nivite<br />
sili. Za Holbah ne postoi bo`ja pravda, no zatoa postoi priroden<br />
zakonik kako izvor <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta pravda. Takvata pravda zboruva samata<br />
za sebe. "... Jas sum taaa koja gi kaznuva site zlostorstva <strong>na</strong> Zemjata<br />
posigurno od bogovite: lo{iot ~ovek mo`e da gi izbegne zakonite<br />
<strong>na</strong> lu|eto, no nikoga{ ne gi izbegnuva moite. Jas gi oblikuvav i srcata<br />
i telata <strong>na</strong> <strong>na</strong> smrtnicite, jas gi utvrdiv zakonite koi so niv upravuvaat.<br />
Ako se predade{ <strong>na</strong> gadnite sladostrastija, drugarite <strong>na</strong> tvoite<br />
razvrati }e ti ~estitaat, a jas }e te kaz<strong>na</strong>m so svirepi slabosti so koi<br />
}e se zavr{i eden sramen i prazen `ivot. Ako mu se predade{ <strong>na</strong> nevozdr`anosta,<br />
zakonite <strong>na</strong> lu|eto nema da te kaz<strong>na</strong>t, me|utoa jas }e te kaz<strong>na</strong>m<br />
skratuvaj}i i tvoite denovi. Ako si poro~en tvoite kobni <strong>na</strong>viki<br />
}e pad<strong>na</strong>t sami <strong>na</strong> tvojata glava. Vladetelite tie zemni bo`enstva koi<br />
vlasta gi stava <strong>na</strong>d ~ovekovite zakoni mora da zatreperat pred moite,<br />
jas sum taa koja gi kaznuva, jas sum taa koja gi ispolnuva so somne`i, so<br />
u`asi i so nespokojstvo: jas sum taa pred koja tie zatreperuvaat pri<br />
sekoe spomnuvawe <strong>na</strong> imeto <strong>na</strong> svetlata visti<strong>na</strong>: jas sum taa koja, vo<br />
masa <strong>na</strong> golemodostojnici koi gi opkru`uvaat, pravam da ja po~ustvuvaat<br />
otrov<strong>na</strong>ta ostrica <strong>na</strong> taga i stam. Jas {iram dosada vo nivnite<br />
umrtveni du{i za da gi kaz<strong>na</strong>m za zloupotrebata koja ja storile od moite<br />
podaroci. Jas sum nestvore<strong>na</strong> ve~<strong>na</strong> pravda. Jas z<strong>na</strong>m bez ni~ie usvojuvawe<br />
da <strong>na</strong>jdam vistinska srazmernost <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta i pogre{kata, <strong>na</strong><br />
nesre}ata i rasipanosta. ^ove~kite zakoni se pravedni samo koga se<br />
soobrazni so moite, sudovite koi se donesuvaat se umni samo koga jas<br />
sum gi dikrirala. Edinstveno moite zakoni se nepromenlivi, seop{ti,<br />
neotpoviklivi, sozdadeni da vladeat sekade i vo site vremiwa so sud-<br />
975<br />
Ibid, str. 99.<br />
507
i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ovekoviot vid. 976<br />
Na lu|eto koi spored svojata su{ti<strong>na</strong> mora da se stremat kon samoodr`uvawe<br />
i kon svojata sre}a, neophodno im e iskustvo bez koe ne<br />
mo`at da ja otkrijat visti<strong>na</strong>ta. Spored toa iskustvo, gi <strong>na</strong>rekuvame korisni<br />
onie predmeti koi ni davaat postoja<strong>na</strong> dobivka, a prijatni onie<br />
koi ni davaat pomalku ili pove}e trajno zadovolstvo. Samata visti<strong>na</strong><br />
e predmet <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite `elbi samo zatoa {to ja smetame koris<strong>na</strong>, a se<br />
pla{ime od nea {tom pretpostavime deka mo`e da ni <strong>na</strong>{teti. Vrz<br />
svojata korisnost <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta ~ovekot gi zasnova svojata vrednost i<br />
svoite prava. Korisnosta e z<strong>na</strong>~i proben kamen <strong>na</strong> site sistemi, <strong>na</strong> misleweto<br />
i <strong>na</strong> postapkite <strong>na</strong> lu|eto. Taa e mera <strong>na</strong> po~ituvawe i qubov<br />
koi i gi dol`ime <strong>na</strong> samata visti<strong>na</strong>. Najkorisnite vistini se <strong>na</strong>jdostojni<br />
za po~ituvawe. Nie gi <strong>na</strong>rekuvame golemi vistini onie {to <strong>na</strong>jpove}e<br />
go interesiraat ~ovekoviot rod, a vistinite koi gi <strong>na</strong>rekuvame<br />
jalovi i koi gi prezirame se onie ~ija korisnost se ograni~uva <strong>na</strong> zabava<br />
<strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong> ~ii idei, <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> ~uvstvuvawe i potrebine li-<br />
~at <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite. 977 Nakratko, korisnosta treba da bide edinstve<strong>na</strong> mera<br />
<strong>na</strong> ~ovekovite rasuduvawa. Da se bide korisen z<strong>na</strong>~i da se pridonese <strong>na</strong><br />
sre}ata <strong>na</strong> drugite lu|e, da se bide {teten z<strong>na</strong>~i da se pridonese kon<br />
niv<strong>na</strong> nesre}a. Ako ~ovekot ja bara svojata sre}a vo sekoj moment <strong>na</strong><br />
svoeto postoewe, toga{ toj mo`e da go odobri samo o<strong>na</strong> {to mu sozdava<br />
sre}a ili mu pu`a sredstva do nea da dojde. 978 A sre}ata <strong>na</strong> sekoj ~ovek e<br />
sostave<strong>na</strong> spored negovata prirod<strong>na</strong> organizacija i okolnostite, <strong>na</strong>vikite<br />
i vistinitite ili la`ni idei koi vlijaele <strong>na</strong> negovata formacija.<br />
Otamu, pak, {to taa organizacija i tie okolnosti ne se sekoga{<br />
isti, o<strong>na</strong> {to e predmet <strong>na</strong> sakawe <strong>na</strong> eden mora <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in da predizvika<br />
ramnodu{nost kaj drug i nikoj ne mo`e da bide sudija vo o<strong>na</strong> {to<br />
mo`e da pridonese za sre}ata <strong>na</strong> negoviot bli`en. Interes pak, se <strong>na</strong>rekuva<br />
predmetot za koj sekoj ~ovek spored svojot temperament i ideite<br />
koi nemu mu se svojstveni go vrzuva svoeto dobro. Od nego stanuva jasno<br />
deka interes e sekoga{ o<strong>na</strong> {to sekoj od <strong>na</strong>s go smeta nu`no za svojata<br />
sre}a. 979 Od ova, isto taka, treba da se zaklu~i deka nitu eden ~ovek <strong>na</strong><br />
976<br />
Holbah, P. Sistem prirode, Prosveta, Beograd, 1950, str. 495-496.<br />
977<br />
Ibid, str. 148.<br />
978 Ibid, str. 204.<br />
979<br />
Vo su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ovekot e da se saka sebesi, da saka da se odr`i vo<br />
`ivot i da bara <strong>na</strong>~ini svojata egzistencija da ja <strong>na</strong>pravi sre}<strong>na</strong>. Taka interesot<br />
ili zadovolstvoto da se bide sre}en e edinstve<strong>na</strong>ta dvi`e~ka sila ne<br />
negovoto deluvawe. Ibid, str. 206-207. Vo ovaa smisla Holbah go veli i slednoto:<br />
Za da deluva <strong>na</strong> ~ovekot mu se nu`ni motivi i deluva dobro ili lo{o<br />
samo za da ja postigne svojata sre}a. Toa {to toj sudi deka e negova sre}a e negoviot<br />
interes. Ni{to toj ne pravi besplatno. Koga }e mu se skrati platata<br />
za negovite korisni dela toj e prisilen ili da stane isto tolku lo{ kako i<br />
drugite, ili da se <strong>na</strong>plati sam so svoite sopstveni race. Ibid, str. 212.<br />
508
svetot ne e celosno bez interesi. 980 Taka, koga }e re~eme deka interesot<br />
e edinstve<strong>na</strong> dvi`e~ka sila <strong>na</strong> ~ovekovoto deluvawe, nie so toa<br />
sakame da uka`eme <strong>na</strong> faktot deka sekoj ~ovek <strong>na</strong> svoj <strong>na</strong>~in raboti <strong>na</strong><br />
sopstve<strong>na</strong>ta sre}a koja toj ja gleda vo odredeno ne{to, bilo da e vidlivo<br />
ili sokrieno, bilo da e vistinito ili ima|i<strong>na</strong>reno i celokupniot<br />
sistem <strong>na</strong> negovoto odnesuvawe se stremi samo kon toa ne{to da go postigne.<br />
981 Pritoa, dobar i ~esen ~ovek e onoj komu vistinskite idei mu<br />
go poka`ale negoviot interes ili negovata sre}a vo takov <strong>na</strong>~in <strong>na</strong><br />
dejstvuvawe koe drugite se prisileni da go sakaat i odobruvaat kako<br />
svoj sopstven interes. 982 Doblesen ~ovek e onoj koj im dava sre}a <strong>na</strong> su-<br />
{testvata koi se sposobni da mu vratat, koi se nu`ni za negovoto<br />
samoodr`uvawe i koi raspolagaat so mo`nosti da mu pribavat sre}no<br />
postoewe. Da se bide doblesen ~ovek z<strong>na</strong>~i e da se uvidi svojot interes<br />
vo o<strong>na</strong> {to se soglasuva so interesite <strong>na</strong> drugite lu|e. 983 Ottamu, doblesta,<br />
spored Holbah, ne e ni{to drugo, tuku ve{ti<strong>na</strong> da se <strong>na</strong>pravi<br />
sre}en sebesi so sre}ata <strong>na</strong> drugite. 984<br />
980<br />
Interes <strong>na</strong> skr`avecot e da sobira bogatstva, interes <strong>na</strong> rasipnikot<br />
e da gi rastura, interes <strong>na</strong> ambiciozniot ~ovek e da steknuva vlast, tituli<br />
i dostoinstvo, interes <strong>na</strong> skromniot mudrec e da u`iva vo mir, interes <strong>na</strong> razvratnikot<br />
e neizbiraj}i da im se predava <strong>na</strong> site vidovi zadovolstva, interes<br />
<strong>na</strong> pretpazliviot ~ovek e da se vozdr`i od o<strong>na</strong> zadovolstvo koi bi mo`ele da<br />
mu <strong>na</strong>{teti, interes <strong>na</strong> lo{iot ~ovek e po sekoja ce<strong>na</strong> da gi zadovoli svoite<br />
strasti, interesot <strong>na</strong> doblesniot ~ovek e da pridonesuva so svoeto povedenie<br />
kon qubov i odobruvawe kaj drugite lu|e i da ne stoi ni{to {to bi go u<strong>na</strong>zadilo<br />
vo negovite sopstveni o~i. Ibid, str. 205.<br />
981<br />
Ibid, str. 205.<br />
982<br />
Ibid, str. 206.<br />
983<br />
Ibid, str. 208.<br />
984<br />
Navisti<strong>na</strong> nitu vo eden moment <strong>na</strong> svoeto postoewe ~uvstvitelnoto<br />
i razumno su{testvo ne mo`e da go izgubi od vid svoeto samoodr`uvawe i svojata<br />
dobrodetel. Toa z<strong>na</strong>~i e dol`no da si obezbedi sre}a sebesi. Me|utoa,<br />
iskustvoto i umot <strong>na</strong>brzo mu doka`uvaat deka toa bez pomo{ ne mo`e sebesi<br />
da si gi pribavi site onie ne{ta koi se nu`ni za negovata sre}a. Toa `ivee so<br />
su{testva ~uvstvitelni, razumni, zafateni kako i toj so svojaat sopstve<strong>na</strong><br />
sre}a, no i sposobni da mu pomog<strong>na</strong>t da dojde do onie predmeti koi gi saka za<br />
sebe. Zabele`uva deka ovie su{testva }e mu bidat <strong>na</strong>kloneti edinstveno ako<br />
go <strong>na</strong>jdat svojot interes vo o<strong>na</strong> kon {to i toj se stremi. Ottamu, zaklu~uva<br />
deka zaradi svojata sre}a treba postojano da se odnesuva taka {to }e steknuva<br />
<strong>na</strong>klonost, odobruvawe, po~ituvawe i pomo{ <strong>na</strong> onie koi <strong>na</strong>jdobro mo`at da<br />
sorabotuvaat so negovite sfa}awa. Toj gleda deka ~ovek e toa {to e <strong>na</strong>jnu`no<br />
za dobrodetelta <strong>na</strong> ~oveka i za da mo`e da se dovle~e do svoite sopstveni<br />
interesi deka mora da pravi taka {to toj }e gi <strong>na</strong>jde svoite vistinski koristi<br />
vo pomagawe i ostvaruvawe <strong>na</strong> tie interesi. A da im se pru`i vistinska korist<br />
<strong>na</strong> su{testvata od ~ove~ki rod e da se ima doblesti. Umniot ~ovek e z<strong>na</strong>~i<br />
509
Ovde e z<strong>na</strong>~ajno da se istakne i toa deka sistemot <strong>na</strong> fatalizam,<br />
kako {to veli i samiot Holbah e izlo`en <strong>na</strong> brojni kritiki. Ed<strong>na</strong> od<br />
niv veli ako site postapki <strong>na</strong> lu|eto se nu`ni toga{ nemame pravo da<br />
gi kaznuvame onie koi postapuvaat lo{o, pa duri i da im se lutime,<br />
deka niv ni{to ne mo`e da im se prefrli i deka zakonite bi bile nepravedni<br />
koga protiv niv bi se izvr{uvala kaz<strong>na</strong>, ili <strong>na</strong>kratko, deka<br />
~ovekot vo toj sistem ne bi mo`el da ima nitu zaslugi niti pogre{ki.<br />
Na toa Holbah odgovara, da mu se pripi{e nekomu odredeno povedenie<br />
pretstavuva taa postapka da se smeta negova ili toj za avtor <strong>na</strong> taa postapka.<br />
Spored toa, i koga }e se pretpostavi deka negovata postapka e<br />
efekt <strong>na</strong> odreden fakt koj e usloven so nu`nosta, prepi{uvaweto<br />
mo`e da se izvr{i vrz osnova <strong>na</strong> posledicite {to kako dobri ili<br />
lo{i (dostojni za po~it ili prezir) od tie postapki proizleguvaat za<br />
onie koi ja do`ivuvaat. Zakonite postojat samo zaradi odr`uvawe <strong>na</strong><br />
op{etstvoto i spre~uvawe <strong>na</strong> lu|eto da im {tetat ed<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugi. Zakonite<br />
z<strong>na</strong>~i mo`at da gi kaznuvaat onie koi go <strong>na</strong>ru{uvaat op{testvoto<br />
ili koi postapuvaat {tetno kon drugite. Bilo ~lenovite <strong>na</strong> op{testvoto<br />
da se nu`no usloveni, ili da deluvaat slobodno, za zakonodvecot<br />
e dovolno da z<strong>na</strong>e deka tie mo`at da se menuvaat. Bez ogled <strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> ~ovekovite dejstvija, op{testvoto zaradi svoeto samoodr`uvawe<br />
smee da gi zastra{uva i kaznuva onie koi mo`at da pad<strong>na</strong>t vo isku{enie<br />
da mu {tetat ili vr{at postapki za koi op{testvoto smeta deka<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go <strong>na</strong>ru{uvaat negoviot mir, negovata bezbednost, negovata<br />
sre}a. A ako op{testvoto ima pravo <strong>na</strong> samoodr`uvawe, isto taka, ima<br />
pravo da sozdade sredstva za toa svoe samoodr`uvawe. Tie negovi sredstva<br />
se zakonite koi pred voljata <strong>na</strong> lu|eto postavuvaat motivi koi<br />
imaat svojstvo da gi odvratat od {tetni postapki: op{testvoto vo svoj<br />
sopstven interes mora da gi li{i lu|eto od mo}ta da mu <strong>na</strong>{tetuvaat.<br />
Od koi izvori i da doa|aat nivnite postapki, bilo da se tie slobodni<br />
ili nu`ni, otkako im gi izlo`ilo motivite {to se dovolno silni da<br />
mo`at da deluvaat kako razumni su{testva, op{etstvoto gi kaznuva lu-<br />
|eto, ako konstatira deka tie motivi ne mo`ele da gi sovladaat potticite<br />
<strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta reasipa<strong>na</strong> priroda. Toa prirodno gi kaznuva koga postapkite<br />
od koi gi odvra}a se <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> {tetni za op{etstvoto, ima<br />
pravo da gi kazni zaradi nivno dobro koga im <strong>na</strong>lo`uva, odnosno zabranuva<br />
ne{ta koi se soodvetni, odnosno sprotivni <strong>na</strong> prirodata <strong>na</strong> op{-<br />
testvenoto su{testvo. Me|utoa, od druga stra<strong>na</strong>, zakonot nema pravo da<br />
gi kaznuva onie <strong>na</strong> koi ne im gi pru`il nu`nite motivi {to mo`ele da<br />
vlijaat <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta volja. Toa nema pravo da gi kaznuva onie koi gi li-<br />
{ilo od sredstva za opstanok, od mo`nosta da ja ostvarat svojata ume-<br />
{nost i svoite talenti da rabotat za op{testvoto. Zakonot ne e praveden<br />
koga |i kaznuva za gre{kite koi tie morale da gi <strong>na</strong>pravat od poprisilen<br />
da po~uvstvuva deka toa e negov interes da bide doblesen ~ovek. Ibid,<br />
str. 207.<br />
510
trebata <strong>na</strong> svojata priroda ili poradi samoto ustrojstvo <strong>na</strong> op{testvoto.<br />
Zakonot e nepraveden i nerazumen koga gi kaznuva, zatoa {to gi<br />
sledele sklonostite <strong>na</strong> samoto op{testvo, <strong>na</strong> primer, koi javnoto mislewe<br />
i javnite ustanovi vo nego gi odgleduvaat. 985 Najposle zakonot ne<br />
e praveden koga ne opredeluva kazni koi se srazmerni <strong>na</strong> storenoto zlo<br />
{to <strong>na</strong> op{etstvoto mu e <strong>na</strong>neseno. Kraen stepen <strong>na</strong> nepravda i <strong>na</strong> ludost<br />
e koga zakonot do taa mera e zaslepen {to gi kaznuva onie koi <strong>na</strong><br />
op{etstvoto mu slu`at korisno. 986<br />
Vtoriot prigovor deka, pot~inuvaj}i í se <strong>na</strong> nu`nosta, maksimite<br />
<strong>na</strong> fatalizmot nu`no vodat kon me{awe, ili duri i kon uni{tuvawe<br />
<strong>na</strong> poimite koi gi imame za pravednoto i nepravednoto, za dobroto<br />
i zloto, za zaslugata i <strong>na</strong>gradata, Holbah go otfrla so sled<strong>na</strong>va<br />
argumentacija. Iako, vo seto {to go pravi ~ovekot postapuva nu`no,<br />
negovite postapki sekoga{ se pravedni, dobri i zaslu`ni koga se stremat<br />
kon vistinskata korist za svoite bli`ni i za op{etstvoto vo koe<br />
{to `ivee i tie ne mo`at, a da ne se razlikuvaat od onie postapki koi<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> mu {tetat <strong>na</strong> dobroto <strong>na</strong> negovite sogra|ani. Op{testvoto e<br />
pravedno, dobro i dostojno za <strong>na</strong>{ata qubov koga <strong>na</strong> site svoi ~lenovi<br />
im pribavuva zadovoluvawe <strong>na</strong> nivnite fizi~ki potrebi, koga im dava<br />
985<br />
Lugeto, toa e o<strong>na</strong> {to nikoga{ nema dovolno pati da se povtori se<br />
<strong>na</strong>kloneti kon zloto samo zatoa {to izgleda deka sî gi goni kon zlo. Nivnoto<br />
vospituvawe vo pove}eto dr`avi ne e nikakvo. Na ~ovek od <strong>na</strong>rodot mu se davaat<br />
samo sfa}awa <strong>na</strong> nezarbirlivi religii koi se slaba bra<strong>na</strong> za sklonostite<br />
<strong>na</strong> ~ovekovoto srce. Zakonite zaludno mu dovikuvaat da se vozdr`i od tu|oto<br />
dobro, negovata potreba vo nego vika u{te posilno deka treba da `ivee <strong>na</strong><br />
smetka <strong>na</strong> op{testvoto koe za nego ni{to ne <strong>na</strong>pravilo i koe go osuduva da<br />
tone vo siroma{tija i beda. Li{en i od <strong>na</strong>jnu`noto, toj se odmazduva so kra-<br />
`bi, grabe`i i zlostorstva. Stavaj}i go svojot `ivot <strong>na</strong> kocka, toj odi kon<br />
toa da gi zadovoli bilo vistinskite ili izmislenite potrebi koi, sî {to e<br />
okolu nego, go <strong>na</strong>veduvaat da gi zasaka. Vospituvaweto koe ne go dobil ne go<br />
<strong>na</strong>u~ilo da ja go vozdr`uva svojot temperament. Bez ~uvstvo <strong>na</strong> pristojnost,<br />
bez <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> ~est, toj si vetuva sebesi da mu {teti <strong>na</strong> onoj del <strong>na</strong> op{testvoto<br />
koj za nego e ma}ea. Vo svojot zaens toj pove}e ne gi gleda nitu besilkite<br />
{to go ~ekaat. Vpro~em, negovite sklonosti sta<strong>na</strong>le premnogu silni, negovite<br />
vkoreneti <strong>na</strong>viki pove}e ne mo`at da se menuvaat, mrzlivosta go umrtvuva,<br />
o~ajot go zaslepuva, toj í odi vo presret <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta smrt i op{testvoto<br />
so strogost go kaznuva zaradi fatalnite i nu`ni sklonosti {to toa vo<br />
nego gi porodilo ili barem koi, kako {to treba, toa od nego ne gi iskornilo<br />
i suzbivalo so motivi so koi bi bilo svojstveno da mu dadat ~esni sklonosti<br />
vo negovoto srce. Taka, op{testvoto ~esto kaznuva sklonosti koi toa samo gi<br />
predizvikalo i razvivalo, ili koi od negova nebre`nost dozvolilo da nikvat<br />
vo duhot. Toa postapuva kako nepravednite tatkovci koi gi kaznuvaat svoite<br />
deca zaradi manite {to decata pod nivno vlijanie gi stek<strong>na</strong>le. Ibid, 153-154.<br />
986<br />
Ibid, str. 150-152.<br />
511
ezbednost, sloboda nivnite prirodni prava: toa e o<strong>na</strong> od {to se sostoi<br />
seta sre}a koja op{testvoto mo`e da ja pru`i. Op{testvoto pak,<br />
e nepravedno, lo{o i nedostojno za <strong>na</strong>{ata qubov koga pristrasno povlastuva<br />
pomal broj i e surovo za mnozinstvoto. Toga{ toa nu`no gi<br />
umno`uva svoite neprijateli kon sebe i gi prisiluva da im se odmazduvaat<br />
<strong>na</strong> prestapni~kite postapki koi toa e prisileno da gi kaznuva.<br />
Vistinskite poimi za pravednoto i nepravednoto, za moralnoto dobro<br />
i zlo, za vistinskata zasluga i ogre{uvawe ne zavisat od politi~kiot<br />
karakter <strong>na</strong> politi~koto op{testvo. Od korisnosta i od samata nu-<br />
`nost <strong>na</strong> ne{tata proizleguva toa lu|eto sekoga{ da se prisileni da<br />
~uvstvuvaat deka postojat odredeni <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> deluvawe koi tie nu`no<br />
go sakaat i gi usvojuvaat kaj svoite sogra|ani i vo op{testvoto, kako i<br />
deka postoi eden drug <strong>na</strong>~in koi tie so svojata priroda se prisileni da<br />
go mraat i osuduvaat. Vrz samata <strong>na</strong>{a su{ti<strong>na</strong> se zasnovani <strong>na</strong>{ite<br />
pretstavi za zadovolstvoto i bolkata, za pravednoto i nepravednoto,<br />
za doblesta i porokot. Edinstve<strong>na</strong>ta razlika e {to zadovolstvoto i<br />
bolkata neposredno i ved<strong>na</strong>{ se ~uvstvuvaat preku <strong>na</strong>{iot mozok, a<br />
pogodnostite <strong>na</strong> pravdata i doblesta obi~no ni se poka`uvaat duri<br />
kako rezultat <strong>na</strong> slo`eni razmisluvawa i iskustvoto, a nedostigot vo<br />
niv<strong>na</strong>ta formacija i vo okolnostite vo koi `iveat ~estopati mnogumi<strong>na</strong><br />
gi spre~uva da gi stek<strong>na</strong>t ovie iskustva, ili barem to~no da gi<br />
stek<strong>na</strong>t. 987<br />
Tretiot prigovor {to mu se upatuva <strong>na</strong> sistemot <strong>na</strong> fatalizam e<br />
deka lu|eto gi sili kon zlostorstva i gi pravi ne~uvstvitelni za gri-<br />
`a <strong>na</strong> sovesta. Na ovoj prigovor, Holbah odgovora deka dobriot i lo-<br />
{iot ~ovek deluvaat pod vlijanie <strong>na</strong> motivite koi poded<strong>na</strong>kvo se nu`ni.<br />
Tie se razlikuvaat samo spored organizacijata <strong>na</strong> svoite organizmi<br />
i ideite koi sebesi si gi sozdale za sre}ata i ottamu nie nu`no edniot<br />
go sakame, a drugiot go mrazime. Ottamu {to zakonot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata priroda<br />
saka{e ~uvstvitelnoto su{testvo neprestano da raboti <strong>na</strong> svoeto<br />
samoodr`uvawe, toj ne mo`e{e <strong>na</strong> lu|eto da im ostavi mo`nost da ja<br />
izbiraat slobodata pove}e da ja sakaat bolkata odo{to zadovolstvoto,<br />
porokot odo{to korista, zlostorot odo{to doblesta. Samata su{ti<strong>na</strong><br />
z<strong>na</strong>~i go obvrzuva ~ovekot da gi razlikuva postapkite koi nemu mu se<br />
polezni od onie koi mu se {tetni. 988<br />
987<br />
Ibid, str. 154-155.<br />
988<br />
Ibid, str. 155-158. Dobro vospitanite lica, veli <strong>na</strong>tamu Holbah, gi<br />
steknuvaat ovie ~uvstva tokmu preku vospituvaweto. Ovie ~uvstva se zacvrsteni<br />
ili raskolebani so javnoto mislewe i praktikata, so primerite {to se<br />
imaat pred o~i. Vo rasipano op{testvo gri`ata <strong>na</strong> sovest ili ne postoi ili<br />
<strong>na</strong>brzo is~eznuva, za{to lu|eto vo site postapki se prisileni sekoga{ da go<br />
zemat predvid sudot <strong>na</strong> svoite sogra|ani. Nikoga{ nie ne se sramime, nitu sovesta<br />
ne grize zaradi postapkite koi site gi odobruvaat ili site gi prezemaat.<br />
Pod rasipa<strong>na</strong> vlada onie {to ~ezneat kon pari, dobivka i grabe`i ne crve-<br />
512
3. XEREMI BENTAM<br />
Spored Xeremi Bentam, sekoj prirodno se stremi kon zadovolstvo<br />
(o<strong>na</strong> {to mu e od korist) i izbegnuvawe <strong>na</strong> bolka (o<strong>na</strong> {to mu e<br />
{tetno). Toa e osnovniot zakon <strong>na</strong> koj mu e pot~inet psihi~kiot `ivot<br />
kako {to fizi~kata materija mu e pot~ineta <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> gravitacijata.<br />
989 Ottuka, etikata nema za zada~a da odreduva nekoi svoi vrednosti,<br />
ne treba da postapuva normativno, bidej}i {to e dobro jasno se gleda<br />
od o<strong>na</strong> kon {to se stremat lu|eto, a toa e zadovolstvoto. Nejzi<strong>na</strong>ta<br />
zada~a se sostoi samo vo toa da gi pro<strong>na</strong>jde pati{ta i kriteriumi <strong>na</strong><br />
koj <strong>na</strong>~in posigurno da se dojde do zadovolstvoto, da go <strong>na</strong>u~i ~ovekot<br />
kako posigurno da presmetuva, kako da izbira i odlu~uva. Toa ottamu<br />
{to iako site zadovolstva sami po sebe se dobri, nivnite posledici<br />
<strong>na</strong>t poradi niskost zardi kra`bite i grabe`ite <strong>na</strong> koi so `iv primer se ovlasteni.<br />
Vo razvrat<strong>na</strong> <strong>na</strong>cija nikoj ne crvenee zardi brakolomstvo. Vo suvere<strong>na</strong><br />
zemja ne se crvenee zaradi toa {to se ubiva poradi ne~ie sfa}awe. Taka gri`ata<br />
za <strong>na</strong>{ata sovest kako i vistinskite ili la`nite pretstavi koi gi imame<br />
za pristojnosta, doblesta, pravdata itn. se nu`<strong>na</strong> posledica <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot temperament<br />
modificiran od op{testvoto vo koe `iveeme. Ubiecot i kradecot, vo<br />
megusebniot `ivot, nemaat nitu sram, ni gri`a <strong>na</strong> sovest. Ibid, str. 156.<br />
989<br />
Toa e <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> korisnost <strong>na</strong> Xeremi Bentam. Vo svojot "Voved<br />
vo <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> moralot i zakonodavstvoto" (1780), Bentam veli: "Prirodata go<br />
stavila ~ovekoviot rod pod vlasta <strong>na</strong> dva suvereni gospodari, <strong>na</strong> bolkata i zadovolstvoto.<br />
Samo tie mo`at da uka`at {to treba da pravime kako i da opredelat<br />
{to }e storime. Standardot <strong>na</strong> pravednoto i nepravednoto, od ed<strong>na</strong> sta<strong>na</strong>,<br />
i sinxirot <strong>na</strong> pri~inite i posledicite, od druga stra<strong>na</strong>, se vrzani za nivniot<br />
prestol. Tie upravuvaat so <strong>na</strong>s vo sî {to pravime, vo se {to ka`uvame i<br />
vo se {to mislime: sekoj obid da se otfrli nivniot jarem }e poslu`i samo<br />
kako dokaz i potvrda <strong>na</strong> nivnoto postoewe. Nie <strong>na</strong> zborovi mo`e da se prepravame<br />
deka go otfrlame nivnoto vladeewe: no, vo stvarnosta seto vreme opstanuvame<br />
nivni podanici. Principot <strong>na</strong> korisnosta go podrazbira ovoj odnos <strong>na</strong><br />
pot~inetost i go zema za osnova <strong>na</strong> onoj sistem ~ija cel e da izgradi zgrada <strong>na</strong><br />
sre}ata so pomo{ <strong>na</strong> razumot. Onie pak sistemi koi se obiduvaat da go osporat<br />
ispituvaat z<strong>na</strong>ci <strong>na</strong>mesto setila i deluvaat vo temni<strong>na</strong> <strong>na</strong>mesto pri svetli<strong>na</strong>.<br />
v. Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do konca XIX<br />
vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 399-400. ...Dejstvieto {to eden ~ovek go prezema,<br />
sekoga{ e dejstvie za koe vo daden moment toj misli deka }e mu donese<br />
<strong>na</strong>jgolemo mo`no zadovolstvo. Isprav<strong>na</strong> postapka, dejstvieto koj toj treba da<br />
go prezeme, e o<strong>na</strong> dejstvie koe <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e mu donese <strong>na</strong>jgolemo zadovolstvo...<br />
Doblesta spored ovaa teorija e prosvete<strong>na</strong> sebi~nost, a grevot samo pogre{no<br />
presmetuvawe <strong>na</strong> sopstveniot li~en interes... Moeto sopstveno zadovolstvo i<br />
bolka opredeluvaat {to }e pravam, me|utoa <strong>na</strong>jgolemata sre}a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemiot<br />
broj lu|e operdeluva {to treba da pravam. Mabbott, J. D. Uvod u etiku, Nolit,<br />
Beograd, 1981, str 30 i 31.<br />
513
mo`at da bidat lo{i, t.e. bolni. Zatoa, va`no e da se <strong>na</strong>jdat nekoi kriteriumi<br />
za presmetuvawe i odbirawe <strong>na</strong> zadovolstvata, a toa se: sili<strong>na</strong>ta<br />
(intenzitetot), traeweto, izvesnosta (stepen <strong>na</strong> sigurnost deka<br />
zadovolstvoto }e se postigne), bliskosta, plodnosta (izvesnost deka<br />
zadovolstvoto kon koe se te`nee }e bide izvor <strong>na</strong> novi zadovolstva),<br />
~istotata (izvesnost deka zadovolstvoto nema da stane izvor <strong>na</strong> bolka)<br />
i brojot <strong>na</strong> licata <strong>na</strong> koi zadovolstvoto mo`e da se pro{iri. Zaedni-<br />
~kiot vrven kriterium i cel <strong>na</strong> moralot, <strong>pravoto</strong> i <strong>na</strong> `ivotot mo`e<br />
da bide: <strong>na</strong>jgolema sre}a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolem broj lu|e (maksimalizacija <strong>na</strong> zadovolstvata<br />
i minimizacija <strong>na</strong> bolkite). 990 A <strong>na</strong> pra{aweto, zo{to ~ovekot<br />
treba da vodi smetka za sre}ata <strong>na</strong> drugite, Bentam go dava sledniov<br />
nesporno <strong>na</strong>jdobar odgovor: za{to i samiot poedinec <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>-<br />
~in podobro }e go ostvari svojot interes i korist, za{to negoviot dobro<br />
sfaten interes mu <strong>na</strong>lo`uva da se zazeme za drugite lu|e. 991<br />
Bentam ja kritikuva{e teorijata za prirodnoto pravo i op{testveniot<br />
dogovor: ne mo`e da se zboruva za prirodnite prava, za{to<br />
pravata se deca <strong>na</strong> zakonot. Prirodnoto pravo e besmisla <strong>na</strong> {teki<br />
(nonsense on stilts), za{to pravata proizleguvaat od konkretnite situacii<br />
vo dr`avata, a ne od prirodnite prava. 992 Prakti~nite konsekven-<br />
990<br />
Navedeno spored Pavi~evi}, V. Predgovor <strong>na</strong> deloto <strong>na</strong> Mil, Dz. S. Utilitarizam,<br />
Kultura, 1960, Beograd, str. IX-X.<br />
991<br />
I<strong>na</strong>ku, tokmu poradi vakviot stav, Bentam be{e nepravedno kritikuvan<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Marks kako apologet <strong>na</strong> bur`uasko-kapitalisti~kata praktika.<br />
Vidi: Marks, K. Kapital, BIGZ, Beograd, 1971. str. 237.<br />
992<br />
Central<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> prirodnoto pravo be{e deka "pravednosta" <strong>na</strong><br />
pozitivnoto pravo zavisi od negovata soglasnost so obrazecot koj se <strong>na</strong>o|a vo<br />
~ovekovata priroda ili razumot. Pozitivnoto pravo ne se procenuva spored<br />
posledicite koi gi proizveduva vo zaednicata. Obzirite <strong>na</strong> korisnost ne se<br />
bez z<strong>na</strong>~ewe, me|utoa se razli~ni od barawata za pravda. Pravoto ima cel vo<br />
sebe: da ja efektuira idejata <strong>na</strong> pravdata. Ova me|utoa ne treba da se zeme vo<br />
z<strong>na</strong>~ewe deka sekoj zakon ima soodveten idealen obrazec vo razumot. Na{iot<br />
razum se ograni~uva sebesi <strong>na</strong> mal broj osnovni, o~igledni principi i pravednosta<br />
<strong>na</strong> opredelen zakon zavisi od toa dali zakonot mo`e da se smeta za dedukcija<br />
od osnovnite principi. Pritoa, filozofijata <strong>na</strong> prirodnoto pravo se<br />
izgraduva vrz intelektual<strong>na</strong>ta intuicija, odnosno <strong>na</strong> ~uvstvoto <strong>na</strong> o~iglednost<br />
{to, se pretpostavuva, ja garantira ispravnosta <strong>na</strong> osnovnite principi,<br />
koi vo stvarnosta ne se ni{to pove}e od momenten dogmatski i pateti~en<br />
izraz <strong>na</strong> postoj<strong>na</strong>ta moral<strong>na</strong> i prav<strong>na</strong> svest.<br />
So utilitarizmot <strong>na</strong> Bentam se pojavi nov pristap. Toj saka{e da gi<br />
trgne site koncepcii za vrodeni idei ili apriorni vistini. Spored nego moral<strong>na</strong>ta<br />
svest ne pretstavuva otkrovenie <strong>na</strong> ve~ni vistini, tuku ednostavno katalog<br />
<strong>na</strong> tradicio<strong>na</strong>lni stavovi i predrasudi koi te{ko e da se otfrlat, za-<br />
{to se vkoreneti vo svesta <strong>na</strong> lu|eto. Namesto dogmatski da go izdigne moralnoto<br />
~uvstvo do apsolutno va`ewe, progresiv<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> moralot treba da<br />
514
ci koi go predizvikuvaat <strong>pravoto</strong> sekoga{ mu prethodat <strong>na</strong> istoto, a ne<br />
od nekakvi generalni principi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Od realnite zakoni proizleguvaat<br />
realni prava, a od ima|i<strong>na</strong>rnite zakoni (prirodnoto pravo)<br />
ima|i<strong>na</strong>rni prava. Moralnosta <strong>na</strong> utilitarizmot za ~ovekovite prava,<br />
vsu{nost, go menuva izvorot <strong>na</strong> nivnoto opravduvawe, a ne im se sprotivstavuva<br />
sodr`inski. Op{testveniot dogovor, pak e fikcija koja ne e<br />
vo sostojba da dade odgovor <strong>na</strong> pra{aweto za postoeweto i opstanokot<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. Ottamu, Bentam smeta deka vladite treba da bidat<br />
ocenuvani spored toa dali se obiduvaat da promoviraat <strong>na</strong>jgolema sre-<br />
}a za <strong>na</strong>jgolem broj lu|e, a ne spored povikuvaweto <strong>na</strong> po~ituvaweto <strong>na</strong><br />
apstraktni individualni prava. Na toj <strong>na</strong>~in, kako prethodnik <strong>na</strong> pozitivizmot,<br />
Bentam me|u prvite ja izlo`il idejata deka <strong>pravoto</strong> ne e<br />
ne{to {to ve}e postoi vo svetot i {to se otkriva so ispravniot um,<br />
tuku, deka nezavisno od toa dali e dobro ili lo{o, pretstavuva ~ove~ka<br />
tvorba koja lu|eto so svoja volja ja pridodavaat kon svetot vo koj<br />
`iveeat. 993 Vrz taa osnova <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la zamislata deka zakonite, odnosno<br />
<strong>pravoto</strong> se <strong>na</strong>redbi (zapovedi), zabrani ili odobruvawa <strong>na</strong> suvereniot<br />
zakonodavec, koi suverenot posredno ili neposredno preku pot~inetiot<br />
organ izre~no go izdava ili mol~e{kum go prifa}a i priz<strong>na</strong>va.<br />
Negovite stavovi proizleguvaat od teorijata za maksimalizaciajata<br />
<strong>na</strong> sre}ata, 994 spored koja zadovolstvoto ne e samo motiv, tuku<br />
prodre do racio<strong>na</strong>lniot princip koj se <strong>na</strong>o|a zad moralnoto ~uvstvo i upravuva<br />
so nego. Ovoj princip ne se zabele`uva jasno, tuku deluva pove}e nesvesno<br />
i instinktivno. Samo koga }e se iznese vo pol<strong>na</strong> svest mo`no e da se pru-<br />
`i racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> osnova <strong>na</strong> moralot i da se kritikuva i korigira moralnoto<br />
~uvstvo, ako postoi opasnost toj da se iskol~i ili da stane stag<strong>na</strong>nten.<br />
Bentam smeta{e deka mo`e da go vostanovi ovoj princip vrz empiriska<br />
osnova zemaj}i ja predvid prirodata <strong>na</strong> ~ovekot. Site ~ove~ki streme`i se<br />
streme`i za sre}a. Sre}ata, spored toa, e dobra rabota po sebe i moralniot<br />
princip <strong>na</strong> povedenieto mora da ima za cel takvo povedenie koe proizveduva<br />
<strong>na</strong>jgolem mo`en zbir <strong>na</strong> sre}a vo svetot. Spored toa, vrednosta <strong>na</strong> povedenieto<br />
zavisi od posledicite koi gi proizveduva, mereno so odnosot <strong>na</strong> ~ove~koto zadovolstvo<br />
(sre}a) i bolka. Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996,str. 325.<br />
993<br />
Utilitarizmot <strong>na</strong> Bentam i dr. su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ja sveduva <strong>na</strong><br />
sredstvo za ostvaruvawe <strong>na</strong> op{tata korist, koja se sostoi vo <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong><br />
sre}a i blagosostojba za <strong>na</strong>jgolem mo`en broj lu|e. Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong><br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, str. 257-258. A negovata "Everybody to count for one, nobody for more<br />
than one," progresivno e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> isklu~ivo so ogled <strong>na</strong> feudalniot sistem<br />
spored koj poedincite imaat razli~<strong>na</strong> vrednost i zatoa be{e ideal<strong>na</strong> kako<br />
ideologija <strong>na</strong> gra|anstvoto. V. Tugendhat, E. op. cit. str. 283-284.<br />
994<br />
Bentamoviot <strong>na</strong>jvisok princip <strong>na</strong> dejstvuvawe zapoveda da dejstvuvam<br />
<strong>na</strong> takov <strong>na</strong>~in vkupniot zbir <strong>na</strong> sre}ata vo svetot da bide {to e mo`no<br />
pogolem. Na toj <strong>na</strong>~in od mene se bara procenuvaj}i go dejstvuvaweto da ne zemam<br />
predvid dali dejstvieto mi pru`a zadovolstvo mene ili <strong>na</strong> drugite. Ista<br />
515
i cel <strong>na</strong> ~ovekovoto deluvawe. 995 ^ovekot se otka`uva od zadovolstvo<br />
samo toga{ koga o~ekuva pogolemo ili pova`no zadovolstvo. Spored<br />
toa, pri sekoe dejstvie treba da se presmetuva kolku toa dejstvie dava<br />
zadovolstva, a kolku nezadovolstva. Ako smetkata poka`uva vi{ok <strong>na</strong><br />
zadovolsto, toga{ deloto e dobro, a ako poka`uva kusok, toga deloto e<br />
zlo (lo{o). Moralnoto deluvawe <strong>na</strong>stanuva po oce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deluvaweto<br />
so ogled <strong>na</strong> ostvare<strong>na</strong>ta korist, interes, sre}a. Na samata ~ove~ka prite`i<strong>na</strong><br />
treba da mu se pripi{e <strong>na</strong> zadovolstvoto <strong>na</strong> drugite kako i <strong>na</strong> moeto<br />
sopstveno zadovolstvo, pa dejstvieto koe im e od korist <strong>na</strong> drugite ima prednost<br />
<strong>na</strong>d dejstvieto koe e korisno, no vo pomal stepen, za mene. Ros, A. Pravo i<br />
pravda, CID, Podgorica, 1996,str. 326. Spored ovaa teorija celta <strong>na</strong> sekoe razumno<br />
bitie e da dostigne <strong>na</strong>jgolem stepen <strong>na</strong> sre}a. Toa e edinstvenoto <strong>na</strong>~elo<br />
spored koe se ram<strong>na</strong>t i mora da se ram<strong>na</strong>t lu|eto. Site motivi se reduciraat<br />
<strong>na</strong> eden osnoven motiv - li~niot interes, korist i <strong>na</strong>jgolema sre}a. I <strong>na</strong>jrasipanite<br />
i <strong>na</strong>j~esnite, spored Bentam imaat ed<strong>na</strong>kvi motivi <strong>na</strong> povedenieto.<br />
Kako ednite, taka i drugite se obiduvaat da ja zgolemat svojata sre}a. I toga{<br />
koga individualniot egoizam go <strong>na</strong>so~uva <strong>na</strong> op{testveniot, Bentam toa go<br />
pravi od utilitaristi~ki pri~ini. ^ovekot se svrtuva kon drug ~ovek, za{to<br />
toa mu stanuva korisno. Toa go <strong>na</strong>veduva da go ubla`i egoizmot. Za po~etok dovolno<br />
e ~ovekot da se pretstavi prividno neegoisti~en, a koga }e uvidi deka<br />
vakvoto pretvarawe e nesnosno i deka pri toa se izlo`uva <strong>na</strong> opasnost deka }e<br />
bide razotkrien, toj }e stane vo celos<strong>na</strong> smisla neegoisti~en. Taka od dobro<br />
sfateniot individualen interes se ra|a `elba da mu se <strong>na</strong>pravi dobro <strong>na</strong> drugite<br />
lu|e, za{to so toa se postignuva sopstvenoto dobro. Toga{ i moralnoto<br />
delo dobiva op{to z<strong>na</strong>~ewe: dobro e sprema toa sî {to go u<strong>na</strong>preduva op{toto<br />
dobro. Toa pretstavuva zbir <strong>na</strong> dobrata <strong>na</strong> poedincite. Spored toa celta <strong>na</strong><br />
moralnoto deluvawe glasi: u<strong>na</strong>preduvaj go op{toto dobro ili raboti za {to<br />
pogolema sre}a <strong>na</strong> {to pogolem broj lu|e. Taka site postoe~ki odnosi vo celosot<br />
mu se podredeni <strong>na</strong> odnosot <strong>na</strong> korisnosta. Bentam misli deka glav<strong>na</strong>ta<br />
zada~a <strong>na</strong> moralot i <strong>na</strong> zakonodavecot e da mu poka`at sekomu {to e negova<br />
<strong>na</strong>jgolema korist. Na toj <strong>na</strong>~in moralot se reducira <strong>na</strong> izmiruvawe "presmetka<br />
<strong>na</strong> zadovolstvoto i nezadovolstvoto." Moralot vo su{ti<strong>na</strong> e aritmetika<br />
{to treba da presmeta koe povedenie i deluvawe dava <strong>na</strong>jdobri rezultati<br />
i <strong>na</strong> ~ovekot mu nosi <strong>na</strong>jgolema korist i sre}a. Kolakovi}, J. Historija novovjekovnih<br />
politi~kih teorija, Zrinski, ^akovec, 1976, str. 220-221.<br />
995<br />
Po~et<strong>na</strong>ta to~ka <strong>na</strong> Bentam e deka site ~ove~ki streme`i pretstavuvaat<br />
te`nenie kon zadovolstvo. Toa sekako ne z<strong>na</strong>~i deka lu|eto sekoga{<br />
se odnesuvaat egoisti~no vo voobi~ae<strong>na</strong> smisla, t. e. deka baraat korist za<br />
sebe bez da se gri`at za interesite <strong>na</strong> drugite. Bentam nikako ne bi osporil<br />
deka ~ovek sposoben za neegoisti~ni, samo`rtvuva~ki ili herojski dela, predizvikani<br />
so ~uvstvio <strong>na</strong> simpatija za drugite. Toj samo veli deka takvite<br />
dela vo kraen slu~aj se usloveni od ~ove~kiot streme` za sopstveno zadovolstvo,<br />
imeno zadovolstvo od po~ituvawe <strong>na</strong> ~uvstvoto <strong>na</strong> simpatija za drugi. Ros,<br />
A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996, str. 326.<br />
516
oda koja e pod vlasta <strong>na</strong>: bolkata, kaz<strong>na</strong>ta i zadovolstvoto, <strong>na</strong>gradata<br />
í e organski svojstveno sfa}aweto za <strong>pravoto</strong> kako mehanizam <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradi<br />
i kazni, za koe celesoobraznosta e pojdovno <strong>na</strong>~elo vo odreduvaweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i ne<strong>pravoto</strong>. Bentam, vsu{nost, go opi{a principot<br />
<strong>na</strong> korisnosta kako fundamentalen aksiom spored koj <strong>na</strong>jgolemata sre-<br />
}a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemiot broj lu|e e merilo <strong>na</strong> ispravnoto i neispravnoto. 996<br />
Vo negovoto tolkuvawe <strong>na</strong> ovaa maksima, treba{e, me|u drugoto da se<br />
opravda vr{eweto <strong>na</strong> vlasta preku prisilni zakoni i da se opravda pokoruvaweto,<br />
no koga toa okolnostite go baraat i nepokoruvaweto <strong>na</strong><br />
zakonot. Taka utilitarizmot sta<strong>na</strong> i teorija za opravduvawe <strong>na</strong> vlasta<br />
i granica <strong>na</strong> vlasta. 997<br />
4. RUDOLF JERING<br />
Za razbirawe <strong>na</strong> koncepcijata za pravdata <strong>na</strong> Rudolf Jering va-<br />
`no e <strong>na</strong>jprvin da se istakne distinkcija {to vo deloto "Cel vo <strong>pravoto</strong>"<br />
od 1844 toj ja pravi me|u zakonot <strong>na</strong> kauzalitetot vo oblasta <strong>na</strong><br />
prirodnite pojavi i zakonot <strong>na</strong> celta vo oblasta <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie.<br />
Toa razlikuvawe mo`e <strong>na</strong>jednostavno da se sogleda od sledniov<br />
{ematski prikaz.<br />
996<br />
Na sovr{eniot sistem <strong>na</strong> zakoni mu e potreb<strong>na</strong> nekoja mera <strong>na</strong> sovr{enstvo<br />
za da se postavi cel: kriteriumot <strong>na</strong> dobroto koj go usvoi Bentam<br />
be{e korisnosta. Korisnosta e o<strong>na</strong> {to e korisno za ~ovekovite su{testva...<br />
Korisnosta e seto o<strong>na</strong> {to lu|eto go smetaat za dobro, o<strong>na</strong> kon {to dokolku<br />
im se uka`e prilika, bi se stremele. Toj pove}e go saka{e izrazot "sre}a"<br />
taka {to izrazite "korisnost" i "sre}a" se zamenlivi. Samiot Bentam veli: "<br />
Za princip <strong>na</strong> korisnosta, go smetam onoj princip koj ja odobruva i osuduva<br />
sekoja mo`<strong>na</strong> akcija vo soglasnost so tendenciite koi taa akcija ja poseduva<br />
da ja zgolemi ili smali sre}ata <strong>na</strong> liceto ~ii iteresi se vo pra{awe, ili so<br />
drugi zborovi, da ja ovozmo`uva taa sre}a ili da ja popre~uva. Velam sekoja<br />
mo`<strong>na</strong> akcija i ottamu mislam ne samo <strong>na</strong> sekoja postapka <strong>na</strong> privatnoto lice,<br />
tuku i <strong>na</strong> sekoja mera <strong>na</strong> vlasta. Za korisnost se smeta o<strong>na</strong> svojstvo <strong>na</strong> sekoj<br />
predmet preku koj toj predmet ja pouspe{uva blagodetot, prijatnosta, dobroto<br />
ili sre}ata (site ovie <strong>na</strong>zivi vo ovoj slu~aj se sveduvaat <strong>na</strong> isto) ili ({to<br />
povtorno se sveduva <strong>na</strong> isto) go popre~uvaat slu~uvaweto <strong>na</strong> {teta, bolka, zlo<br />
ili nesre}a <strong>na</strong> onoj ~ii interesi se vo pra{awe. Ako se raboti za zaednica vo<br />
celi<strong>na</strong>, zboruvame za sre}a <strong>na</strong> zaednicata: ako se raboti za nekoj opredelen poedinec,<br />
toga{ za sre}a <strong>na</strong> poedinecot. v. Tubi}, R. op. cit, str. 400.<br />
997<br />
Hart, H. Ogledi iz filozofije prava, PLATΩ, Beograd, 2003, str. 136.<br />
517
Zakon <strong>na</strong> kauzalitetot<br />
pri~i<strong>na</strong><br />
Causa efficiens<br />
zatoa {to<br />
nema posledica bez pri~i<strong>na</strong><br />
posledica<br />
(zaradi mi<strong>na</strong>toto)<br />
volja<br />
uslove<strong>na</strong> od celta<br />
Causa fi<strong>na</strong>lis<br />
Za takva volja<br />
stanuva zbori i pri<br />
situacii <strong>na</strong><br />
Zakon <strong>na</strong> celta<br />
postapka (sredstvo)<br />
za da<br />
Quod met (sakav za{to<br />
bev prisilen<br />
(Paulus)<br />
primer: kradam za da<br />
gi prehra<strong>na</strong>m decata<br />
nema postapka bez cel<br />
cel (insters)<br />
zadovolstvo<br />
bolka<br />
prisilba<br />
dol`nost<br />
<strong>na</strong>log <strong>na</strong> zakon<br />
bez svest ludak<br />
od <strong>na</strong>vika<br />
Spored u~eweto za dovol<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong>, veli Jering, ni{to vo<br />
svetot ne se slu~uva samo od sebe (causa sui), tuku sî {to se slu~uva, t.e.<br />
sekoja prome<strong>na</strong> vo ~uvstvitelniot svet e posledica <strong>na</strong> nekoja prethod<strong>na</strong><br />
druga prome<strong>na</strong>, bez koja taa smata ne bi <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la. Ovaa okolnost koja<br />
{to ja postulira samoto mislewe, a iskustvoto ja potvrduva, kako {to<br />
e poz<strong>na</strong>to, ja <strong>na</strong>rekuvame zakon <strong>na</strong> kauzalnosta. Ovoj zakon vredi i za<br />
voljata. Bez dovol<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> nekoe razdvi`uvawe <strong>na</strong> voljata ne mo`e<br />
da se zamisli, isto kako ni razdvi`uvaweto <strong>na</strong> materijata: slobotata<br />
<strong>na</strong> voljata vo smisla deka voljata mo`e spontano da se razdvi`i bez nikakva<br />
pri~i<strong>na</strong> koja <strong>na</strong> toa ja goni e Minhauzen koj sam sebesi se izvlekuva<br />
od kalta vle~ej}i se za pramen od svojata kosa.<br />
Z<strong>na</strong>~i dovol<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> e potreb<strong>na</strong> za voljata, ba{ kako i za<br />
prirodata. Me|utoa, kaj prirodata, pri~i<strong>na</strong>ta e od mehani~ki vid: pri-<br />
~i<strong>na</strong>ta (causa efficiens), a kaj vojlata od psiholo{ki vid: cel (causa fianlis).<br />
Kamenot ne pa|a za da padne, tuku zatoa {to mora, t.e. zatoa {to<br />
mu e istrg<strong>na</strong>ta podlogata, me|utoa ~ovekot koj deluva toa ne go pravi<br />
poradi ne{to "zatoa {to," tuku zatoa "za da" - za so toa ne{to da postigne.<br />
Ova "za da" za voljata e isto taka neizostavno, kako "zatoa {to"<br />
za kamenot: kako {to dvi`eweto za kamenot ne e mo`no bez pri~i<strong>na</strong>,<br />
taka ne e mo`no nitu dvi`eweto <strong>na</strong> voljata bez cel. Vo prviot slu~aj<br />
zboruvame za mehani~ki (zakon <strong>na</strong> kauzalnosta), a vo vtoriot za psiholo{ki<br />
zakon <strong>na</strong> kauzalnosta (zakon <strong>na</strong> celta). Zakonot <strong>na</strong> kauzalnosta<br />
glasi: nema proces vo <strong>na</strong>dvore{niot ~uvstvitelen svet bez nekoj prethoden<br />
koj go pri~inil ili nema posledica bez pri~i<strong>na</strong>. Zakonot <strong>na</strong> ce-<br />
518
lta glasi: nema sakawe, ili {to e isto, nema postapka bez cel. 998 ...Negativno<br />
izrazeno toa z<strong>na</strong>~i: sakaweto, v<strong>na</strong>tre{niot proces <strong>na</strong> obrazuvaweto<br />
<strong>na</strong> voljata ne potpa|a pod zakonot <strong>na</strong> kauzalnosta, dvi`e~kata<br />
pri~i<strong>na</strong> za voljata ne e pri~i<strong>na</strong>ta, tuku celta. Me|utoa, ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> voljata, nejzi<strong>na</strong>ta pojava vo ~uvstvitelniot svet spa|a pod zakonot<br />
<strong>na</strong> kauzalnosta. Onoj prv stadium <strong>na</strong> voljata e v<strong>na</strong>tre{en, a onoj vtoriot<br />
<strong>na</strong>dvore{en. 999<br />
Za Jering, celta - odr`uvawe <strong>na</strong> `ivotot go predizvika imotot<br />
(bez imot nema obezbeduvawe <strong>na</strong> idniot `ivot). Niv<strong>na</strong>ta zaedni~ka cel<br />
potoa doveduva do <strong>pravoto</strong> (bez pravo nema obezbeduvawe <strong>na</strong> `ivotot i<br />
imotot). 1000 Pravdata pak, e o<strong>na</strong> {to im odgovara <strong>na</strong> site, pri {to site<br />
mo`at da opsta<strong>na</strong>t. 1001 Op{testvoto ima kolku pravo, tolku i dol`nost<br />
<strong>na</strong> interesot <strong>na</strong> individualniot egoizam da mu go sprotivstavi sopstvniot<br />
interes. Interesot <strong>na</strong> op{testvoto e <strong>na</strong>so~en kon toa {to mu<br />
odgovara ne samo <strong>na</strong> poedinecot, tuku <strong>na</strong> site, pri {to site mo`at da<br />
opsta<strong>na</strong>t, a toa ne e ni{to drugo tuku - pravda. 1002 A ako interesot <strong>na</strong><br />
998<br />
Jering, F. R. Ciq u pravu, CID Podgorica, 1998, str. 17. ... Nadvore-<br />
{<strong>na</strong>ta priroda, pra{a<strong>na</strong> za pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nejzinite procesi go upatuva <strong>na</strong><strong>na</strong>zat<br />
onoj koj pra{uva, a voljata <strong>na</strong><strong>na</strong>pred, prvata odgovata so quia, a vtoata so ut.<br />
str. 18.<br />
999<br />
Ibid, str. 20.<br />
1000<br />
Prvata cel <strong>na</strong> voljata so koja se sre}ava ~ovekot od<strong>na</strong>pred mu ja<br />
opredelila prirodata sosema ed<strong>na</strong>kvo kako i <strong>na</strong> `ivotnite: toa e odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> sopstveniot `ivot. Nelagodnosta i bolkata go u~at {to mu se protivi <strong>na</strong><br />
negovata volja i go go<strong>na</strong>t toa da go odbegnuva: lagodnosta i zadovolstvoto i ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> zdravje mu donesuvaat izvesniost deka im odgovoril <strong>na</strong> uslovite <strong>na</strong><br />
svojot `ivot... Me|utoa gri`ata za <strong>na</strong>redniot den predizvika<strong>na</strong> so gor~livoto<br />
iskustvo preku koe ~ove{tvoto pomi<strong>na</strong>lo vo eden period koga prirodata pove}e<br />
ne nudela sî vo dovolen oblik, a ~ovekot da ne moral da traga za toa, e<br />
prvobitniot prakti~en motiv <strong>na</strong> imotot, toa e streme` <strong>na</strong>so~en ne samo kon<br />
dobivawe <strong>na</strong> momentnite potrebi, tuku <strong>na</strong> dobivawe i <strong>na</strong>trupuvawe <strong>na</strong> sredstva<br />
za `ivot koi duri vo idni<strong>na</strong> }e bidat potrebni. So toa doa|ame do vtoriot<br />
vid samopotvrduvawe: ekonomskiot... Celta <strong>na</strong> odr`uvaweto <strong>na</strong> `ivotot ja<br />
predizvika sopstvenosta - bez sopstvernosta nema obezbeduvawe <strong>na</strong> idni<strong>na</strong><strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> `ivotot: niv<strong>na</strong> zaedni~ka cel potem doveduva do <strong>pravoto</strong> - bez <strong>pravoto</strong><br />
nema obezbeduvawe <strong>na</strong> `ivotot i sopstvenosta. Ibid, str. 41-42.<br />
1001<br />
Ibid, str. 70.<br />
1002<br />
Ibid, str. 72. Kako svoevid<strong>na</strong> <strong>na</strong>pravda koja proizleguva od sprotivstavenite<br />
interesi <strong>na</strong> dr`avata i poedinecot Jering go <strong>na</strong>veduva sledniov<br />
primer. Vo nekoi severnoamerikanski dr`avi vo koi vladee{e ropstvo do<br />
gra|anskata voj<strong>na</strong> pod zaka<strong>na</strong> so smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> be{e zabraneto crncite da se pou~uvaat<br />
<strong>na</strong> ~itawe i pi{uvawe... Ako robot mo`e da ~ita i pi{uva toj }e prestane<br />
da bide zapre`no `ivotno, }e stane ~ovek, }e gi istakne svoite ~ove~ki<br />
prava i so toa }e go zagrozi <strong>na</strong>{iot op{testven poredok sozdaden vrz ust-<br />
519
site bara izvesen poredok, toga{ <strong>na</strong>jprvo mora da se z<strong>na</strong>e dali toj interes<br />
e dovolno silen samiot da vospostavi poredok i vo toj slu~aj ne e<br />
potreben zakon i nitu <strong>na</strong> eden zakon ne mu e potrebno da <strong>na</strong>reduva brak<br />
ili da zabranuva samoubistvo. 1003<br />
Spored Jering, samata priroda <strong>na</strong> ~ovekot mu go poka`ala patot<br />
po koj mora da trgne za nekoj drug da pridobie za svoite celi, patot <strong>na</strong><br />
povrzuvawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta cel so tu|iot interes. Vrz ovaa formula se<br />
zasnova celokupniot <strong>na</strong>{ ~ove~ki `ivot: dr`avata, op{testvoto, trgovijata<br />
i komunikaciite. Koopereacijata <strong>na</strong> pogolem broj lu|e zaradi<br />
ista cel se ostvaruva samo taka {to interesite <strong>na</strong> site <strong>na</strong> krajot se<br />
steknuvaat vo ista kraj<strong>na</strong> to~ka. Mo`ebi nikoj od niv pred o~i ja nema<br />
celta kako takva, tuku samo svojot sopstven interes, me|utoa poklopuvaweto<br />
<strong>na</strong> nivnite interesi so op{tata cel, doveduva do toa, trudej}i<br />
se samo za sebe, sekoj istovremeno da raboti i za op{tata cel. 1004<br />
Organizacijata <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta cel ja karakterizira mnogu {iroka<br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Dali so toa vo ramkite <strong>na</strong> ova podra~je polugata<br />
<strong>na</strong> egoizmot ili interesot se proglasuva za nedovol<strong>na</strong> ili izli{<strong>na</strong>?<br />
Nikako, za{to samoto pravo, iako <strong>na</strong> svoeto z<strong>na</strong>me ja nosi devizata <strong>na</strong><br />
nu`nost, sepak e prisileno da se obra}a kon interesot, t.e. <strong>na</strong> slobodnoto<br />
postapuvawe po sopstven izbor, i vo <strong>na</strong>jgolemiot broj slu~ai<br />
svojata cel ja postignuva samo so toa {to proizveduva interes <strong>na</strong> svojata<br />
stra<strong>na</strong>. Zlostornikot ne se gri`i za celta <strong>na</strong> dr`avata ili op{testvoto,<br />
nego kon negovoto delo go vodat samo negovata sopstve<strong>na</strong> cel, negovata<br />
strast, pakosta, pohotlivosta, <strong>na</strong>kratko: negoviot interes. A<br />
tokmu toa e presmetano sredstvo so koe dr`avata gleda da se odbrani<br />
od nego: kaz<strong>na</strong>ta. Za{to kaz<strong>na</strong>ta mu doviknuva: odi po svojot interes,<br />
me|utoa gledaj <strong>na</strong> koja stra<strong>na</strong> toj prete`nuva, za{to ja frliv kaz<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> eden tas. Ako ova sredstvo tolku ~esto ja izneveruva svojata slu`ba,<br />
i pokraj toa {to kaz<strong>na</strong>ta e odmere<strong>na</strong> dovolno visoko, toa <strong>na</strong>jmnogu se<br />
zasnova vrz toa {to zaka<strong>na</strong>ta so kaz<strong>na</strong> e samo ~ista zaka<strong>na</strong>, <strong>na</strong> ~ij psiholo{ki<br />
uspeh vo oddelen slu~aj bitno vlijae presmetkata <strong>na</strong> zlostornikot<br />
za verojatnosta vo odnos <strong>na</strong> otkrivaweto <strong>na</strong> negoviot akt. 1005<br />
Natamu Jering veli deka spored Kant, ~ovekot treba da ispolnuva<br />
dol`nost bez ogled <strong>na</strong> sebesi, t.e. zaradi nekoja subjektiv<strong>na</strong> cel,<br />
tuku zaradi objektiv<strong>na</strong>ta cel. Kantoviot kategori~ki imperativ vrz<br />
koj se zasnova celokupnoto negovo u~ewe za moralot, <strong>na</strong> voljata í upatuva<br />
barawe da se razdvi`uva bez nikakov interes, pottik<strong>na</strong>ta edinstveanovata<br />
<strong>na</strong> ropstvoto. Tamu kade {to `ivotot zavisi od mrakot, vnesuvaweto<br />
svetlost e zlostorstvo koe zaslu`uva smrt. Ibid, str. 196.<br />
1003<br />
Ibid, str. 70.<br />
1004<br />
Ibid, str. 31-32<br />
1005<br />
Ibid, str. 33. Vo ova smisla e interesno i zabele`uvaweto <strong>na</strong> Jering<br />
deka "prisilbata deluva samo dodeka kam{ikot e <strong>na</strong> vidik, a <strong>na</strong>gradata neprestano."<br />
str. 72.<br />
520
no od formalniot princip <strong>na</strong> sakaweto voop{to bez ogled <strong>na</strong> posledicite<br />
koi ottamu se o~ekuvaat. Voljata e li{e<strong>na</strong> od site pobudi koi bi<br />
mo`ele da se javat pri izvr{uvaweto <strong>na</strong> koj i da e zakon, i ottamu kako<br />
edinestven princip koj treba da mu slu`i <strong>na</strong> voljata preostanuva op{-<br />
tata zakonitost <strong>na</strong> postapkite. Imperativot ja isklu~uva sekoja premisa<br />
<strong>na</strong> nekoj interes kako pobuda. Moralniot zakon ne smeeme da go<br />
barame vo ~ovekovata priroda (vo o<strong>na</strong> subjektivnoto), nitu vo okolnostite<br />
<strong>na</strong> svetot (vo o<strong>na</strong> objektivnoto), i pritoa ne smeeme da pravime ni<br />
<strong>na</strong>jmali pozajmici od poz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> ~ovekot, t.e. od antropologijata.<br />
Z<strong>na</strong>~i, ~ovekot kon deluvawe treba da go <strong>na</strong>veduva eden ~ist poim -<br />
ni{to drugo. Vo taa smisla, istaknuva Jering, kolku {to mo`eme da se<br />
<strong>na</strong>devame deka zapre`<strong>na</strong> kola }e razdvi`ime od mesto so pomo{ <strong>na</strong><br />
predavawe za teorijata <strong>na</strong> dvi`ewe, tolku ~ovekovata volja }e ja razdvi`ime<br />
so pomo{ <strong>na</strong> kategori~kiot imperativ... Potreben e realen<br />
pritisok za taa da se radvi`i. Takviot relen pritisok za ~ovekovata<br />
volja e interesot. 1006<br />
Pritoa, Jering ispravno go objasnuva interesot kako li~<strong>na</strong> zainteresiranost<br />
za celta, kako e neizostaven uslov za sekoja postapka.<br />
Deluvawe bez interes e isto tolku apsurdno kako deluvawe bez cel, toa<br />
e psiholo{ka nemo`nost. Vo taa smisla, spored Jering, vo pravo e [openhauer<br />
koga veli: "Sakawe bez interes e sakawe bez motiv, z<strong>na</strong>~i posledica<br />
bez pri~i<strong>na</strong>." I<strong>na</strong>ku, interesot mo`e da bide mnogu mal i mnogu<br />
oddale~en, me|utoa nekoj interes sekoga{ mora da postoi ako celta<br />
treba da stekne mo} <strong>na</strong>d voljata. 1007<br />
Po seto ova Jering go izlo`uva svojot stav za pravdata i pravednosta<br />
koja ja deli <strong>na</strong> formal<strong>na</strong> i materijal<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost. Spored nego,<br />
1006<br />
Ibid, str. 36. Da ispitame dali kaj samoodre~uvaweto e poi<strong>na</strong>ku,<br />
dali volata kako {to toa Kant go o~ekuva od nea e sposob<strong>na</strong> ovde da se razdvi-<br />
`i bez kakov i da e interes. Se `rtvuvam za svoite deca, za svoite prijateli,<br />
za op{to koris<strong>na</strong> svrha, me|utoa ne za persiskiot {ah, ne za izgradba <strong>na</strong> nekakov<br />
hram vo Indija. Moeto samoodre~uvawe nema taka <strong>na</strong>slepo da se vpregne<br />
za da mu bide potaman sekakva cel: toa vr{i kritika, toa pravi razlika me|u<br />
celite. Tie mora da imaat nekoj odnos sprema mene ako treba za niv da se zagrejam.<br />
Protestantot nema da dava prilozi za zdru`enieto <strong>na</strong> Prius, nitu katolikot<br />
za zdru`enieto <strong>na</strong> Gustav Afolf, za celosno nepoz<strong>na</strong>t ~ovek nema da<br />
go storam o<strong>na</strong> {to i za blizok prijatel... Onoj koj deluva ne se stremi kon<br />
du{evno zadovolstvo {to storil dobro delo - toa bi bilo samo ladno zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> dol`nosta bez topli<strong>na</strong> <strong>na</strong> srceto, tuku za zadovolstvo po sebe celosno<br />
li{eno od razmisluvawe {to toa dobro uspoealo vo li~nosta <strong>na</strong> drug, toj<br />
se stremi kon radosta poradi tu|a sre}a. Z<strong>na</strong>~i, sepak nekoja <strong>na</strong>grada! - }e<br />
izvika egoistot: spored toa isto taka egoizam... Sumarno zemeno: "ne postoi<br />
deluvawe za drugite kaj koe subjektot ednovremeno ne saka ne{to i za sebe.<br />
Ibid, str. 38-39.<br />
1007<br />
Ibid, str. 37.<br />
521
prakti~<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> pravednosta e ed<strong>na</strong>kvost. Celta <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta<br />
pravednost e v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, t.e. ramnote`a me|u zaslugata i <strong>na</strong>gradata,<br />
me|u kaz<strong>na</strong>ta i vi<strong>na</strong>ta, a celta <strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta pravednost e<br />
<strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, t.e. ramnomernost vo prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>{ postave<strong>na</strong>ta<br />
norma <strong>na</strong> site slu~ai. Re{avaweto <strong>na</strong> prvata zada~a vo dr`avata<br />
e <strong>na</strong> zakonodavecot. Me|utoa, tamu kade {to toa okolnostite go dozvoluvaat<br />
i baraat, toj mo`e <strong>na</strong> sudijata da mu dade upatstvo samiot da go<br />
primenuva spom<strong>na</strong>toto merilo <strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta ramnote`a, so {to toa<br />
merilo za sudijata dobiva karakter <strong>na</strong> formal<strong>na</strong> obvrzanost. Zada~ata<br />
<strong>na</strong> sudijata se iscrpuva vo re{avaweto <strong>na</strong> drugata zada~a (pravosudstvoto)...<br />
Poimot <strong>na</strong> pravednost e ograni~en <strong>na</strong> onie vlasti za koi mislata<br />
za ed<strong>na</strong>kvosta vo <strong>pravoto</strong> e merodav<strong>na</strong>: <strong>na</strong> zakonodavecot i sudijata...<br />
Z<strong>na</strong>~i, <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvostvo <strong>pravoto</strong> e o<strong>na</strong> vrz {to se zasnova<br />
poimot <strong>na</strong> pravednosta. Pa {to e toa tolku golemo vo ed<strong>na</strong>kvosta koga<br />
<strong>na</strong>jvisokiot poim <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - a toa e pravednosta - ja merime spored<br />
nea? Zo{to <strong>pravoto</strong> bi trebalo da se stremi kon ed<strong>na</strong>kvosta, koga<br />
celata priroda ja negira? I koja vrednost ja ima ed<strong>na</strong>kvosta nezavisno<br />
od sekoe nejzino sodr`insko odreduvawe? Ed<strong>na</strong>kvosta mo`e da bide i<br />
ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> bedata. Dali za zlostornikot e uteha ako z<strong>na</strong>e deka kaz<strong>na</strong>ta<br />
koja go stig<strong>na</strong>la }e gi pogodi i site drugi vo ista polo`ba? Se<br />
~ini deka baraweto za ed<strong>na</strong>kvost ja ima svojata kraj<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> vo ed<strong>na</strong><br />
grda crta <strong>na</strong> ~ovekovoto srce, vo zlobata i zavista - nikomu ne treba da<br />
mu e podobro ili pomalku lo{o odo{to mene, ako jas `iveam vo beda,<br />
neka `ivee i sekoj drug!<br />
Me|utoa, nie vo <strong>pravoto</strong> ne ja sakame ed<strong>na</strong>kvosta, zatoa {to taa<br />
po sebe bi bila ne{to posakuvano (za{to taa voop{to ne e toa, i svetot<br />
se pogri`il za toa i pokraj seta ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> od iljadnici<br />
izvori da se probiva need<strong>na</strong>kvosta), tuku ja sakame zatoa {to taa e<br />
uslov za blagosostojbata <strong>na</strong> op{testvoto. Koga tovarot koj{to op{testvoto<br />
mu go <strong>na</strong>metnuva <strong>na</strong> svoite ~lenovi bi bil need<strong>na</strong>kvo podelen, ne<br />
bi trpel samo onoj del koj premnogu e optovaren, tuku bi trpelo i celoto<br />
op{testvo, te`i{teto bi bilo pomesteno, ramnote`ata <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong>,<br />
a prirod<strong>na</strong> posledica <strong>na</strong> toa e op{testve<strong>na</strong> borba so cel vospostavuvawe<br />
<strong>na</strong> ramnote`a, eventualno i krajno opasno zagrozuvawe i potresuvawe<br />
<strong>na</strong> postojniot op{testven poredok. 1008<br />
Nadvore{<strong>na</strong>ta, apstrakt<strong>na</strong>, mehani~ka ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> sekoj u~esnik<br />
(<strong>na</strong> oddelnite poedinci) mu priz<strong>na</strong>va sosema ed<strong>na</strong>kov del kako i <strong>na</strong><br />
drug. 1009 Ovaa ed<strong>na</strong>kvost sî meri so isto merilo: malite i golemite,<br />
bogatite i siroma{nite, decata i vozrasnite, pametnite i glupite. So<br />
toa {to o<strong>na</strong> {to e need<strong>na</strong>kvo go tretira kako ed<strong>na</strong>kvo vo stvarnosta,<br />
taa doveduva do <strong>na</strong>jgolema need<strong>na</strong>kvost (summum ius summa iniuria). Vo<br />
toj slu~aj op{testvoto ne mo`e da opstane: toa bi z<strong>na</strong>~elo da se negi-<br />
522<br />
1008<br />
Ibid, str. 165-166.<br />
1009<br />
Ibid, str. 166.
aat razli~nostite koi vo negovite ramki <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> postojat i mora<br />
da postojat. Braweto za takva ed<strong>na</strong>kvost ne bi bila ni <strong>na</strong>jmalku podobro<br />
odo{to koga site delovi <strong>na</strong> ~ovekovoto telo bi sakale da bidat celosno<br />
ed<strong>na</strong>kvo oformeni: tie mora da bidat razli~ni za da mo`e da<br />
stane zbor za telo. Istoto e i so op{testvenoto telo. 1010<br />
V<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta, relativ<strong>na</strong>, geometriska, ed<strong>na</strong>kvost, go meri udelot<br />
spored o<strong>na</strong> {to sekoj pridonesuva: ideja za ramnote`a me|u vlo-<br />
`uvaweto i dobivkata - ideja za ekvivalent. 1011 Ed<strong>na</strong>kvosta koja treba<br />
da se ostvari vo op{testvoto mo`e da bide samo relativ<strong>na</strong>: ramnomernost<br />
me|u sposobnostite za postignuvawe <strong>na</strong> rezultatot i <strong>na</strong>lo`eniot<br />
rezultat, me|u zada~ata i sredstvoto za negovo re{avawe, me|u zaslugata<br />
i <strong>na</strong>gradata, me|u vi<strong>na</strong>ta i kaz<strong>na</strong>ta. Nejzi<strong>na</strong>ta lozinka glasi: suum<br />
cuique - suum odmereno spored svoevidnosta <strong>na</strong> postapkite. Vrz toa se<br />
zasnova poimot <strong>na</strong> vistinskata pravda. Ed<strong>na</strong>kvosta kon koja taa se stremi<br />
e ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> samiot zakon, ramnote`a me|u odredbite <strong>na</strong> zakonot<br />
i negovite pretpostavki. Praveden go <strong>na</strong>rekuvame onoj zakon kaj koj<br />
spored <strong>na</strong>{a oce<strong>na</strong> postoi ovaa ramnote`a, nepraveden onoj kaj koj ne ja<br />
zabele`uvame. Nepraveden e zakonot koj <strong>na</strong> siromaviot mu <strong>na</strong>metnuva<br />
isti tovari kako i <strong>na</strong> bogatiot, za{to toj ja previduva razlikata vo<br />
sposobnosta za postignuvawe <strong>na</strong> rezultatot, nepraveden e zakonot koj<br />
lesniot zlostor go kaznuva so ed<strong>na</strong>kva kaz<strong>na</strong> kako i te{kiot, za{to ja<br />
ignorira ravnomernosta me|u zlostorot i kaz<strong>na</strong>ta, nepraveden e onoj<br />
zakon koj nepresmetliviot ~ovek go tretira ed<strong>na</strong>kvo kako i presmetliviot,<br />
za{to ne vodi smetka za momentot <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta. 1012<br />
Op{testvoto koe saka da <strong>na</strong>preduva mora da bide sigurno deka<br />
negoviot oddelen ~len }e mu bide celosno predaden <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta<br />
cel i za taa cel toa mora da mu obezbedi celosen ekvivalent za negovata<br />
sorabotka: ako toa ne go stori, toa ja zagrozuva sopstve<strong>na</strong>ta cel, interesot<br />
<strong>na</strong> o{teteniot ~len slabee pred ostvaruvawe <strong>na</strong> zaedni~kata<br />
cel, negovata revnost i negovata energija se ko~at, ed<strong>na</strong> od polugite <strong>na</strong><br />
ma{i<strong>na</strong>ta otka`uva i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in i samata ma{i<strong>na</strong> zastanuva. Need<strong>na</strong>kvosta<br />
vo raspredelbata <strong>na</strong> prednostite <strong>na</strong> op{testvoto i so toa predizvikanoto<br />
o{tetuvawe <strong>na</strong> poedinecot e o{tetuvawe <strong>na</strong> samoto op{-<br />
testvo. Prakti~niot interes <strong>na</strong> opstanokot <strong>na</strong> op{testvoto i <strong>na</strong>peduvaweto<br />
<strong>na</strong> op{testvoto, z<strong>na</strong>~i e o<strong>na</strong> {to mu go diktira <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvosta vo ovaa smisla, a ne apriorniot, kategori~ki imperativ <strong>na</strong><br />
nekoja ed<strong>na</strong>kvost koja bi trebalo da se ostvari vo site ~ove~ki odnosi.<br />
Koga iskustvoto bi poka`alo deka toa mo`e podobro da opstane pri<br />
need<strong>na</strong>kvost, toga{ need<strong>na</strong>kvosta bi zaslu`uvala prednost. 1013<br />
[to se odnesuva do razlikata me|u dobroto i zloto zalo`eni vo<br />
1010<br />
Ibid, str. 167.<br />
1011<br />
Ibid, str. 166.<br />
1012<br />
Ibid, str. 167.<br />
1013<br />
Ibid, str. 166.<br />
523
poimot <strong>na</strong> pravdata, taa spored Jering ne se <strong>na</strong>o|a vo ne{tata po sebe,<br />
tuku proizleguva duri od odnosot <strong>na</strong> ne{tata i postapkite sprema ~ove~kite<br />
celi: tie vo sebe sodr`at sud za celta. Dobroto od stanovi{te<br />
<strong>na</strong> poedinecot e ono {to odgovara <strong>na</strong> nejzinite celi, a dobro vo op{testve<strong>na</strong>,<br />
t.e. vo moral<strong>na</strong> smisla e o<strong>na</strong> {to preku iskustvoto se poka`alo<br />
kako korisno za celite <strong>na</strong> op{testoto, dodeka lo{o ili zlo e o<strong>na</strong> {to<br />
se poka`alo deka |i popre~uva ili deka im <strong>na</strong>{tetuva. Ne{tata (kaj<br />
moralnosta - postapkite <strong>na</strong> lu|eto) 1014 ne se po sebe dobri ili lo{i,<br />
tuku primenlivosta za <strong>na</strong>{ite celi e meriloto spored koe go opredeluvame<br />
ova nivno svojstvo. Narekuvaj}i gi ne{tata ili postapkite dobri<br />
ili lo{i, nie ne{to {to svojata pri~i<strong>na</strong> ja ima vo <strong>na</strong>s go proecirame<br />
kako svojstvo za niv, kako toa da e ne{to {to im e imanentno...<br />
Taka, dobroto i zloto se <strong>na</strong>o|aat samo vo subjektot koj za ne{tata sudi<br />
od stanovi{teto <strong>na</strong> svoite celi, t.e. spored merata <strong>na</strong> svojata li~ost:<br />
za{to toj mu gi propi{uva tie celi. Samo koga za osnova go zememe voobi~aeniot<br />
vid <strong>na</strong> ~ovekovite potrebi i celi dospevame dotamu izvesni<br />
ne{ta da gi oz<strong>na</strong>~ime kako apsolutno dobri, a drugi kako apsolutno<br />
lo{i. Me|utoa, deka meriloto i ovde e ~isto subjektivno jasno se gleda<br />
vrz osnova <strong>na</strong> faktot deka ovaa sprotivnost poradi nekoi posebni promeni<br />
<strong>na</strong> subjektivnite odnosi mo`e sosema da go presvrti: {to e dobro<br />
mo`e da stane lo{o, {to e lo{o - dobro: silno vino za zdrav ~ovek e<br />
melem, za bolniot otrov, otrovot za prviot e lek za vtoriot - so potrebata<br />
se menuva i meriloto za dobroto i zloto. Toa va`i i za moralnoto<br />
dobro i zlo. Ne postoi nitu ed<strong>na</strong> postapka koja po sebe bi bila<br />
lo{a. Toa ne e nitu ubivaweto ~ovek: vo voj<strong>na</strong> toa e dol`nost, vo nevolja<br />
dozvoleno. Toa ne se nitu nevisti<strong>na</strong>ta, zabludata, prepravaweto -<br />
za niv vo voj<strong>na</strong> va`i istoto {to i za ubivaweto: tie tuka kako voeno<br />
lukavstvo se dozvoleni i se baraat. Toa ne e nitu razoruvaweto <strong>na</strong> tu-<br />
|ata sopstvenost: pri vonred<strong>na</strong> sostojba, <strong>na</strong> primer, pri po`ar toa e<br />
dozvoleno, a isto taka povtorno vo voj<strong>na</strong>, dokolku toa go bara interesot<br />
<strong>na</strong> onoj koj ja vodi voj<strong>na</strong>ta.<br />
Ako sprotivnosta se menuva spored ~ovekovite polo`bi i celi<br />
kade ostanuva bo`em<strong>na</strong>ta objektiv<strong>na</strong> imanencija <strong>na</strong> dobroto i zloto?<br />
Samo okolnosta {to pred o~i gi imame redovno i normalno formiranite<br />
~ove~ki potrebi i celi, pa spored toa go kroime svojot sud za dobroto<br />
i zloto, mo`ela da dovede do prividot deka sprotivnosta me|u<br />
dobroto i zloto se <strong>na</strong>o|a vo ne{tata. Koga od mislite }e ja otstranime<br />
~ovekovata cel ne{tata ostanuvaat ni dobri ni lo{i kako {to go<br />
nema ni crvenoto, sinoto, crnoto, beloto bez ~ovekovoto oko, nitu sla-<br />
1014<br />
Od izrazite moralen i nemoralen izrazite dobar i zol (lo{) gi<br />
razlikuvame so toa {to prvata sprotivnost go <strong>na</strong>glasuva v<strong>na</strong>tre{niot moment<br />
<strong>na</strong> povedenieto, subjektivnoto <strong>na</strong>strojuvawe od koe toa proizleglo, a vtorata,<br />
<strong>na</strong>dvore{niot ili objektivniot moment: povedenieto koe toa dejstvie go predizvikalo.<br />
Ibid, str. 350.<br />
524
tkoto, kiseloto, gor~livoto bez ~ovekoviot jazik: sprotivnosta me|u<br />
dobroto i zloto proizleguva edinstveno od celta. Ottamu proizleguva<br />
deka dobroto i zloto ili lo{o vo fizi~ka i vo moral<strong>na</strong> smisla se <strong>na</strong>o|aat<br />
vo ist red. Dobro vo fizi~ka smisla go <strong>na</strong>rekuvame o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{eto telo ili <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto ~uvstvo <strong>na</strong> prijatnost mu godi, a zlo ili<br />
lo{o o<strong>na</strong> {to ni {teti ili ni e neprijatno. Op{testvoto od svoe stanovi{te<br />
sosema <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong>~in vo odnos <strong>na</strong> ~ovekovoto dejstvuvawe<br />
dobro vo moral<strong>na</strong> smisla go <strong>na</strong>rekuva o<strong>na</strong> {to go pottiknuva negovoto<br />
postorewe, a lo{o ili zlo o<strong>na</strong> {to mu <strong>na</strong>nesuva {teta. 1015 Pritoa, ako<br />
ne e potrebno sekoj poedinec, a vo `ivotot <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodite sekoja generacija<br />
odnovo da doa|a do ova iskustvo, pri~i<strong>na</strong>ta se sostoi samo vo toa<br />
{to se koristi so iskustvoto <strong>na</strong> drugite. 1016<br />
5. XON STJUART MIL<br />
Nasproti Kant i <strong>na</strong> site rigoristi kakvi {to bea stoi~arite,<br />
Xon Stjuart Milgo <strong>na</strong>dogradi u~eweto {to vo svoeto istoimeno delo<br />
od 1867, tokmu toj go <strong>na</strong>re~e utilitarizam. 1017<br />
1015<br />
Ovde e interesno da potsetime deka sored Aristotel "Dobro e o<strong>na</strong><br />
poradi ~ie{to prisustvo ~ovek se ~uvstvuva prijatno i poradi {to e samozadovolen.<br />
Dobrata za koi se ima op{ta soglasnost deka se dobri se slednite:<br />
blagosostojba, nekoi svojstva: doblestite <strong>na</strong> du{ta (hrabrost, pravednost, vozdr`anost,<br />
{irokogradost, vozvi{enost) i doblestite <strong>na</strong> teloto (zdravje, ubavi<strong>na</strong>),<br />
po<strong>na</strong>tamu bogatstvoto, ~est, slava; nekoi sposobnosti (za govorewe i za<br />
umnost)... Nekakvo dobro e i zemaweto pogolemo <strong>na</strong>mesto pomalo dobro, kako i<br />
zemaweto pomalo lo{o <strong>na</strong>mesto pogolemo... Ima i drugi dobra koi se sporni,<br />
za koi nema op{ta soglasnost. Takvo e, <strong>na</strong> primer, o<strong>na</strong> dobro {to e sprotivno<br />
<strong>na</strong> lo{oto, ili dobro e o<strong>na</strong> {to ne e preterano, dobro e o<strong>na</strong> {to zaslu`uva pofalba,<br />
ili o<strong>na</strong> {to nekoj go po~ituva pove}e od drugite sli~ni ne{ta, dobro<br />
e o<strong>na</strong> {to slobodno se izbira, potoa i o<strong>na</strong> {to se posakuva, o<strong>na</strong> {to gi raduva<br />
prijatelite, o<strong>na</strong> {to odbiraat da go pravat onie <strong>na</strong> koi im se voshituvaat. A i<br />
zadovolstvo nu`no e nekakvo dobro, za{to site `ivi su{estva po priroda go<br />
posakuvaat... Op{to zemeno dobro e o<strong>na</strong> {to slobodno se izbira. A <strong>na</strong>jgolemo<br />
dobro e o<strong>na</strong> kon koe osobeno e <strong>na</strong>so~en, <strong>na</strong> primer, za onie koi ja qubat pobedata<br />
toa e <strong>na</strong>jgolemo dobro taa e <strong>na</strong>jgolemo dobro, za ~estoqubivite toa e ~esta,<br />
a za srebroqubivite toa se parite, ili <strong>na</strong>kratko, za sekoja edinka e dobro o<strong>na</strong><br />
{to gi ostvaruva ne{tata {to se vo negov interes." Aristotel, Retorika, str.<br />
58-67.<br />
1016<br />
Jering, F. R. op. cit. str. 348-349.<br />
1017<br />
Vo prvoto osnovno z<strong>na</strong>~ewe utilitaristi~ka e sekoja eti~ka teorija<br />
spored koja dobrite i lo{ite posledici <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite postapki se edinstvenoto<br />
merilo <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta moralnost. Vo ova generi~ko z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> zborot, utilitarizam<br />
e isto {to i konsekvencio<strong>na</strong>lizam ili teleolo{ka etika. Vo vtoroto,<br />
potesno z<strong>na</strong>~ewe, utilitarizmot gi oz<strong>na</strong>~uva eti~kite doktrini kakvi {to<br />
525
Vo baraweto <strong>na</strong> prviot princip <strong>na</strong> moralnosta, kriteriumot <strong>na</strong><br />
ispravnosta ili neispravnosta, summum bonum, ili {to se sveduva <strong>na</strong><br />
isto, vo baraweto <strong>na</strong> osnovite <strong>na</strong> moralitetot, a ottamu i <strong>na</strong> pravdata<br />
1018 Mil poa|a od kritikata <strong>na</strong> induktiv<strong>na</strong>ta eti~ka teorii <strong>na</strong> Kant i<br />
induktiv<strong>na</strong>ta eti~ka teorija <strong>na</strong> Hjum. Ovie teorii se soglasuvaat vo<br />
toa deka moralnosta <strong>na</strong> nekoe oddelno dejstvie ne e rabota <strong>na</strong> neposredno<br />
zabele`uvawe, tuku <strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> eden zakon <strong>na</strong> poedine~en slu~aj.<br />
Tie, isto taka, vo golema mera priz<strong>na</strong>vaat isti moralni zakoni, me|utoa<br />
se razijduvaat kako vo pogled <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta evidentnost, taka i vo pogled<br />
<strong>na</strong> izvorite od koi poteknuva nivniot avtoritet. Spored prvoto<br />
mislewe, principite <strong>na</strong> moralot se evidentni a priori, pa ne baraat ni-<br />
{to drugo odo{to razbirawe <strong>na</strong> z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> soodvetnite termini za<br />
da <strong>na</strong>redat da se soglasime so niv. Spored vtoroto u~ewe, ispravnoto i<br />
neispravnoto, ed<strong>na</strong>kvo kako visti<strong>na</strong>ta i lagata, se rabota <strong>na</strong> posmatrawe<br />
i iskustvo. Me|utoa i dvete u~ewa ed<strong>na</strong>kvo dr`at deka moralnosta<br />
se <strong>na</strong> Bentam ili <strong>na</strong> Mil - doktrini spored koi stepenot vo koj <strong>na</strong>{ite postapki<br />
pridonesuvaat kon postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo odnosno sre}a, se edinstven<br />
kriterium <strong>na</strong> nivniot moralen status. Utilitarizmot vo ovaa vtora smisla<br />
e samo ed<strong>na</strong> varijanta <strong>na</strong> utilitarizmot vo prvata generi~ka smisla: varijanta<br />
vo koja dobroto i lo{oto se opredeluvaat so poimite <strong>na</strong> sre}ata i nesre-<br />
}ata, zadovolstvoto i bolkata. Ovaa hedonisti~ka varijanta vo tekot <strong>na</strong> istorijaat<br />
be{e <strong>na</strong>jvlijatel<strong>na</strong>. Primotrac, I. Savremene kritike utilitarizma, Ideje, Beograd,<br />
1980/2-3, str. 119-120. Vo vrska so utilitarizmot vo prvoto z<strong>na</strong>~ewe<br />
treba da se pravi distinkcija me|u utilitarizam <strong>na</strong> postapki (act utilitarianisam)<br />
i utilitarizam <strong>na</strong> pravila (rule utilitarianism). Dokolku pod postapki vo<br />
formulacijata <strong>na</strong> osnovniot princip <strong>na</strong> utilitarizmot podrazbirame poedine~ni<br />
postapki imame eti~ka teorija koja <strong>na</strong>lo`uva vo moralnoto rasuduvawe<br />
i odlu~uvawe da se rakovodime so dobrite, odnosno lo{ite posledici <strong>na</strong> sekoja<br />
poedine~<strong>na</strong> vo dade<strong>na</strong> situacija mo`<strong>na</strong> postapka. Ako pak pod postapki se<br />
misli <strong>na</strong> klasa <strong>na</strong> postapki, stanuva zbor za utilitarizam <strong>na</strong> pravila - teorija<br />
spored koja za moralnosta <strong>na</strong> oddelni postaki se odlu~uva so nivno podveduvawe<br />
pod soodvetni moralni pravila, t.e. pravila koi izvesni klasi <strong>na</strong> postapki<br />
gi opredeluvaat kako moralno ispravni ili neispravni, obavezni ili<br />
zabraneti. Ovie pravila od svoja stra<strong>na</strong> se zasnovani vrz utilitaristi~ki<br />
pri~ini - nivnoto po~ituvawe ima podobri posledici od nivnoto kr{ewe,<br />
odnosno od povedenie spored nekoi alter<strong>na</strong>tivni pravila. (Ottamu spored<br />
utilitarizmot <strong>na</strong> postapki osnovniot princip <strong>na</strong> utilitarizmot <strong>na</strong> poedine~ni<br />
postapki se primenuva neposredno, a spored utiliratizmot <strong>na</strong> <strong>na</strong> pravilata<br />
posredno - so posredsatvo <strong>na</strong> moralnite pravila, ovie dve varijanti <strong>na</strong> utilitarizmot<br />
ponekoga{ se oz<strong>na</strong>~uvaat kako neposreden i posreden utilitarizam.<br />
Ibid, str. 120.<br />
1018<br />
Poimot summum bonum (<strong>na</strong>jvisoko dobro), Aristotel go sfa}a{e<br />
kako vrhovno i seopfatno dobro (agathon) koe go ized<strong>na</strong>~uva so sre}ata i go<br />
definira kako ne{to kon {to kone~no i vo celi<strong>na</strong> se stremi ~ovekot.<br />
526
mora da se deducira od principi, pa intuitiv<strong>na</strong>ta {kola isto taka re-<br />
{itelno kako i induktiv<strong>na</strong>ta tvrdi deka postoi <strong>na</strong>uka za moralot. Sepak,<br />
tie retko se obiduvaat da sostavat lista <strong>na</strong> ovie principi a priori<br />
koi treba da slu`at kako premisi <strong>na</strong> taa <strong>na</strong>uka, a u{te poretko se trudat<br />
tie razli~ni principi da gi svedat <strong>na</strong> eden prv princip ili <strong>na</strong> zaedni~ka<br />
osnova <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta obvrzanost. 1019 O<strong>na</strong> {to ne uspeale da go definiraat<br />
kako prv fundamentalen princip ili zakon <strong>na</strong> etikata,<br />
odnosno kako krajno merilo i cel <strong>na</strong> moralnosta e ubla`eno vo praktikata<br />
so mol~e{koto vlijanie <strong>na</strong> edno merilo - principot <strong>na</strong> korisnosta,<br />
1020 koe Bentam go <strong>na</strong>re~e princip <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolema sre}a. Nasproti<br />
<strong>na</strong>vedenite, utilitaristi~kata teorijata ili teorijata <strong>na</strong> sre}a smeta<br />
deka vo korenot <strong>na</strong> celokupniot moralitet postoi nekoj fundamentalen<br />
princip evidenten sam po sebe, a toa e sre}ata kako dobro, kako<br />
utiliraristi~ko merilo <strong>na</strong> moralnosta. 1021 Ottamu, seto o<strong>na</strong> {to e dobro<br />
mora da e takvo da mo`e da se poka`e deka pretstavuva sredstvo za<br />
postignuvawe <strong>na</strong> ne{to {to bez dokazi se priz<strong>na</strong>va za dobro, a kako<br />
{to vidovme toa e sre}ata kako cel. Ottamu, proizleguva ako sekoe<br />
dejstvie se vr{i zaradi nekoja cel, prirodno e da se pretpostavi deka<br />
pravilata <strong>na</strong> dejstvieto, celokupniot svoj karakter i boja }e go dobijat<br />
od celta <strong>na</strong> koja i slu`at. 1022<br />
Kako se doka`uva principot <strong>na</strong> korisnosta kako krajno sredstvo<br />
<strong>na</strong> moralnosta? Spored utilitarizmot "sre}ata e po`el<strong>na</strong> i toa e<br />
edinstveno ne{to {to e po`elno kako cel dodeka site drugi ne{ta se<br />
po`elni kako sredstvo za taa cel." Edinstve<strong>na</strong>ta evidencija koja mo`e<br />
da se postigne za tvrdeweto deka ne{to e po`elno se sostoi vo toa<br />
deka lu|eto <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go po`eluvaat. Nikakva druga pri~i<strong>na</strong> ne mo`e<br />
da se <strong>na</strong>vede za tvrdeweto deka op{tata sre}a e po`el<strong>na</strong> osven toj deka<br />
sekoe lice ja po`eluva svojata sopstve<strong>na</strong> sre}a dokolku veruva deka taa<br />
mo`e da se postigne. A so ogled <strong>na</strong> toa {to toa sepak e eden fakt, nie<br />
imame ne samo dokaz koj go dopu{ta ovoj slu~aj, tuku celosen dokaz koj<br />
mo`e da se bara za tvrdeweto deka sre}ata e dobro, a toa e: deka sre}ata<br />
<strong>na</strong> sekoe lice e dobro za toa lice, pa ottamu deka sre}ata e dobro za<br />
site lica. Ottuka, za sre}ata e doka`ano deka pretstavuva ed<strong>na</strong> od celite<br />
<strong>na</strong> postapuvaweto i spored toa kriterium <strong>na</strong> moralnosta. Me|utoa,<br />
ottamu {to lu|eto pokraj sre}ata gi po`eluvaat i doblestite i otsust-<br />
1019<br />
Mil, Dz. S. Utilitarizam, str. 4-5.<br />
1020<br />
Ovde e va`no da se istakne {to se podrazbira pod zborot korisnost.<br />
Spored Mil, po~nuvaj}i od Epikur pa se do Bentam, pod zborot korist<br />
podrazbiraa ne ne{to {to bi se stavilo <strong>na</strong>sproti zadovolstvoto, tuku samoto<br />
zadovolstvo zaedno so osloboduvaweto od bolka, i <strong>na</strong>mesto da go sprotivstavuvaat<br />
korisnoto <strong>na</strong> prijatnoto ili ubavoto i ukrasnoto, tie sekoga{ izjavuvale<br />
deka pokraj drugoto, korisnoto gi oz<strong>na</strong>~uva i tie raboti. Ibid, str. 8.<br />
1021<br />
Ibid, str. 5-6.<br />
1022<br />
Ibid, str. 4.<br />
527
voto <strong>na</strong> porocite, potrebno e da se doka`e deka taa e i edinstveniot<br />
kriterium. Za da go doka`e toa, Mil <strong>na</strong>jprvin konstatira deka utilitaristi~koto<br />
u~ewe prifa}a deka lu|eto ja po`eluvaat doblesta i deka<br />
taa treba da se po`eluva i toa zaradi nea samata, no deka ova ne pretstavuva<br />
ni <strong>na</strong>jmalo otstapuvawe od principot <strong>na</strong> sre}ata. Sostavnite<br />
delovi <strong>na</strong> sre}ata, ~estopati se razli~ni i sekoj od niv e po`elen po<br />
sebe, a ne samo koga se smeta deka zgolemuva nekoj agregat. Principot<br />
<strong>na</strong> korisnosta ne podrazbira deka <strong>na</strong> sekoe dadeno zadovolstvo, kako<br />
{to e <strong>na</strong> primer, muzikata ili <strong>na</strong> sekoe osloboduvawe od bolkata, kako<br />
{to e <strong>na</strong> primer, zdravjeto, treba da se gleda kako <strong>na</strong> sredstva so koi se<br />
postignuva ne{to grupno {to se <strong>na</strong>rekuva sre}a i deka zatoa treba da<br />
se po`eluvaat. Niv lu|eto gi po`eluvaat i tie se po`elni po sebe i za<br />
sebe. Osven toa, so ogled <strong>na</strong> toa {to se sredstva, tie se eden del <strong>na</strong> celta.<br />
Od gledi{te <strong>na</strong> utilitaristi~koto u~ewe doblesta ne pretstavuva<br />
priroden i prvobiten del <strong>na</strong> celta, tuku e sposob<strong>na</strong> toa da stane, a kaj<br />
onie koi nesebi~no ja sakaat, taa toa i sta<strong>na</strong>la, pa tie ja sakaat i neguvaat<br />
ne kako sredstvo za sre}a, tuku kako del <strong>na</strong> svojata sre}a. Toa, <strong>na</strong><br />
primer, e slu~aj so qubovta kon parite, koga tie se sakaat ne kako<br />
sredstvo za doa|awe do dru|i po`elni sredstva koi slu`at kako zadovolstvo,<br />
tuku po sebe i za sebe - zaradi niv samite. Koga `elbata za nivno<br />
poseduvawe e posil<strong>na</strong> od `elbata za niv<strong>na</strong>ta upotreba mo`e da se<br />
ka`e deka parite ne se sakaat zaradi nekoja cel, tuku kako del <strong>na</strong> celta.<br />
Od sredstvo za sre}a, tie sta<strong>na</strong>le glaven sostaven del <strong>na</strong> individualnoto<br />
sfa}awe <strong>na</strong> sre}ata. Toa mo`e da se ka`e i za pogolemiot del<br />
<strong>na</strong> va`nite celi <strong>na</strong> ~ovekoviot `ivot - za vlasta ili za slavata, <strong>na</strong><br />
primer. So samoto nivno poseduvawe, edno lice sta<strong>na</strong>lo sre}no, ili<br />
taka misli, a nesre}no ako ne uspee da gi dobie. @elbata za niv ne e<br />
ni{to povisoka, ne{to razli~no od `elbata za sre}a odo{to e toa qubovta<br />
sprema muzikata i `elbata za zdravje. Tie se opfateni vo sre}ata.<br />
Toa se nekoi od elementite koi ja so~inuvaat `elbata za sre}a.<br />
Sre}ata ne e nekoja apstrakt<strong>na</strong> ideja, tuku ed<strong>na</strong> konkret<strong>na</strong> celi<strong>na</strong>, tie<br />
elementi se nekoi od nejzinite delovi... Doblesta e dobro od toj vid.<br />
I<strong>na</strong>ku, osven nejziniot pridones kon zadovolstvoto, a osobeno za za{tita<br />
od bolka, ne postoe{e nikakva iskonska `elba ili motiv za nea...<br />
Ottamu proizleguva deka osven `elbata za sre}a vo stvarnosta ne postoi<br />
ni{to drugo {to se po`eluva. O<strong>na</strong> {to se po`eluva poi<strong>na</strong>ku, a ne<br />
kako sredstvo za nekoja cel <strong>na</strong>dvor od nea samata i vo kraj<strong>na</strong> linija<br />
kako sredstvo za sre}a, se posakuva kako del <strong>na</strong> sre}ata, a ne poradi nea<br />
samata se dodeka ne stane del <strong>na</strong> sre}ata. Onie koi doblesta ja po`eluvaat<br />
zaradi nea samata, ja po`eluvaat bilo zatoa {to svesta za nea<br />
predizvikuva zadovolstvo, ili za{to svesta za nejzinoto otsustvo sozdava<br />
bolka, ili od dvete pri~ini zaedno. Koga prvo, ne bi i sodavala<br />
nikakvo zadovolstvo, a voro, nikakva bolka, toga{ taa doblest nitu bi<br />
se sakala, ni po`eluvala, ili bi ja po`eluvale samo poradi drugite<br />
koristi koi taa mo`e da gi pribavi nejze li~no, ili <strong>na</strong> licata za koi<br />
528
se gri`i. Z<strong>na</strong>~i ako ~ovekot spored svojata priroda e takov da ne<br />
posakuva ni{to {to ne e del <strong>na</strong> sre}ata ili sredstvo za postignuvawe<br />
<strong>na</strong> sre}ata, toga{ nie ne mo`eme da imame nitu barame nikakov drug<br />
dokaz deka toa se edinstvenite posakuvani ne{ta. Ako e taka, sre}ata<br />
pretstavuva edinstve<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> ~ovekovoto deluvawe, a nejzinoto u<strong>na</strong>preduvawe<br />
e meriloto vrz osnova <strong>na</strong> koe treba da se ocenuva sekoja ~ove~ka<br />
postapka. Od toa nu`no proizleguva deka sre}ata e kriterium <strong>na</strong><br />
moralnosta, za{to delot se sodr`i vo celi<strong>na</strong>ta. 1023<br />
Od <strong>na</strong>vedenoto jasno proizleguva deka spored Mil, doblesta i<br />
moralnosta voop{to ne e samovrednost, tuku se celni, za{to pridonesuvaat<br />
kon sre}ata, pa spored toa zgolemuvaweto <strong>na</strong> sre}ata i korista e<br />
kraj<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> ~ovekot, a ottamu i vrhoven kriterium za odreduvawe<br />
dali <strong>na</strong>{ite dejstvija se moralni i nemorani, odnosno pravedni i nepravedni.<br />
Spored veruvaweto koe ja usvojuva korisnosta ili principot<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemata sre}a kako fundamentalen princip <strong>na</strong> moralot,<br />
veli Mil, <strong>na</strong>{ite dejstvija se ispravni dokolku vodat kon u<strong>na</strong>preduvawe<br />
<strong>na</strong> sre}ata, a neispravni dokolku vodat kon proizveduvawe <strong>na</strong> ne-<br />
{to sprotivno <strong>na</strong> sre}ata. Z<strong>na</strong>~i, pod sre}a se podrazbira zadovolstvo<br />
i otsustvo <strong>na</strong> bolka, pod nesre}a - bolka i otsustvo <strong>na</strong> zadovolstvo.<br />
Zadovolstvoto i slobodata od bolka pretstavuvaat edinstveni raboti<br />
koi mo`at da se posakuvaat kako celi i spored koi site po`elni raboti<br />
se po`elni ili poradi zadovolstvoto {to im e inherentno ili kako<br />
sredstvo za postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo i izbegnuvawe <strong>na</strong> bolkata. 1024<br />
Za utilitaristi~koto merilo, me|utoa Mil, ne e ja zama <strong>na</strong>jgolemata<br />
sre}a <strong>na</strong> onoj koj dejstvuva, tuku <strong>na</strong>jgolemiot iznos <strong>na</strong> sre}ata<br />
<strong>na</strong> site. Spored principot <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemata sre}a, kraj<strong>na</strong>ta cel vo odnos<br />
<strong>na</strong> kogo i zaradi kogo site drugi raboti se po`elni (bilo da go imame<br />
vo vid <strong>na</strong>{eto sopstveno dobro ili dobroto <strong>na</strong> drugite lu|e) e eden `ivot<br />
koj, {to e mo`no pove}e e osloboden od bolka i koj, {to e mo`no<br />
pove}e e pobogat so u`ivawa (bolka i u`ivawe zemeni so ogled <strong>na</strong> kvantitetot<br />
i kvalitetot. 1025 ) Pritoa, testot <strong>na</strong> kvalitetot i praviloto<br />
1023<br />
Ibid, str. 39-43.<br />
1024<br />
Mil, S. \. Utilitarizam, Kultura, Beograd, 1960. str. 9.<br />
1025<br />
[to se odnesuva <strong>na</strong> kvalitativ<strong>na</strong>ta razlika me|u zadovolstvata<br />
utilitarizmot <strong>na</strong> Mil <strong>na</strong>o|a deka od dve zadovolstva popo`elno e o<strong>na</strong> <strong>na</strong> koe<br />
site, ili re~isi site koi i dvete gi do`iveale, mu davaat prednost nezavisno<br />
od nekoe ~uvstvo <strong>na</strong> moral<strong>na</strong> obvrska toa da go storat... Na pra{aweto koe od<br />
dve zadovolstva <strong>na</strong>jpove}e vredi da se ima i koj od dva <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> `ivot <strong>na</strong>jpove}e<br />
odgovara <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite ~uvstva nezavisno od nivnite moralni atributi i od<br />
nivnite posledici, kako kone~en mora da se priz<strong>na</strong>e sudot <strong>na</strong> onie koi vrz<br />
osnova <strong>na</strong> svoeto poz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> dvete zadovolstva, odnosno <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> `ivot,<br />
edinstveno se povikani za toa, ili ako tie se razijduvaat, sudot <strong>na</strong> mnozinstvoto<br />
od niv... So koi sredstva mo`eme da opredelime koja od dve dadeni bolki<br />
e <strong>na</strong>jsil<strong>na</strong> ili koe od dve prijatni ~uvstva e <strong>na</strong>jintenzivno, ako toa ne e zaed-<br />
529
spored koe toj se meri <strong>na</strong>sproti kvantitetot e prednosta koja ja ~uvstvuvaat<br />
onie koi vo iskustveni priliki se <strong>na</strong>jdobro s<strong>na</strong>bdeni so sredstva<br />
za sporeduvawe, <strong>na</strong> {to mora da se dodadat nivnite <strong>na</strong>viki <strong>na</strong> samosvesnost<br />
i samoposmatrawe. Toa, {to so ogled <strong>na</strong> utilitaristi~koto<br />
sfa}awe, e cel <strong>na</strong> sekoe ~ovekovo povedenie, e nu`no i merilo <strong>na</strong> moralnosta.<br />
Moralitetot spored toa mo`e da se definira kako pravila i<br />
propisi za ~ove~koto postapuvawe ako sakame <strong>na</strong> site lu|e da im bide<br />
obezbeden sre}en `ivot i toa vo <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong> mera, i ne samo <strong>na</strong><br />
site lu|e tuku, vo obem {to go dopu{ta prirodata <strong>na</strong> rabotite, i <strong>na</strong><br />
site su{testva koi ~uvstvuvaat. 1026<br />
Na prigovorot <strong>na</strong> utilitarizmot deka lu|eto mo`at da deluvaat<br />
bez sre}a Mil odgovara nesporno e deka ~ovekot e mo`no da deluva bez<br />
ogled <strong>na</strong> sre}ata. Na toj <strong>na</strong>~in se odnesuvaat devet<strong>na</strong>eset dvaesetinki<br />
od lu|eto duri i vo onie delovi od sovremeniot svet koi <strong>na</strong>jmalku poto<strong>na</strong>le<br />
vo varvarstvo, a <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in dobrovolno mora da deluvaat herojot<br />
ili ma~enikot zaradi ne{to {to go ce<strong>na</strong>t pove}e od svojata li~<strong>na</strong><br />
sre}a. No, {to e toa ako ne sre}a <strong>na</strong> drugite ili nekoe sredstvo za toa?<br />
Skapoce<strong>na</strong> rabota e koga nekoj e sposoben celosno da se otka`e od svojot<br />
udel vo sre}ata ili izgledite <strong>na</strong> nea. Me|utoa, <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong> krai{-<br />
tata toa samo`rtvuvawe mora da ima nekakva cel, i koga nekoj ni ka`e<br />
deka celta <strong>na</strong> samo`rtvuvaweto ne e sre}ata, tuku doblesta koja pove}e<br />
vredi od sre}ata, toga{ treba da se zapra{ame dali herojot ili ma~enikot<br />
}e podnesuvaa `rtvi da ne bile uveren deka so toa <strong>na</strong> drugi nema<br />
da im za{tedat sli~ni `rtvi. Dali bi ja istrpel da mislel deka negovoto<br />
otka`uvawe od li~<strong>na</strong>ta sre}a nema da vrodi so nikakov plod za<br />
nekoj od negovite bliski, tuku deka i niv }e im priredi ista sudbi<strong>na</strong><br />
kako {to e negovata, pa taka i niv }e gi stavi vo polo`ba <strong>na</strong> onie lu|e<br />
koi se otka`ale od sre}ata? Sekoja ~est <strong>na</strong> onie koi se sposobni da se<br />
otka`at od sopstvenoto u`ivawe <strong>na</strong> `ivotot ako so takvoto otka`uvawe<br />
z<strong>na</strong>~itelno se pridonesuva za zgolemuvaweto <strong>na</strong> sre}ata vo svetot.<br />
Me|utoa, onoj koj toa go pravi ili propoveda deka treba da se pravi zaradi<br />
nekoja druga cel, toj ne zaslu`uva pogolem voshit od asketot koj<br />
se ka~il <strong>na</strong> svojot stolb. Toj mo`e da bide pottiknuva~ki primer za<br />
o<strong>na</strong> {to lu|eto mo`at da go storat, me|utoa sigurno ne i primer za o<strong>na</strong><br />
{to lu|eto treba da go pravat. Nakratko, utilitaristi~kiot moralist<br />
priz<strong>na</strong>va deka vo ~ove~kite su{testva postoi sposobnost od `rtvuvawe<br />
<strong>na</strong> sopstvenoto <strong>na</strong>jgolemo dobro zaradi dobroto <strong>na</strong> drugite. Toj<br />
edinstveno odbiva da dopu{ti deka `rtvuvaweto e samo po sebe dobro.<br />
@rtvata {to ne go zgolemuva celokupniot iznos <strong>na</strong> sre}ata ili ne sluni~kiot<br />
izvor <strong>na</strong> onie koi dobro se zapoz<strong>na</strong>le so niv... Kako mo`e da se odlu~i<br />
dali nekoj opredeleno zadovolstvo zaslu`uva da se postigne <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> nekoja<br />
opredele<strong>na</strong> bolka, ako ne vrz osnova <strong>na</strong> ~uvstvoto ili sudot <strong>na</strong> onoj koj gi<br />
iskusil." Ibid, str. 11 i 13-14.<br />
1026<br />
Ibid, str. 14-15<br />
530
`i za nejzinoto zgolemuvawe toj ja smeta za zalud<strong>na</strong>. Edinstveno samootka`uvaweto<br />
koe toj go odobruva e oddadenosta kon sre}ata <strong>na</strong> drugite<br />
ili <strong>na</strong> nekoe od sredstvata za sre}ata <strong>na</strong> drugite, bilo da se raboti<br />
za kolektiv<strong>na</strong> sre}a <strong>na</strong> lu|eto, bilo za sre}ata <strong>na</strong> poedinci vo ramkite<br />
<strong>na</strong> ovie granici koi go postavuvaat kolektivniot interes <strong>na</strong> lu|eto. 1027<br />
Nesporen e i faktot deka onie koi poded<strong>na</strong>kvo gi poz<strong>na</strong>vaat i<br />
dvete zadovolstva i koi se ed<strong>na</strong>kvo sposobni da gi oce<strong>na</strong>t i vo niv da<br />
u`ivaat, mu pridavaat <strong>na</strong>jgolemo prednost <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `ivot koj<br />
gi anga`ira nivnite povisoki sposobnosti. 1028<br />
Rezimirajki go svoeto utilitaristi~ko u~ewe, Mil ~uvstvuva<br />
potreba pove}epati da <strong>na</strong>glasi deka sre}ata koja slu`i kako utilitaristi~ko<br />
merilo za o<strong>na</strong> {to e ispravno vo postapkite <strong>na</strong> ~ovekot ne e<br />
li~<strong>na</strong>ta sre}a <strong>na</strong> onoj koj deluva, tuku sre}ata <strong>na</strong> site onie <strong>na</strong> koi se<br />
odnesuvaat negovite postapki. Vo taa smisla, poso~uva deka vo zlatnoto<br />
pravilo <strong>na</strong> Hristos od Nazaret go <strong>na</strong>o|ame celokupniot duh <strong>na</strong> etikata<br />
<strong>na</strong> korisnosta. Pravi go o<strong>na</strong> {to saka{ drugite tebe da ti go pravat<br />
i sakaj go svojot blizok kako samiot sebe - toa go so~inuva idealnoto<br />
izvr{uvawe <strong>na</strong> utilitaristi~kiot moralitet. Kako sredstvo so<br />
~ie posredstvo mo`e <strong>na</strong>jbrzo da se dojde do ovoj ideal korisnosta bi<br />
prepora~ala prvo, po pat <strong>na</strong> zakoni i socijalnoto ureduvawe da se vospostavi<br />
{to e mo`no potes<strong>na</strong> harmonija me|u sre}ata ili (kako {to bi<br />
mo`elo da se ka`e od prakti~no stojali{te) interesot <strong>na</strong> sekoj poedinec<br />
i interesot <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta i, vtoro, vospituvaweto i javnoto mislewe<br />
koe ima ogrom<strong>na</strong> mo} <strong>na</strong>d ~ovekovite karakteri, treba da ja upotrebi<br />
korisnosta taka {to vo svesta <strong>na</strong> sekoj poedinec }e se zacvrsti<br />
neoddelivata vrska me|u negovata sopstve<strong>na</strong> sre}a i dobrata <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta,<br />
a osobeno me|u negovata sopstve<strong>na</strong> sre}a i vr{eweto <strong>na</strong> takvi postapki,<br />
pozitivni i negativni, kakvi {to gi propi{uva obzirot sprema<br />
op{tata sre}a, taka {to ne samo toj da ne e vo sostojba da ja sfati<br />
mo`nosta <strong>na</strong> negovata li~<strong>na</strong> sre}a koja bi bila vo soglasnost so posta-<br />
1027<br />
Ibid, str. 15-19.<br />
1028<br />
Vo ovaa smisla, Mil <strong>na</strong>tamu veli: "Malku se ~ove~kite su{testva<br />
koi bi se slo`ile da se pretvorat vo bilo koe i da e `ivotno od ponizok vid<br />
poradi vetuvawe deka kako celosen <strong>na</strong>domest za toa }e gi dobijat zadovolstvata<br />
<strong>na</strong> `ivotnoto: nitu edno ~ove~ko su{testvo ne bi se soglasilo da bide budala,<br />
nitu ed<strong>na</strong> obrazova<strong>na</strong> li~nost da bide nez<strong>na</strong>jko, nitu ed<strong>na</strong> li~nost koja<br />
~uvstvuva deka ima sovest da bide sebi~<strong>na</strong> i ne~es<strong>na</strong>, duri i toga{ koga bi<br />
bila uvere<strong>na</strong> deka budaliot, nez<strong>na</strong>jkoto i neranimajkoto se pozadovolni so<br />
svojata sudbi<strong>na</strong>, odo{to e toj so svojata. Takvite li~nosti ne bi se otka`ale<br />
od o<strong>na</strong> {to za razlika od budaliot, nez<strong>na</strong>jkoto i neranimajkoto go poseduvaat,<br />
ni za <strong>na</strong>jcelosno zadovoluvawe <strong>na</strong> site svoi `elbi koi im se zaedni~ki so `elbite<br />
<strong>na</strong> ovie. A ako bilo koga bi zamislile deka toa sepak bi go storile, toa<br />
bi bilo samo vo slu~ai <strong>na</strong> nekoja tolku golema nesre}a zaradi {to nejzinoto<br />
izbegnuvawe pobrzo }e ja zame<strong>na</strong>t svojata sudbi<strong>na</strong> za sekoja druga." Ibid, str. 11.<br />
531
puvaweto sprotivno <strong>na</strong> op{toto dobro, tuku i vo sekoj poedinec direkniot<br />
pottik za u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> op{toto dobro da stane eden od negovite<br />
voobi~aeni motivi <strong>na</strong> postapuvawe i ~uvstvata koi stojat vo<br />
vrska so toa da zazemaat prostrano i glavno mesto vo ~uvstvitelnosta<br />
<strong>na</strong> sekoe ~ove~ko su{testvo. 1029<br />
Protivnicite <strong>na</strong> utilitarizmot se obiduvaat da go osporat ova<br />
merilo proglasuvaj}i go za pogre{no, za{to e premnogu visoko za ~ove{tvoto.<br />
Tie tvrdat, deka e i premnogu despotski sekoga{ od lu|eto da<br />
se bara da rabotat pottik<strong>na</strong>ti od u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> op{toto dobro.<br />
Me|utoa, spored Mil, tie pogre{no go sfa}aat vistinskoto z<strong>na</strong>~ewe<br />
<strong>na</strong> moralnoto merilo i deka go me{aat praviloto <strong>na</strong> povedenieto so<br />
negoviot motiv. 1030 Zada~ata <strong>na</strong> etikata, veli Mil, se sostoi vo toa da<br />
ni ka`e koi se <strong>na</strong>{ite dol`nosti, ili vrz osnova <strong>na</strong> koj test mo`eme<br />
da gi z<strong>na</strong>eme, me|utoa nitu eden eti~ki sistem ne bara edinstveniot<br />
motiv <strong>na</strong> se {to rabotime deka treba da bide ~uvstvoto <strong>na</strong> dol`nosta.<br />
Naprotiv, deveeset i devet procenti <strong>na</strong> site <strong>na</strong>{i dejstvija se izvr{eni<br />
od drugi motivi, a isprani se ako pravilata <strong>na</strong> dol`nosta ne gi osuduvaat.<br />
So toa utilitaristi~kite moralisti so pravo tvrdat deka motivot<br />
<strong>na</strong> dejstvieto nema nikakva vrska so negovata moralnost, iako<br />
motivot stoi vo tes<strong>na</strong> vrska so vrednosta <strong>na</strong> onoj koj deluva. 1031<br />
Soglasno negovite osnovni stavovi, Mil, isto taka, smeta deka<br />
pravdata voop{to ne e samovrednost, tuku deka se ceni za{to pridonesuva<br />
kon zgolemuvawe <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> site i spored toa deka zgolemuvaweto<br />
<strong>na</strong> korisnosta i sre}ata pretstavuva kraj<strong>na</strong>ta ~ove~ka cel, a<br />
ottamu i vrhoven kriterium za odreduvawe dali negovite povedenija se<br />
pravedni ili nepravedni. Nakratko, pravdata e po`el<strong>na</strong> kako sredstvo<br />
za postignuvawe <strong>na</strong> sre}ata. Spored nego, ~uvstvoto <strong>na</strong> pravda i nepravda<br />
ne e ~uvstvo sui generis kako ne{ite ~uvstuvawa <strong>na</strong> boite i vkusovite,<br />
tuku izvedeno ~uvstvo, <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>to so kombi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> drugi ~uvstva i<br />
ni{to drugo, tuku poseben vid <strong>na</strong> op{ta korisnost. 1032 Ovoj stav, Mil<br />
1029<br />
Ibid, str. 20.<br />
1030<br />
Najgolemiot del dobri dejstvija se <strong>na</strong>so~eni <strong>na</strong> kon dobrodetelta<br />
<strong>na</strong> svetot, tuku kon dobrodetelta <strong>na</strong> poedincite od koja se sostoi dobroto <strong>na</strong><br />
svetot. Mislite <strong>na</strong> <strong>na</strong>jdoblesniot ~ovek vo tie priliki ne mora da odat podleku<br />
od oddelnite li~nosti <strong>na</strong> koi dejstvieto se odnesuva, osven dokolku toa e<br />
neophodno zardi nivnoto uveruvawe deka so rabotata <strong>na</strong> nivnoto dobro ne gi<br />
<strong>na</strong>ru{uvaat pravata, t.e. legitimniite i opravdani o~ekuvawa <strong>na</strong> koj i da e<br />
drug ~ovek. Ibid. str. 22.<br />
1031<br />
Taka "onoj koj go spasuva svojot blizok od davewe pravi ne{to moralno<br />
ispravno bez ogled dali negoviot motiv e ~uvstvo <strong>na</strong> dol`nost ili <strong>na</strong>de`<br />
deka }e dobie <strong>na</strong>grada za svojot trud. Onoj koj }e go izmami svojot prijatel<br />
koj mu veruva, vinoven e duri i toga{ ako toa go storil za da mu pomogne<br />
<strong>na</strong> drug prijatel sprema koj ima pogolemi obvrski." Ibid, str. 21<br />
1032<br />
Vidi: ibid, str. 47.<br />
532
go dopolnuva: "Ako pravednosta bi bila celosno nezavis<strong>na</strong> od korisnosta<br />
i bi pretstavuvala edno merilo per se koe duhot mo`e da go soz<strong>na</strong>e<br />
so ednostav<strong>na</strong> introspekcija <strong>na</strong> samiot sebesi, toga{ bi bilo te{-<br />
ko da se razbere zo{to ovoj v<strong>na</strong>tre{en mudrec e tolku dvosmislen i<br />
zo{to mnogu raboti izgledaat ili pravedni ili nepravedni, soodvetno<br />
<strong>na</strong> svetlosta vo koja se posmatraat." 1033 Ottamu, za Mil pravdata pretstavuva<br />
ime za izvesni moralni barawa, koi posmatrani kako celi<strong>na</strong>,<br />
<strong>na</strong> skalata <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta korist zazemaat povisoko mesto od koi i<br />
da e drugi barawa i zatoa se mnogu pozadol`itelni od niv, iako mo`at<br />
da se pojavat osobeni slu~ai vo koi nekoja druga socijal<strong>na</strong> dol`nost e<br />
tolku va`<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>dsiluva sekoe od op{tite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravdata.<br />
Taka, <strong>na</strong> primer, za da se spasi ne~ii `ivot, mo`e ne samo da bide<br />
dozvoleno, tuku mo`e da pretstavuva dol`nost neophod<strong>na</strong>ta hra<strong>na</strong> ili<br />
nekoj lek da se ukradat ili da se zemat so sila, ili eden lekar specijalist<br />
prisilno da se dovede i da se prisili da go izvr{i lekuvaweto.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to nie ne go <strong>na</strong>rekuvame pravda toa {to ne pretstavuva<br />
doblest, vo takvite slu~ai nie obi~no velime, ne deka pravdata<br />
treba da mu go otstapi mestoto <strong>na</strong> nekoe drugo moralno <strong>na</strong>~elo, tuku<br />
deka o<strong>na</strong> {to e pravedno vo redovni priliki, vrz osnova <strong>na</strong> toa drugo<br />
<strong>na</strong>~elo ne e pravedno vo ovoj poseben slu~aj. Blagodarenie <strong>na</strong> ova korisno<br />
prilagoduvawe <strong>na</strong> jazikot e so~uvan karakterot <strong>na</strong> neprikosnovenosta<br />
koj mu se pripi{uva <strong>na</strong> pravdata, a nie ja izbeg<strong>na</strong>vme nu`nosta da<br />
tvrdime deka postoi nepravda koja e dostoj<strong>na</strong> za pofalba. 1034<br />
6. LUDVIG FOERBAH<br />
Dvajca lu|e, veli Foerbah, se potrebni za proizveduvawe <strong>na</strong> ~ovek<br />
i toa kako <strong>na</strong> fizi~kiot taka i <strong>na</strong> duhovniot ~ovek. Zgora <strong>na</strong> toa<br />
egzistencijata <strong>na</strong> drugiot, <strong>na</strong> drugite lu|e e uslov i za mojata uverenost<br />
za egistencijata <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{niot svet, za{to toa {to go gledam<br />
sam, vo toa mo`am da se posomnevam, me|utoa toa {to go gledaat i drugite<br />
- toa e sigurno. Pa ako zaednicata <strong>na</strong> ~ovek so ~ovek e i kriterium<br />
<strong>na</strong> vistinitosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite soz<strong>na</strong>nija, taa dotolku pove}e }e bide izvor<br />
<strong>na</strong> moralnosta.<br />
Vo toj fakt deka su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ovekot e dade<strong>na</strong> i deka se ostvaruva<br />
duri vo zaednicata le`i i objasnuvaweto <strong>na</strong> mnogu staroto pra-<br />
{awe <strong>na</strong> eti~kata teorija, pra{aweto "kako poa|aj}i od egoisti~kiot<br />
<strong>na</strong>gon za sre}a doa|a do priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> dol`nosta sprema drugite lu|e."<br />
Toa pra{awe, veli <strong>na</strong>tamu Foerbah go re{ila samata proroda <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in {to ne sozdala samo eden ednostran i isklu~iv, tuku dvostran i<br />
zaemen <strong>na</strong>gon za sre}a, eden <strong>na</strong>gon za sre}a koj ne mo`e da se zadovoli<br />
<strong>na</strong> samiot sebesi, a istivremeno, duri i bezvolno, da ne se zadovoli <strong>na</strong>-<br />
1033<br />
Ibid, str. 60.<br />
1034<br />
Mil, D. S. op. cit. str. 70.<br />
533
gonot za sre}a <strong>na</strong> druga individua: <strong>na</strong>kratko eden ma{i i eden `enski<br />
<strong>na</strong>gon za sre}a. Zaradi ovoj dualisti~ki <strong>na</strong>gon za sre}a postoeweto <strong>na</strong><br />
egoisti~kiot ~ovek e povrzano so postoeweto <strong>na</strong> drugite lu|e.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to <strong>na</strong>gonot za sre}a sekoga{ e zavisen od drug<br />
~ovek, toga{ e jasno deka izolira<strong>na</strong> individua i tesno sfate<strong>na</strong>ta li~<strong>na</strong><br />
sre}a i interes ne mo`at da se zemat za cel <strong>na</strong> moralot. Me|utoa,<br />
ako sopstve<strong>na</strong>ta sre}a ne e cel <strong>na</strong> moralot, taa e negova osnova i negova<br />
pretpostavka. Toa e, veli Foerbah, za{to jas samo od iskustvoto <strong>na</strong><br />
svojot sopstven <strong>na</strong>gon za sre}a z<strong>na</strong>m {to e dobro i zlo, {to e `ivot ili<br />
smrt, {to se qubovta ili omrazata i ottamu <strong>na</strong> gladniot ne mu pru`am<br />
kamen <strong>na</strong>mesto leb, a <strong>na</strong> `edniot kiseli<strong>na</strong> od {alitra <strong>na</strong>mesto pitka<br />
voda. Z<strong>na</strong>~i samo proeciraj}i, prenesuvaj}i se sebesi vo drug, mo`am<br />
drugiot, negovite potrebi da gi razberam i taka da dojdam do priz<strong>na</strong>vawe<br />
<strong>na</strong> negoviot <strong>na</strong>gon za sre}a, odnosno do ograni~uvawe <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>gon<br />
vo sebe. A toa priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> drugiot poi<strong>na</strong>ku se <strong>na</strong>rekuva sovest ili<br />
dol`not. Kade e nivnoto poteklo? Jas, <strong>na</strong>dvor od mene - ~uvstvitelno.<br />
Ti e izvor <strong>na</strong> <strong>na</strong>t~ustvitel<strong>na</strong>ta sovest vo mene. Mojata sovest ne e ni{-<br />
to drugo, tuku moeto Jas koe se stava <strong>na</strong>mesto povredenoto Ti, ni{to<br />
drugo, tuku pretstavnik <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> drugiot, vrz osnova i po zapoved<br />
<strong>na</strong> sopstveniot <strong>na</strong>gon za sre}a. Me|utoa, isto kako ni sovesta, ni dol`nosta<br />
ne e ne{to principielno razli~no, strano vo odnos <strong>na</strong> sre}ata.<br />
Sudirot me|u do`nosta i sre}ata ne e sudir me|u dva razli~ni principi,<br />
tuku samo me|u ist princip vo razli~ni li~nosti, me|u sopstve<strong>na</strong>ta<br />
i tu|ata sre}a.<br />
Vakvata a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> osnovnite problemi <strong>na</strong> teoretskata etika<br />
<strong>na</strong> Foerbah e svrte<strong>na</strong> protiv Kant koj saka{e da ospori sekakva mo`nost<br />
od izgradba <strong>na</strong> nekakva etika vrz tn. eudemonisti~ki osnovi, t.e.<br />
vrz sre}ata, osobeno vrz li~<strong>na</strong>ta sre}a i ~uvstvata, smetaj}i deka edinstve<strong>na</strong><br />
mo`<strong>na</strong> osnova <strong>na</strong> moralot se apriornite, <strong>na</strong>diskustveni i neiskustveni<br />
barawa i principi <strong>na</strong> umot, odnosno dol`nosta kako glas <strong>na</strong><br />
nekoj sepak povisok svet vo <strong>na</strong>s. Foerbah ovde izvr{il z<strong>na</strong>~en presvrt<br />
od idealisti~kata spekulacija vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> iskustvenite fakti, vo<br />
<strong>na</strong>soka <strong>na</strong> psiholo{ko, pa i sociolo{ko tretirawe <strong>na</strong> moralnite fakti,<br />
a so toa vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> materijalizmot. 1035<br />
Vrpo~em, stavot deka mo`e da se bide sre}en samo ako se usre}i<br />
i drug, pokraj Bentam, go zastapuva{e i Ludvig Foerbah. Spored Foerbah,<br />
postoi <strong>na</strong>gon za samoodr`uvawe t.e. "<strong>na</strong>gon za sre}a" koj ne e <strong>na</strong>so-<br />
~en kon odr`uvawe <strong>na</strong> ~ovekoviot individualen `ivot, tuku kon odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> vrednosta vo posebnoto. Nagonot za samoodr`uvawe vo ~ovekot<br />
ne se prostira podaleku od negovata v<strong>na</strong>tre{nost ili dobrata koj<br />
toj gi pripi{uva <strong>na</strong> svojata v<strong>na</strong>tre{nost i koi ne mo`e da gi odvoi od<br />
sebe, ne mo`e da gi predade, a pritoa samiot da ne se predade. Ottamu,<br />
1035<br />
Pavi~evi}. V. <strong>Filozofija</strong> Ludviga Fojerbaha: Fojerbah, L. Predavanja o<br />
su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 27-29.<br />
534
egzistencijata <strong>na</strong> <strong>na</strong>gonot za samoodr`uvawe ne mu protivre~i nitu <strong>na</strong><br />
samoubistvoto. Samoubistvoto se vr{i toga{ koga pove}e ne mo`at da<br />
se realiziraat sopstvenite vrednosti, koga pove}e ne mo`at da se zadovolat<br />
sopstvenite osnovni potrebi. Nagonot za samoodr`uvawe e <strong>na</strong>so~en<br />
kon odr`uvawe <strong>na</strong> eden smislen `ivot. Samiot <strong>na</strong>gon za samoodr-<br />
`uvawe e isto {to i <strong>na</strong>gonot za sre}a, a ovoj <strong>na</strong>stanuva i is~eznuva so<br />
sposobnosta za sre}a. Nagonot za samoodr`uvawe ne e ni{to drugo,<br />
tuku sakawe <strong>na</strong> sre}ata. 1036 Ottamu, spored Foerbah, zakonot, se razbira<br />
onoj zakon {to e umen i pravi~en, a ne svoevolno aristokratski ili<br />
despotski zakon, voop{to ne e ni{to drugo odo{to mojot <strong>na</strong>gon za sre-<br />
}a usoglasen so <strong>na</strong>gonot za sre}ata <strong>na</strong> drugiot. Z<strong>na</strong>~i, da se saka sre}ata<br />
e ednoz<strong>na</strong>~no so sakaweto da se zadovolat potrebite {to mene mi se<br />
<strong>na</strong>jva`ni, so baraweto <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> drugite, a ottamu i so toa da se<br />
zadovolat potrebite koi niv im se <strong>na</strong>jva`ni. Samo sre}niot ~ovek bi<br />
mo`el da bide <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> dobar. Toj {to ne mo`e da se raduva, koj ja<br />
prezira radosta <strong>na</strong> drugiot, koj ne mo`e da u`iva vo `ivotot, toj gi<br />
prezira onie koi sakaat vo nego da u`ivaat. Toa {to Foerbah go istaknuva<br />
e vsu{nost, ed<strong>na</strong> va`<strong>na</strong> visti<strong>na</strong>: sekoj koj e kam{ik za samiot sebesi,<br />
}e bide kam{ik i za drugiot: toj koj ne go poz<strong>na</strong>va smozadovolstvoto<br />
<strong>na</strong> perso<strong>na</strong>lnosta, toj, osven ako ne e genie <strong>na</strong> moralot, }e mo`e<br />
drugite samo da gi prezira i podjarmuva. Negoviot kraen zaklu~ok e -<br />
dobar (moralen) e samo onoj koj za svoj princip i kriteriium ja zema<br />
edinstveno apsolutno i bezgrani~no sre}ata <strong>na</strong> ~ovekot. 1037<br />
1036<br />
Vidi. Helder, A. Ludwig Feuerbach redivivus, Ideje, Beograd, 1980/5.<br />
str. 112, 114-115.<br />
1037<br />
Ibid, str. 116.<br />
535
536
G l a va II<br />
TEORIJA NA POZITIVNOTO PRAVO I PRAVDATA<br />
1. Sekoj koj vo osnova saka da se dobli`i do su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravniot<br />
pozitivizam se ~ini deka toa mo`e <strong>na</strong>jednostavno da go stori ako<br />
se potseti <strong>na</strong> glavnite razliki so doktri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prirodnoto pravo. Vo<br />
taa smisla slobodno mo`e da se ka`e:<br />
1 0 Prirodnoto pravo ne se sozdava, tuku se otkriva. Toa pravo<br />
ne e ne{to {to zavisi od slobodniot izbor <strong>na</strong> ~ovekot, tuku <strong>na</strong> vistinskoto<br />
z<strong>na</strong>ewe za toa {to e dobro za ~ovekot i za politi~kata zaednica<br />
Pozitivnoto pravo se sozdava.<br />
2 0 Prirodnopravnite definicii <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> za predmet <strong>na</strong> svoeto<br />
izu~uvawe go imaat sekoe pravilo koe ja <strong>na</strong>so~uva dejnosta (storuvaweto<br />
ili propu{taweto) <strong>na</strong> lu|eto.<br />
- Pravnite pozitivistite go imaat <strong>na</strong> um samo praviloto koe go<br />
propi{uva vrhov<strong>na</strong>ta vlast i koe e potkrepeno so dr`av<strong>na</strong> prisilba.<br />
3 0 Prirodnopravnite misliteli ne gi interesira formata, tuku<br />
pred sî sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta norma, i toa ne kakva bilo sodr`i<strong>na</strong>,<br />
tuku samo o<strong>na</strong>a koja e legitimen predmet <strong>na</strong> moralot. Na prirodnoprav<strong>na</strong>ta<br />
teorija ne í se predmet <strong>na</strong> interes moralno indiferentnite<br />
ne{ta (vo koi ne se prepoz<strong>na</strong>va dobroto ili zloto i ottamu za koi ne<br />
sudime od stojali{te <strong>na</strong> postojnite moralni merila) i koi obi~no se<br />
rabota <strong>na</strong> konvencija (<strong>na</strong> primer, normata koja ja spomenuva Aristotel,<br />
spored koja treba da se `rtvuva ed<strong>na</strong> ovca <strong>na</strong>mesto dve kozi, ili propisot<br />
koj im <strong>na</strong>laga <strong>na</strong> voza~ite da ja koristat des<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> patot).<br />
Nakratrko, teoreti~arite <strong>na</strong> prirodnoto pravo se zanimavaat<br />
samo so takvi normi so koi e za{titeno nekoe moralno dobro i koi<br />
kako takvi ja dopiraat <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata sovest.<br />
Pravnite pozitivisti voop{to ne se vpu{taat vo sodr`i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> pravnite normi, tuku edinstveno gi intresira nivnoto va`ewe,<br />
odnosno <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj se obezbeduva niv<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong> i iznuduva pokornosta<br />
<strong>na</strong> onie koi odbivaat da se odnesuvaat spored niv. I dokolku<br />
utvrdat deka sankcijata za povreda <strong>na</strong> nekoja norma vo kraj<strong>na</strong> linija ja<br />
primenuva suvere<strong>na</strong>ta dr`av<strong>na</strong> vlast, takvata norma za niv, nezavisno<br />
od sodr`i<strong>na</strong>ta koja mo`e da ja ima, nesomneno e prav<strong>na</strong>.<br />
4 0 Za jus<strong>na</strong>turalizmot, jurisprudencijata (prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka) ima<br />
preskritiv<strong>na</strong> funkcija - da propi{uva (kako treba da bide). Prirodnopravnite<br />
pisateli <strong>na</strong>stojuvaat da go utvrdat sredi{noto, su{tinskoto<br />
z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> za potem da go koristat kako merilo koe<br />
treba oddel<strong>na</strong> norma da go dostigne za da mo`e da se <strong>na</strong>re~e pravo.<br />
537
Ottamu, prirodnopravnite definicii se preskriptivni (izrazuvaat<br />
preskriptiven stav 1038 ). So ogled pak, <strong>na</strong> toa {to pravdata <strong>na</strong>j~esto se<br />
smeta za su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, <strong>na</strong>j~est logi~en zaklu~ok e deka nepravedniot<br />
zakon voop{to ne e zakon i deka ottamu sosema legitimno mo`e<br />
da mu se skrati poslu{nosta. Prirodnoto pravo vsu{nost e primer <strong>na</strong><br />
razboritost i moral<strong>na</strong> ispravnost <strong>na</strong> prakti~noto deluvawe. Stanuva<br />
zbor za dalekuse`en obid <strong>pravoto</strong> da se <strong>na</strong>pravi merilo i obrazec vrz<br />
osnova <strong>na</strong> koj }e ja prosuduvame validnosta <strong>na</strong> nekoj akt. Prirodnoto<br />
pravo z<strong>na</strong>~i pretstavuva obid validnosta <strong>na</strong> va`e~koto pravo da se<br />
uslovi so negovata moral<strong>na</strong> ispravnost. So drugi zborovi, celta <strong>na</strong> zakonot<br />
ne vo toa da ja razbudi poslu{nosta sprema vlastite vo ~ovekot,<br />
tuku vo nego da ja razbudi moral<strong>na</strong>ta doblest. 1039<br />
Nakratko, pra{aweto <strong>na</strong> validnosta jus<strong>na</strong>turalizmot go postavuva<br />
kako pra{awe <strong>na</strong> moral<strong>na</strong> ispravnost i pravednost <strong>na</strong> pravnite<br />
normi. Toj odbiva da go priz<strong>na</strong>e kako pravo ili kako pravni pravila<br />
onie pravila so koi se kr{at opredeleni temelni moralni <strong>na</strong>~ela.<br />
Za pravniot pozitivizam, jurisprudencijata ima deskriptiv<strong>na</strong><br />
funkcija - da opi{uva (kako e). Vo zbirot <strong>na</strong> pojavite koi voobi~aeno<br />
se <strong>na</strong>rekuvaat pravo, pravnite pozitivisti <strong>na</strong>j~esto go baraat nivniot<br />
zaedni~ki imenitel, so {to, po pravilo, se dobiva, deskriptiv<strong>na</strong> definicija<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (deskriptiven stav 1040 ).<br />
1038<br />
Razliki <strong>na</strong> preskriptiven (direktiven, regulativen) stav od deskriptiven<br />
stav: 1 0 osnov<strong>na</strong> razlika. Ovoj stav e poraka koja oz<strong>na</strong>~uva deka<br />
treba ne{to da pravi ili da ne pravi, za{to toa e vredno, odnosno bezvredno,<br />
a ima mo} neposredno da vlijae (kako informacija koja e vrednuvawe, barawe<br />
i mo`ebi zaka<strong>na</strong>) <strong>na</strong> stavovite i povedenieto <strong>na</strong> primatelot <strong>na</strong> poprakata.<br />
(Mo}ta <strong>na</strong> vlijanie mo`e da ima razli~ni stepeni <strong>na</strong> sila i uspe{nost se do<br />
celos<strong>na</strong> neefikasnost ili duri do neprimawe <strong>na</strong> porakata od "adresatot."). 2 0<br />
ontolo{ka razlika. Ovie stavovi mo`at smisleno da se referiraat samo <strong>na</strong><br />
~ovekovoto povedenie vo negoviot aspekt <strong>na</strong> mo`nosti i slobodi. (Za racio<strong>na</strong>lnoto<br />
sfa}awe <strong>na</strong> svetot ed<strong>na</strong>kvo e besmisleno da se upati preskripcija do<br />
oblacite da pu{tat do`d ili <strong>na</strong> krokodilite da ne ja <strong>na</strong>pa|aat stokata, kako<br />
{to e besmisleno <strong>na</strong> okovan ~ovek da mu se upati preskripcija da go zatvori<br />
prozorot, ili <strong>na</strong> sloboden ~ovek da mu se zapoveda da zatvori ve}e zatvoren<br />
prozor). 3 0 semanti~ko-sinteti~ka razlika. Z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> ovoj stav idealno se<br />
iska`uva so pomo{ <strong>na</strong> funktori od glagolite "treba" i negovite zamenuva~i<br />
"mora", "mo`e", "da se bide obvrzan" i sl. 4. logi~ka razlika. Za ovie stavovi<br />
ne mo`e da se ka`e deka se vistiniti i nevistiniti, za{to tie mo`at da bidat<br />
samo va`e~ki-neva`e~ki, pravedni-nepravedni, efikasni-neefikasni.<br />
Viskovi}, N. Jezik prava, Naprijed, Zagreb, 1989, str. 117-118.<br />
1039<br />
^avo{ki, K, op. cit, str. 69-70.<br />
1040<br />
Razlika me|u deskriptiven, (indikativen, konstativen) stav i preskriptiven<br />
stav: 1 0 osnov<strong>na</strong> razlika. Ovoj stav e poraka koja oz<strong>na</strong>~uva deka nekoj<br />
predmet e ili ne e vo sega{nosta, mi<strong>na</strong>toto ili vo idni<strong>na</strong>ta, a ima mo}<br />
538
Validnosta (vrednosta, ~ineweto, legitimnosta) <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> poedine~<strong>na</strong><br />
norma se utvrduva so nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so povisokata norma,<br />
vo kraj<strong>na</strong> linija so va`e~kiot ustav. Prav<strong>na</strong>ta norma koja e moralno<br />
neisprav<strong>na</strong> ili nepraved<strong>na</strong> so toa ne prestanuva da bide zakonita,<br />
odnosno valid<strong>na</strong>. Za pravniot pozitivizam postoeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e<br />
ed<strong>na</strong> rabota, dodeka pra{aweto za negovata validnost ili izopa~enost<br />
e ne{to sosema drugo. Edinstvenite pravni vrednosti koi pravniot<br />
pozitivizam gi ima predvid se mirot i redot, odnosno poredokot - vladeeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> z<strong>na</strong>~i postoewe <strong>na</strong> eden organiziran dr`aven poredok.<br />
Pritoa, niv ne gi interesira vidot <strong>na</strong> poredokot (fa{isti~ka,<br />
socijalisti~ka, liberal<strong>na</strong> dr`ava), tuku edinstveno negovata efikasnost.<br />
1041 Efikasnosta <strong>na</strong> pravniot poredok, pak, ne e pra{awe <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta<br />
i vrednosta <strong>na</strong> toj poredok, tuku <strong>na</strong> negovata prakti~<strong>na</strong> delotvornost.<br />
Pritoa, treba da se podvle~e deka vo toj pogled postoi izne<strong>na</strong>duva~ka<br />
sli~nost me|u pravniot pozitivizam i zamislata <strong>na</strong> moder<strong>na</strong>ta<br />
demokratijata. Vo osnova <strong>na</strong> dvete zamisli e soodveten skepticizam<br />
- neveruvawe deka spored nekoja vrhov<strong>na</strong> vrednost, da ka`eme pravdata,<br />
mo`at racio<strong>na</strong>lno da se uredat odnosite me|u lugeto. Ottuka,<br />
sekoj poredok se zasnova vrz arbitrarno izbrano <strong>na</strong>~elo. Ottamu, {to<br />
vlasta se zasnova vrz soglasnosta, makar i vo molkum<strong>na</strong>, <strong>na</strong> onie <strong>na</strong>d<br />
koi se vladee, <strong>na</strong>jgolemi izgledi da bide efikasen ima demokratski poredok<br />
zasnovan vrz vladeeweto <strong>na</strong> mnozinstvoto. Pritoa, <strong>na</strong> vladeeweto<br />
<strong>na</strong> mnozinstvoto mu se dava prednost ne poradi toa {to toa e vo <strong>na</strong>~elo<br />
umno i pravi~no, tuku zatoa {to postojat <strong>na</strong>jgolemi izgledi so <strong>na</strong>jmalku<br />
otpori da se iznudi poslu{nost <strong>na</strong> nejzinite <strong>na</strong>redbi. Istoto<br />
va`i i za pozitivnoto pravo koe nezavisno od svojata v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> vrednost,<br />
poradi dr`av<strong>na</strong>ta suverenost <strong>na</strong> koja se potpira, vo <strong>na</strong>~elo mora<br />
da bide efikasno. 1042<br />
posredno da vlijae (kako informacija koja e opis i objasnuvawe) <strong>na</strong> stavovite<br />
i povedenieto <strong>na</strong> primatelot <strong>na</strong> porakata. (Mo}ta <strong>na</strong> vlijanie mo`e da ima razli~ni<br />
stepeni <strong>na</strong> sila i uspe{nost se do celos<strong>na</strong> neefikasnost ili duri do<br />
neprimawe <strong>na</strong> porakata od "adresatot."). 2 0 ontolo{ka razlika. Ovie stavovi<br />
mo`at smisleno da se referiraat <strong>na</strong> site predmeti, ~uvstvitelni i duhovni,<br />
realni i irealni, prirodni i kulturni. 3 0 semanti~ko-sinteti~ka razlika.<br />
Z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> ovoj stav idealno se iska`uva so pomo{ <strong>na</strong> funktori od glagolot<br />
"da se bide" i negovite zamenuva~i, " postoi."" se <strong>na</strong>o|a,""da se ima"<br />
itn. 4 0 logi~ka razlika. Za ovie stavovi mo`e da se ka`e deka se vistiniti i<br />
nevistiniti. Viskovi}, N. Jezik prava, Naprijed, Zagreb, 1989, str. 117-118.<br />
1041<br />
Prirodnoto pravo u~i {to e vredno da se pravi (Lok), odnosno uka-<br />
`uva <strong>na</strong> moralniot kvalitet <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> dejnost (Grocius).<br />
1042<br />
Ibid, str. 52.<br />
539
sein<br />
o<strong>na</strong> {to e "is"<br />
opi{uvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
deskriptivno<br />
a<strong>na</strong>liti~ka jurisprudencija<br />
sollen<br />
o<strong>na</strong> {to treba da bide "ought"<br />
propi{uvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
preskriptivno<br />
kriti~ka jurisprudencija<br />
5 0 Spored jus<strong>na</strong>turalizmot samo o<strong>na</strong> {to e pravedno mo`e da<br />
bide zakonito. Prirodnoto pravo (pravdata) e moralno merilo <strong>na</strong> va-<br />
`e~kite zakoni. Prirodnoto pravo e vistinsko pravo, ispraven um<br />
primenet <strong>na</strong> <strong>na</strong>redbite i zabranite (recta ratio in iubendo et vetando),<br />
pravo koe e vo soglasnost so prirodata, o<strong>na</strong> {to sekoga{ e dobro i pravedno<br />
(bonum et aequum). Toa e univerzalno pravo koe se odnesuva <strong>na</strong><br />
site lu|e i nepromenlivo. Vakvite stavovi proizleguvaat ottamu {to<br />
teorijata <strong>na</strong> prirodnoto pravo se zanimava so krajnite pri~ini <strong>na</strong> pravnite<br />
normi i kone~nite celi kon koi tie se stremat.<br />
Ottamu, prirodno pravo e o<strong>na</strong> pravo koe va`i <strong>na</strong>sekade (<strong>na</strong> site<br />
prostori), za site lu|e i zasekoga{ - univerzalno pravo. Pravo zasnovano<br />
vrz pravdata: pravo pravo, ispravno (vistinsko) kade <strong>pravoto</strong> koe<br />
e ramno <strong>na</strong> prava + pravda. Toa e dobro i pravedno pravo, pravo ~ija su-<br />
{ti<strong>na</strong> e pravdata, za razlika od nepravedno, krivo pravo koe e ramno<br />
<strong>na</strong> pravo bez prava i pravda.<br />
Spored pravniot pozitivizam pravedno e o<strong>na</strong> {to e zakonito.<br />
Toa proizleguva ottamu {to privrzanicite <strong>na</strong> pravniot pozitivizam<br />
se zanimava samo so pozitivnoto, sozdadenoto kako politi~ki i moralno<br />
neutralno pravo. Predmet <strong>na</strong> pozitivnoto pravo e razgleduvawe <strong>na</strong><br />
normativ<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, tolkuvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, utvrduvawe<br />
<strong>na</strong> karakteristi~<strong>na</strong>ta struktura <strong>na</strong> pravniot sistem i a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> klu-<br />
~nite pravni poimi kako {to se poimite subjektivni prava, dol`nosti,<br />
sopstvenost i subjekti <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Pravniot pozitivizam ne go<br />
interesira sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta norma. Ottamu, pozitivnoto pravo<br />
e partikularno za razlika od prirodnoto pravo koe e postojano (ve~no)<br />
i nepromenlivo (va`i ed<strong>na</strong>kvo za site lu|e).<br />
Ottamu, pozitivno, postaveno, pravo (ius positum) e o<strong>na</strong> pravo<br />
koe va`i <strong>na</strong> opredelen prostor, za opredeleni lu|e i za opredeleno<br />
vreme - partikularno pravo.<br />
6 0 Priroda (physis). Prirodnoto pravo ne e mo`no ako <strong>na</strong>~elata<br />
vrz koi se zasnova, a pred se <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> pravdata se razli~ni. Me|utoa,<br />
razli~nosta <strong>na</strong> oddelni zakonski re{enija vo razli~ni dr`avi sî<br />
u{te ne z<strong>na</strong>~i deka samite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravdata, vrz koi treba da se zanovaat<br />
zakonite, se razli~ni. Od stojali{te <strong>na</strong> prirodnoto pravo, zakonot<br />
treba da obezbedi op{to dobro za politi~kata zaednica i toa e<br />
o<strong>na</strong> {to se smeta za pravedno. Me|utoa, ako pravednoto e istovetno so<br />
op{toto dobro, <strong>pravoto</strong> i pravdata ne mo`at da bidat rabota <strong>na</strong> konvencija,<br />
so ogled <strong>na</strong> toa {to prirodata <strong>na</strong> rabotite, a ne samovolen<br />
540
izbor, opredeluvaat {to vo sekoj poedine~en slu~aj e dobro i pravedno.<br />
A toa z<strong>na</strong>~i deka samo o<strong>na</strong> {to e pravedno mo`e da se razlikuva od<br />
polis do polis i od eden do drug vremenski period. Ottamu, dokolku<br />
pravednoto e istovetno so op{toto dobro, razli~nosta <strong>na</strong> pravednite<br />
re{enija e ne samo vo soglasnost so temelnite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravdata,<br />
tuku i so niv<strong>na</strong>ta o~ekuva<strong>na</strong> posledica. I kako {to lekarot imaj}i go<br />
vo vid celosnoto ozdravuvawe propi{uva razli~ni lekarstva vo zavisnost<br />
od vidot <strong>na</strong> bolesta i op{tata sostojba <strong>na</strong> bolniot, taka i mudrite<br />
upravuva~i so dr`avata donesuvaat posebni zakoni vrz osnova <strong>na</strong><br />
z<strong>na</strong>eweto {to vo dadenite priliki e dobro i pravedno. So drugi zborovi,<br />
prirodnoto pravo ne samo {to ne isklu~uva, tuku tokmu <strong>na</strong>lo`uva<br />
soodvetno soobrazuvawe <strong>na</strong> op{tite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravdata so posebnite<br />
priliki <strong>na</strong> dade<strong>na</strong> politi~ka zaednica. 1043<br />
Konvencija (nomos). Prvite privrzanicite <strong>na</strong>pravniot pozitivizam<br />
(konvencio<strong>na</strong>listi) poa|aa od nesomneneniot fakt deka golemata<br />
razli~nost <strong>na</strong> va`e~ki zakoni vo razli~ni dr`avi (polisi) samo potvrduvaa<br />
deka sekoe pravo e konvencio<strong>na</strong>lno, t.e. deka ne mo`e da stane<br />
zbor za kakvo i da e prirodno pravo. Ottamu, ni <strong>pravoto</strong> nitu pravdata<br />
nemaat nikakva potpora vo prirodata, tuku vo slobodnite, taka da se<br />
ka`e, samovolni odluki <strong>na</strong> sekoja politi~ka zaednica oddelno. Tie<br />
odluki proizleguvaat od nekoj vid soglasnost vo vrhov<strong>na</strong>ta vlast, a soglasnosta<br />
mo`e da dovede do mir, no ne mo`e da ja otkrie visti<strong>na</strong>ta.<br />
Taa soglasnost go odrazuva misleweto {to preovladuva, a mislewata<br />
za pravednoto i nepravednoto se mnogu razli~ni. 1044<br />
7 0 Pod jus<strong>na</strong>turalizam se misli <strong>na</strong> onoj pravec koj priz<strong>na</strong>va distinkcija<br />
me|u porirodnoto i pozitivnoto pravo i koj zastapuva suprematija<br />
<strong>na</strong> prvoto <strong>na</strong>d drugoto (teorija za superiornost <strong>na</strong> prirodnoto<br />
<strong>na</strong>d pozitivnoto prvo).<br />
Pod praven pozitivizam se misli <strong>na</strong> onoj pravec koj takva distinkcija<br />
ne priz<strong>na</strong>va i koj tvrdi deka pokraj pozitivnoto nema drugo<br />
pravo (teorija za isklu~ivost <strong>na</strong> pozitivnoto pravo). 1045<br />
2. Glavniot akcent vrz koj e pomesten interesot <strong>na</strong> pravniot pozitivizam<br />
e negovata ambicija vo ramkite <strong>na</strong> pozitivnoto pravo da go<br />
re{i problemot <strong>na</strong> validnosta (va`eweto) <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Spored pravniot<br />
pozitivizam, bez ogled <strong>na</strong> toa dali e dobro ili lo{o, nekoe pravno<br />
pravilo e validno dokolku mu pripa|a <strong>na</strong> eden sistem soglasno nekoj<br />
kriterium <strong>na</strong> va`ewe. Za razlika od teorite <strong>na</strong> prirodnoto pravo spored<br />
koi validnosta <strong>na</strong> sekoe pravo mo`e da se ispituva samo preku doveduvawe<br />
vo vrska so nekoe krajno merilo, t.e. so nekoe idealno pravo,<br />
pravniot pozitivizam zastapuva stojali{te deka ne postoi vrska me|u<br />
<strong>pravoto</strong> i moralot, odnosno me|u <strong>pravoto</strong> {to postoi i <strong>pravoto</strong> kakvo<br />
1043<br />
^avo{ki, K, op. cit, str. 56.<br />
1044<br />
Ibid, str. 56.<br />
1045<br />
Bobbio N, op. cit. str. 19.<br />
541
i trebalo da bide. Imeno, pravnite pozitivisti, <strong>na</strong>j~esto mu se priklonuvaat<br />
<strong>na</strong> stojali{teto deka od faktot {to edno pravno pravilo e<br />
moralno nepravedno ne sleduva deka toa ne e validno ili deka ne e<br />
pravo. 1046 Poi<strong>na</strong>ku ka`ano, definicijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne pretpostavuva<br />
moral<strong>na</strong> ispravnost. Istak<strong>na</strong>tite pozitivnisti kako Ostin i Kelzen<br />
toa efektno go formuliraat koga velat: "Postoeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e<br />
edno ne{to, negovata doblest ili nedostatok e ne{to drugo." 1047<br />
1. BENTAM<br />
Bentam i Ostinpostojano insistiraa <strong>na</strong> potrebata re{itelno i<br />
maksimalno jasno da se razlikuvaat <strong>pravoto</strong> kakvo {to î od <strong>pravoto</strong><br />
1046<br />
Pravniot pozitivizam, spored Perelman, go zasnova va`eweto <strong>na</strong><br />
koe bilo pozitivno pravno pravilo vrz zakonodav<strong>na</strong>ta vlast <strong>na</strong> dr`avata i vrz<br />
sankcijata koja go garantira pot~inuvaweto <strong>na</strong> zakonot: "Skratuvaj}i mu ja <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> sekoja druga osnova, pravniot pozitivizam go negira{e postoeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koe ne e izraz <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> suvevrenot." Pozitivisti~koto sfa}awe<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> go do`ivea svojot krah, kako {to veli Perelman, vo "zloupotrebite<br />
<strong>na</strong> hitlerizmot," sli~no kako "koja bilo <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> teorija koja e nepomirliva<br />
so faktite." Osnoven fakt koj e nepomirliv so pravnopozitivisti~kata<br />
teorija pretstavuva sudeweto vo Ninberg. Za toa sudewe da bide pravno<br />
mo`no, treba{e prav<strong>na</strong>ta izreka nullum crimen sine lege da se interpretira vo<br />
nepozitivisti~ka smisla: so svoite zlostorstva <strong>na</strong>cistite ne povredile nikakov<br />
zakon koj se odnesuva <strong>na</strong> "nekoj sistem <strong>na</strong> pozitivno pravo, tuku (zakon koj<br />
se odnesuva <strong>na</strong>) sovesta <strong>na</strong> site civilizirani lu|e." Postojat situacii vo koi<br />
zlostorot e zlostor i bez pozitivnoto pravo. Bo{kovi}, D. Predgovor <strong>na</strong> Perelman,<br />
Pravo, Moral i filozofija, str. XXV.<br />
1047<br />
Stepanovi}-Todorovi}, Sanja, A<strong>na</strong>liti~ka juresprudencija i pozitivizam<br />
Herberta Harta: Hart, H. Ogledi iz filozofije prava, Predgovor,<br />
str. 11-12. Na teorijata <strong>na</strong> ~istoto pravo, <strong>na</strong> pravniot pozitivizam i dogmatizam<br />
vlijaea sfa}awata za vrednos<strong>na</strong>ta neutralnost <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata. Tie poa|aa od<br />
stavovite deka po pra{awata <strong>na</strong> vrednostite nema osnova za nekoj racio<strong>na</strong>len<br />
izbor vrz osnova <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata ~ie podra~je da utvrdi {to e, i mora da se ~uva od<br />
vlijanijata <strong>na</strong> ideolo{kite i aksiolo{kite koncepcii (vo taa smisla vo<br />
oblasta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - od sekoe vpletuvawe <strong>na</strong> {kolata <strong>na</strong> prirodnoto pravo).<br />
Kantovoto razlikuvawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e i treba, odnosno me|u faktite i vrednostite<br />
({to u{te pred toa go zapo~<strong>na</strong> Hjum), kaj neokantovcite dobi uloga <strong>na</strong><br />
edno od <strong>na</strong>jva`nite metodolo{ki principi. Ova razlikuvawe zaedno so {kolata<br />
<strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta sociologija koja vo isto vreme se razviva vo Germanija i<br />
u~eweto za vrednosniot relativizam, vlijaea <strong>na</strong> formiraweto <strong>na</strong> pravniot<br />
normativizam i pravniot pozitivizam." Stanov~i}, V. Pravni pozitivizam, relativizam<br />
i "vrednosni <strong>na</strong>turalizam": poistove~ivanje legaliteta i legimiteta, Pravni `ivot,<br />
Beograd, 1986/10, str. 936<br />
542
kakvo bi trebalo da bide. 1048 Ovaa tema e sekade prisut<strong>na</strong> vo nivnoto<br />
delo, i tie gi osuduvaa prirodnopravnite misliteli, zatoa {to ja zamaglija<br />
taa o~igleded<strong>na</strong> ednostav<strong>na</strong>, me|utoa su{tinska distinkcija. 1049<br />
A <strong>na</strong> pra{aweto dali prakti~nite posledici <strong>na</strong> istaknuvaweto <strong>na</strong><br />
ovaa distinkcija bea lo{i, Hart odgovara deka nikoj nikoga{ kako<br />
utilitaristite so tolkava gri`livost ne gi spojuval `elbata za reforma<br />
vo pogled <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so dol`noto priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> potrebata <strong>na</strong><br />
kontrola od zloupotrebata <strong>na</strong> vlasta, duri koga taa vlast e i vo racete<br />
<strong>na</strong> reformatorite. Vo deloto <strong>na</strong> Bentam, eden po eden mo`at da se<br />
prepoz<strong>na</strong>at site elementi <strong>na</strong> Rechtsstaat i site principi za ~ija odbra<strong>na</strong><br />
se koristi terminologijata <strong>na</strong> prirodnoto pravo. Toa se slobodata<br />
<strong>na</strong> govorot, pe~atot, <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> slobodno zdru`uvawe, potrebata zakonite<br />
da se objavat pred svojata prime<strong>na</strong>, potrebata za kontrola <strong>na</strong><br />
administracijata, insistiraweto deka ne smee da ima krivi~<strong>na</strong> odgovornost<br />
bez prestap i z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> legalitetot, nulla<br />
poe<strong>na</strong> sine lege.<br />
2. OSTIN<br />
Spored Ostin, <strong>pravoto</strong> e <strong>na</strong>redba koja sudijata treba samo da ja<br />
izvr{i (imperativ<strong>na</strong> teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>). 1050 Spored nego, pozitivnoto<br />
pravo e o<strong>na</strong> pravo koe <strong>na</strong>dmo}nite im go postavuvaat <strong>na</strong> pot~inetite:<br />
<strong>pravoto</strong> e <strong>na</strong>redba (zapoved) <strong>na</strong> suverenot kon pripadnicite <strong>na</strong> dr`avata<br />
koi imaat <strong>na</strong>vika <strong>na</strong> pokoruvawe. Me|utoa, pozitivnoto pravo ~esto<br />
se me{a so pojavite koi <strong>na</strong>likuvaat <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, i koi prikladno ili<br />
neprikladno se oz<strong>na</strong>~uvaat so {irokiot i neopredelen izraz "pravo."<br />
Vo taa po{iroka i neopredele<strong>na</strong> smisla <strong>pravoto</strong> e zbir <strong>na</strong> pravila<br />
utvrdeni zaradi vodewe <strong>na</strong> inteligentno su{testvo od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugo<br />
1048<br />
Koga insistiraa <strong>na</strong> distinkcija me|u <strong>pravoto</strong> kakvo {to î i <strong>pravoto</strong><br />
kakvo {to treba da bide, Bentam i Ostin imale <strong>na</strong> um opredelni zakoni<br />
~ie z<strong>na</strong>~ewe bilo jasno i nesporno i <strong>na</strong>stojuvaa da doka`at deka takvite zakoni,<br />
duri i ako se moralno neprifatlivi sepak se zakoni. Hart, H. op. cit. str.<br />
63.<br />
1049<br />
Da zememe samo eden primer: o<strong>na</strong> {to Bentam go veli za ropstvoto.<br />
Toj smeta deka pra{aweto za koe stanuva zbor ne e dali robovite mislat, tuku<br />
ednostavno dali tie odevaat (stradat). Zarem toa ne mo`e da se ized<strong>na</strong>~i so<br />
pra{aweto ima li lu|e koi prirodata gi obdarila samo da bidat oradie <strong>na</strong><br />
drugite lu|e? Hart, H. Ogledi iz filozofije prava, PLATΩ, Beograd, 2003.<br />
1050<br />
Naredbata opfa}a: 1 0 zamisle<strong>na</strong> `elba ili <strong>na</strong>stojuvawe <strong>na</strong> edno<br />
racio<strong>na</strong>lno su{testvo nekoe drugo racio<strong>na</strong>lno su{testvo ne{to da stori ili<br />
da trpi, 2 0 zlo koe prvoto }e mu go stori <strong>na</strong> vtoroto ~ove~ko su{testvo, ako<br />
vtoroto ne ja ispolni `elbata <strong>na</strong> prvoto, 3 0 izrazuvawe <strong>na</strong> ovaa `elba so zborovi<br />
ili so drugi z<strong>na</strong>ci. Ottamu <strong>na</strong>redbata, dol`nosta i sankcijata se nerazdelno<br />
povrzani izrazi.<br />
543
inteligentno su{testvo koe ima vlast <strong>na</strong>d nego. Pod takviot nejasen i<br />
neporedelen izraz "pravo" mo`at da se podvedat i bo`jite i prirodnite<br />
zakoni. Me|utoa zakonite koi zaslu`uvaat taka da se <strong>na</strong>rekuvaat<br />
(laws properly so called) se samo ~ovekovite zakoni koi gi propi{uvaat<br />
politi~ki <strong>na</strong>dmo}nite, t.e. suverenot. Tie se <strong>na</strong>rekuvaat i pozitivno,<br />
odnosno postaveno (by position) pravo. Onie, pak, zakoni koi ne zaslu-<br />
`uvaat taka da se <strong>na</strong>re~at se ednostavno mislewe (mere opinion), t.e mislewa<br />
ili ~uvstva koi neopredelen broj lu|e gi imaat za ~ovekovoto povedenie.<br />
Vakvoto jasno i dosledno razlikuvawe <strong>na</strong> dr`avnite i prirodnite<br />
(ili bo`jite) zakoni, odnosno <strong>pravoto</strong> koe taka prikladno se <strong>na</strong>rekuva<br />
i <strong>pravoto</strong> koe ne go zaslu`uva toa ime, dovede do strogo razlikuvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i moralot. Postoeweto <strong>na</strong> zakonite e ed<strong>na</strong> rabota,<br />
veli Ostin, a negovata validnost ili izopa~enost e ne{to sosema<br />
drugo. Zakonot koj postoi vo stvarnosta e zakon iako ne ni se dopa|a<br />
ili otstapuva od merilata vrz osnova <strong>na</strong> koi go prifa}ame ili go osporuvame.<br />
So toa Ostin ne go negira{e nesomneniot fakt deka moralnite<br />
vlijanija bile silni vrz razvojot <strong>na</strong> pravniot. Me|utoa, toa sî u{te<br />
ne z<strong>na</strong>~i deka va`eweto i zadol`itelnosta <strong>na</strong> nekoj zakon se usloveni<br />
so negovata moral<strong>na</strong> ispravnost. Ottamu, nekoe pravno pravilo obvrzuva<br />
i va`i duri i vo slu~aj so nego da se kr{i nekoe moralno pravilo. I<br />
obratno. O<strong>na</strong> {to e moralno ispravno i po`elno ne e samo po sebe i<br />
pravno zadol`itelno. Ottamu, spored Ostin, duri i moralno iskol~enite<br />
zakoni sî u{te se zakoni vo priklad<strong>na</strong> smisla <strong>na</strong> toj zbor. I ne<br />
samo {to pravnoto pravilo koe {to ne e moralno ispravno obvrzuva,<br />
tuku i celiot sistem <strong>na</strong> pravni pravila koi se protivni <strong>na</strong> osnovnite<br />
morlani <strong>na</strong>~ela sî u{te pretstavuva va`e~ki praven poredok.<br />
Vo pogled <strong>na</strong> oddeluvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kakvo {to î od o<strong>na</strong> kakvo<br />
{to treba da bide, Ostin tvrde{e deka postoeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e edno,<br />
a negovata validnost ili nevalidnost ne{to drugo. 1051 Edno e pra{a-<br />
1051<br />
Za Xon Ostin (1790-1859) kako eden od vtemeluva~ite <strong>na</strong> a<strong>na</strong>liti~kata<br />
jurisprudencija (prav<strong>na</strong> <strong>na</strong>uka) i moderniot praven pozitivizam, predmetot<br />
<strong>na</strong> jurisprudencijata e pozitivnoto pravo: <strong>pravoto</strong> koe e precizno i ednostavno<br />
taka se <strong>na</strong>rekuva ili pravo koe e vostanoveno od politi~ki <strong>na</strong>dredenite<br />
za politi~ki podredenite. Jurisprudencijata se zanimava so pozitivnite<br />
zakoni bez ogled <strong>na</strong> toa kolku tie se dobri ili lo{i. Izrazot pak, "prirodno<br />
pravo" e privle~en, me|utoa takvo pravo nitu ima opredelen izvor ni odrede<strong>na</strong><br />
sankcija, dodeka pozitivnoto pravo ima odreden <strong>na</strong>dreden i odrede<strong>na</strong> sankcija.<br />
Normativnite poredoci kakvi {to se obi~aite, zbirot <strong>na</strong> pravilata za<br />
~esta, ustavnoto pravo i me|u<strong>na</strong>rodnoto pravo ne se pravo, tuku samo del <strong>na</strong> tn.<br />
pozitiv<strong>na</strong> moralnost. Pozitivnoto pravo go so~nuvaat samo pravilata koi ja<br />
izrazuvaat voljata <strong>na</strong> suverenot (<strong>na</strong> edno ili <strong>na</strong> grupa lica) vo politi~koto<br />
op{testvo, za ~ie prekr{uvawe kaznuva suverenot. Vo kategorijata <strong>na</strong> zapovedite,<br />
pozitivnoto pravo ja objasnuva voljata zad koja stoi prisilba. Toj smeta{e<br />
deka ne mo`e da se <strong>na</strong>jde masa <strong>na</strong> empiriski fakti koi ja ilustriraat<br />
544
weto dali <strong>pravoto</strong> postoi ili ne postoi, a drugo dali toa mu soodvetstvuva<br />
<strong>na</strong> nekoj prethoden standard. Pravoto kakvo {to sega go imame e<br />
pravo iako nie mo`ebi ne go odobruvame ili toa mo`ebi otstapuva od<br />
sodr`i<strong>na</strong>ta koja nie ja odobruvame ili ne ja odobruvame. 1052 Pritoa,<br />
spored Ostin, <strong>pravoto</strong> kakvo {to treba da bide e pravo spored baraweto<br />
<strong>na</strong> moralot, a za nego osnovnite principi <strong>na</strong> moralot bea Bo`jite<br />
zapovedi, dodeka korisnosta bila nivnen "indeks." Pokraj toa postoel<br />
vistinski prifaten moral <strong>na</strong> nekoja op{testve<strong>na</strong> grupa, t.e. pozitiven<br />
moral. Za razlika od Ostin, Bentam insistiral <strong>na</strong> <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta distinkcija<br />
posmatraj}i go moralot ne vo odnos sprema gospod, tuku samo vo<br />
odnos <strong>na</strong> korisnosta. Me|utoa, osnov<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong> za ova insistirawe i<br />
kaj dvajcata be{e ~ovekot da se osposobi istrajno da gi utvrduva problemite<br />
{to gi nosat moralno lo{ite zakoni, kako i da go sfati specifi~niot<br />
karakter <strong>na</strong> avtoritetot <strong>na</strong> pravniot poredok. Bentamoviot<br />
op{t recept za `ivot pod vladeewe <strong>na</strong> zakonot be{e ednostaven: da se<br />
vladee spored propisite, slobodno da se kritikuva. Natamu, z<strong>na</strong>~ajno e<br />
deka tie nikoga{ ne osporuvaa deka kako istoriski fakt moralot<br />
silno vlijael <strong>na</strong> razvojot <strong>na</strong> pravniot sistem i obratno, deka <strong>pravoto</strong><br />
su{tinski vlijaelo <strong>na</strong> moralnite standardi. Zgora <strong>na</strong> toa, ni Bentam<br />
nitu negovite sledbenici ne osporuvaa deka izvesni moralni principi<br />
mo`at da se vovedat vo pravniot sistem i da sta<strong>na</strong>t negov del preku<br />
eksplicitni zakonski propisi, ili deka sudovite mo`at da bidat zakonski<br />
obvrzani da presuduvaat soglasno o<strong>na</strong> {to go smetaat za pravedno,<br />
t.e. <strong>na</strong>jdobro. Bentam, za razlika od Ostin, vsu{nost, priz<strong>na</strong>va{e deka<br />
ustavot mo`e pravno da ja ograni~i duri i <strong>na</strong>jvisokata zakonodav<strong>na</strong><br />
vlast. Me|utoa i dvajcata ednostavno re{itelno gi osporuvaa slednive<br />
vrskata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i moralot i deka me|u ovie pojavi nema nu`<strong>na</strong> vrska. Samoto<br />
pravo, e predmet <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka, dodeka ustavnoto pravo i me|u<strong>na</strong>rodnoto<br />
pravo se izrazi <strong>na</strong> li~ni ~uvstva, <strong>na</strong> tradicijata itn. Celokupnoto pozitivno<br />
pravo e ema<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> vojlata <strong>na</strong> suverenot (duri i obi~aite, za{to ako<br />
suverenot ne gi ukinuva, z<strong>na</strong>~i deka gi priz<strong>na</strong>va). Vo sekoe nezavisno politi-<br />
~ko op{testvo mora da postojat "krajno <strong>na</strong>dredeni" (ultimate superior). Ostin<br />
be{e pod golemo vlijanie <strong>na</strong> Hobs ({to se ~uvstvuva <strong>na</strong> mnogu mesta) i donekade<br />
<strong>na</strong> Bentam ~ii principi pomalku se <strong>na</strong>setuvaat osven vo stavot deka jav<strong>na</strong>ta<br />
korist se sostoi vo <strong>na</strong>jgolema sre}a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemiot broj. Toj ne go razgleduva{e<br />
nitu go prifati i stavot <strong>na</strong> Bentam za mo`nosta od ograni~uvawe <strong>na</strong><br />
suverenitetot vo federal<strong>na</strong>ta dr`ava. Stanov~i}, V. op. cit. str. 930-931.<br />
1052<br />
Nasproti ovaa o~igled<strong>na</strong> visti<strong>na</strong>, Vilijam Blekston (William Backstone),<br />
vo svoite Komentari <strong>na</strong> angliskite prava (Commentaires on the Laws of<br />
England, izdadeni vo ~etri knigi vo 1765-1769), <strong>na</strong> primer, tvrde{e deka vo pogled<br />
<strong>na</strong> obvrznosta bo`jite zakoni se <strong>na</strong>d drugite zakoni, deka ~ovekovite zakoni<br />
ne smeat da im protivre~at, deka ~ovekovite zakoni ne se validni ako im<br />
protivre~at i deka avtoritetot <strong>na</strong> validnite zakoni se zasnova vrz nivniot<br />
bo`enski izvor. Hart, H. op. cit. str. 58.<br />
545
dve ednostavni ne{ta: 1 0 vo otsustvo <strong>na</strong> ekspliciten ustaven ili zakonski<br />
propis, od prostata okolnost deka edno pravilo <strong>na</strong>ru{uva nekoj<br />
moralen standard ne sleduva deka toa pravilo nikako ne e i pravno<br />
pravilo, i obratno, 2 0 od prostata okolnost deka edno pravilo e moralno<br />
po`elno ne sleduva deka toa e i pravno pravilo. Krajniot zaklu~ok<br />
od nivnite razmisluvawa se sveduva <strong>na</strong> tvrdeweto deka <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> ed<strong>na</strong><br />
dr`ava ne e nikakov ideal, tuku ne{to {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> postoi. Toa ne e<br />
ne{to {to treba da bide, tuku ne{to {to î. 1053<br />
Navedenite stavovi <strong>na</strong> Ostin i Bentam se logi~<strong>na</strong> posledica od<br />
nivnoto prifa}awe <strong>na</strong> imperativ<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> pravniot pozitivizam<br />
(<strong>pravoto</strong> kako <strong>na</strong>redba) koja ja dopolnija so poimot <strong>na</strong> poslu{nost<br />
od <strong>na</strong>vika. Spored ovaa zastare<strong>na</strong> teorija, <strong>na</strong>redbite se zakoni ako se<br />
zadovoleni dva uslovi: 1 0 mora da bidat op{ti, i 2 0 mora da bidat izneseni<br />
od subjekt koj postoi vo sekoja politi~ka zaednica bez ogled <strong>na</strong><br />
niv<strong>na</strong>ta ustav<strong>na</strong> forma, {to }e re~e lice ili grupa (suvereni) koi gi<br />
slu{aat <strong>na</strong>jgolemiot del od zaednicata, a tie samite nikomu ne mu<br />
iska`uvaat poslu{nost. Toa e pravo <strong>na</strong> eden <strong>na</strong>redbodava~ vo op{testvoto<br />
<strong>na</strong> kogo nikoj ne mu izdava <strong>na</strong>redbi - delo <strong>na</strong> pravno nepopre~e<strong>na</strong><br />
volja <strong>na</strong> suverenot, koj po definicija e <strong>na</strong>dvor od zakonot. 1054<br />
3. HANS KELZEN<br />
Spored Hans Kelzen (1881-1971) 1055 <strong>pravoto</strong> i pravdata se razli-<br />
~ni poimi. Pravoto {to se razlikuva od pravdata e pozitivnoto pravo.<br />
Toa oz<strong>na</strong>~uva ed<strong>na</strong> specifi~<strong>na</strong> tehnika <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta organizacija<br />
i nema nikakvo moralno obele`je. [tom }e se ka`e deka opredelen<br />
op{testven poredok ima karakter <strong>na</strong> pravo toa e praven poredok koj ne<br />
sodr`i moral<strong>na</strong> oce<strong>na</strong> za toa dali e praveden ili nepraveden. Spored<br />
toa, problemot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako <strong>na</strong>u~en problem e problem <strong>na</strong> op{te-<br />
1053<br />
Navedeno spored Hart, H. op. cit. str. 55-62.<br />
1054<br />
Ibid, str. 65. Kritikuvaj}i ja ovaa teorija Hart veli: "Situacijata<br />
koja se opi{uva so ednostav<strong>na</strong>ta trilogija <strong>na</strong>redba, sankcija i suveren, dokolku<br />
tie poimi se sfatat bukvalno, li~i <strong>na</strong> situacijata vo koja razbojnikot i<br />
veli <strong>na</strong> svojata `rtva: "Pari ili `ivot." Edinstve<strong>na</strong>ta razlika e {to vo slu-<br />
~ajot <strong>na</strong> pravniot sistem razbojnikot toa mu go ka`uva <strong>na</strong> golem broj lu|e koi<br />
<strong>na</strong>vik<strong>na</strong>le <strong>na</strong> razbojni{tvo i od <strong>na</strong>vika ne mu se protivat. Pravoto sekako ne<br />
li~i <strong>na</strong> ovoj opis, a pravnite odredbi ne smeat poednostaveno da se identifikuvaat<br />
so prisilbata. Hart, H. op. cit. str. 65-66.<br />
1055<br />
Hans Kelzen od 1911 do 1919 bil redoven profesor po dr`avno i<br />
upravno pravo <strong>na</strong> Univerzitetot vo Vie<strong>na</strong>, a od 1920 stanuva Sudija <strong>na</strong> Ustavniot<br />
sud <strong>na</strong> Avstrija. Vo 1930 godi<strong>na</strong> poradi ostrite reakcii <strong>na</strong> javnosta <strong>na</strong><br />
opredleni odluki <strong>na</strong> Ustavniot sud se preseluva vo Germanija, a so ogled deka<br />
bil evrein, vo 1938 emigrira vo SAD kade od 1950 <strong>na</strong> Univerzitetot <strong>na</strong> Ajova<br />
e profesor po filozofija i psihologija.<br />
546
stve<strong>na</strong> tehnika, a ne problem <strong>na</strong> moralot: <strong>na</strong>ukata za pozitivnoto pravo<br />
mora da se razlikuva od filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Ako <strong>pravoto</strong> i pravdata<br />
se identificiraat, ako samo pravedniot poredok se <strong>na</strong>re~e pravo,<br />
op{testveniot poredok koj e pretstaven kako pravo vo isto vreme e<br />
pretstaven kako praveden, a toa z<strong>na</strong>~i deka e moralno opravdan. Tendencijata<br />
da se ized<strong>na</strong>~at <strong>pravoto</strong> i pravdata e tendencija da se opravda<br />
postojniot op{testven poredok. Toa e politi~ka, a ne <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> tendencija.<br />
So ogled <strong>na</strong> taa tendencija, usilbata <strong>pravoto</strong> i pravdata da se posmatraat<br />
kako dva razli~ni problemi doveduva do somnenie istovremeno<br />
da se odbie i baraweto pozitivnoto pravo da bide pravedno. Toa barawe<br />
e o~igledno samo po sebe, me|utoa {to vsu{nost toa z<strong>na</strong>~i - toa e<br />
drugo pra{awe. Vo sekoj slu~aj ~istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> 1056 nitu <strong>na</strong><br />
eden <strong>na</strong>~in ne mu se protivi <strong>na</strong> barawata za pravedno pravo koga izjavuva<br />
deka ne e <strong>na</strong>dle`a<strong>na</strong> da odgovori <strong>na</strong> pra{aweto dali postoe~koto<br />
pravo e pravedno ili ne, i <strong>na</strong> pra{aweto vo {to se sostojat osnovnite<br />
elementi <strong>na</strong> pravdata. ^istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako <strong>na</strong>uka, ne mo`e<br />
da odgovori <strong>na</strong> toa pra{awe, za{to <strong>na</strong> toa pra{awe voop{to ne mo`e<br />
<strong>na</strong>u~no da se odgovori. 1057<br />
[to z<strong>na</strong>~i, vsu{nost, koga }e se ka`e deka pravniot potredok e<br />
praveden? Toa z<strong>na</strong>~i deka toj poredok regulira povedenie <strong>na</strong> lu|eto<br />
taka {to so takvoto regulirawe da bidat zadovolni site lu|e, {to }e<br />
1056<br />
^istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> Kelzen, ne e ni{to drugo tuku do<br />
krajnost dovede<strong>na</strong> teorijata <strong>na</strong> pravnot pozitivizam, koja poradi o<strong>na</strong> {to vo<br />
<strong>pravoto</strong> e normativno, svesno gi zapostavuva site osta<strong>na</strong>ti elementi posebno<br />
sociolo{kite i vrednosnite, a osobeno idejata <strong>na</strong> pravdata. Me|utoa za razlika<br />
od Ostin, koj va`eweto i prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> go vrza za suvere<strong>na</strong>ta<br />
vlast koja so svojot monopol <strong>na</strong> sila e pove}e od vistinksi fakt, Kelzen<br />
oti{ol ~ekor po<strong>na</strong>tamu. Negoviot praven pozitivizam pove}e ne se zasnova<br />
vrz objektiv<strong>na</strong>ta stvarnost, tuku vrz ed<strong>na</strong> metodolo{ka primesa; ne vrz fakti,<br />
tuku vrz ednostav<strong>na</strong> pretpostavka - osnov<strong>na</strong>ta norma. Vo v<strong>na</strong>tre{noto pravo<br />
osnov<strong>na</strong>ta norma e zapoved deka treba da se odnesuvame taka kako {to opredelile<br />
tvorcite <strong>na</strong> ustavot ili organite koi tie gi delegirale, a vo me|u<strong>na</strong>rodnoto<br />
pravo toa e <strong>na</strong>~eloto pacta sunt servanda. Na toj <strong>na</strong>~in pravniot poredok<br />
se pojavuva kako hierarhiski ustroen sistem vo koj sekoj element ja izveduva<br />
svojata validnost od osnov<strong>na</strong>ta norma. ^avo{ki, K. Uvod u pravo I, str. 36.<br />
1057<br />
Koga ova u~ewe e <strong>na</strong>re~eno ~ista teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> se misle{e<br />
deka toa e oslobodeno od site elementi koi mu se tu|i <strong>na</strong> specifi~niot metod<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata ~ija edinstve<strong>na</strong> cel e da go soz<strong>na</strong>e <strong>pravoto</strong>, a ne da go sozdava. Naukata<br />
treba da go opi{e predmetot takov kakov {to toj <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> î, a ne da<br />
propi{e kakov treba ili ne treba da bide od aspekt <strong>na</strong> nekoj secifi~en sud <strong>na</strong><br />
vrednosti. Poslednoto e problem <strong>na</strong> politikata i kako takov, se odnesuva <strong>na</strong><br />
ve{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> vladeewe, ed<strong>na</strong> aktivnost koja e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> <strong>na</strong> vrednosti, a ne e<br />
predmet <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata koja e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon stvarnosta. Kelzen, H. Op{ta teorija<br />
prava i dr`ave, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1951,str.13.<br />
547
e~e - taka {to site vo nego ja <strong>na</strong>o|aat svojata sre}a. Lu|eto ne mo`at<br />
da ja <strong>na</strong>jdat sre}ata kako izolirani poedinci i zatoa ja baraat vo op{-<br />
testvoto. Pravdata e op{etstve<strong>na</strong> sre}a. 1058 Me|utoa, se dotoga{ dodeka<br />
poimot <strong>na</strong> sre}ata se definira vo nejzi<strong>na</strong>ta ogri<strong>na</strong>l<strong>na</strong>, tes<strong>na</strong> smisla<br />
<strong>na</strong> individual<strong>na</strong> sre}a koja z<strong>na</strong>~i deka ~ovekovata sre}a e o<strong>na</strong> {to samiot<br />
~ovek ja smeta za takva, o~igledno deka ne e mo`en "preveden"<br />
poredok, t.e. poredok {to mu dava sre}a <strong>na</strong> sekoj poedinec. Toa proizleguva<br />
ottamu {to toga{ e neizbe`no sre}ata <strong>na</strong> eden poedinec vo<br />
isto vreme da bide sprotiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> drug. Praveden poredok, ne<br />
e mo`en duri ni pod pretpostavka deka toj ne se obiduva da donese<br />
individual<strong>na</strong> sre}a <strong>na</strong> sekogo, tuku <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong> sre}a za <strong>na</strong>jgolem<br />
broj <strong>na</strong> poedinci. Sre}ata koja op{testveniot poredok saka da ja obezbedi<br />
mo`e da bide edinstveno sre}ata vo kolektiv<strong>na</strong> smisla, t.e.<br />
zadovoluvawe <strong>na</strong> opredeleni potrebi za koi op{testve<strong>na</strong>ta vlast, t.e.<br />
onoj koj gi propi{uva pravnite normi priz<strong>na</strong>l deka vredi da bidat<br />
zadovoleni kako {to se potrebite za hra<strong>na</strong>, obleka, stan. Me|utoa, koi<br />
~ove~ki potrebi zaslu`uvaat da bidat zadovoleni, a osobeno kakov e<br />
vistinskiot redosled <strong>na</strong> nivnoto razlikuvawe spored vrednosta? Na<br />
ova pra{awe so posredstvo <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lno soz<strong>na</strong>vawe ne mo`e da se<br />
odgovori. Re{enieto <strong>na</strong> ova pra{awe se <strong>na</strong>o|a vo eden sud za vrednosta<br />
determiniran od emocio<strong>na</strong>lni faktori, koj ottamu po svojot karakter<br />
e subjektiven i koj edinestveno va`i za subjektot {to go donel i zatoa<br />
e samo relativen. Ovoj sud se razlikuva spored toa dali <strong>na</strong> pra{aweto<br />
odgovoril nekoj {to go ispoveda hristijanstvoto, koj smeta deka sre-<br />
}ata <strong>na</strong> du{ata po smrta e pova`<strong>na</strong> od dobrata <strong>na</strong> zemjata ili pak materijalist<br />
koj ne veruva vo nikakov `ivot po smrta. Toj sud isto taka }e<br />
se razlikuva spored toa dali re{enieto go dal nekoj koj li~<strong>na</strong>ta sloboda<br />
ja smeta za <strong>na</strong>jgolemo dobro (liberalizam) ili nekoj za kogo op{testve<strong>na</strong>ta<br />
sigurnost i ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> site lu|e vredat pove}e odo{to<br />
slobodata (socijalizam). Ednostavno, <strong>na</strong> pra{aweto dali duhovnite<br />
ili materijalnite dobra, dali slobodata ed<strong>na</strong>kvosta pretstavuvaat <strong>na</strong>jvisoka<br />
vednost ne mo`e racio<strong>na</strong>lno da se odgovori. Me|utoa, subjektivniot<br />
i spored toa relativniot sud za vrednosta so koj se odgovara<br />
<strong>na</strong> ova pra{awe obi~no se pretstavuva kako stav koj ima objektiv<strong>na</strong> i<br />
apsolut<strong>na</strong> vredost, kako op{tova`e~ka norma. 1059 Razbirlivo e deka postojat<br />
mnogu takvi subektivni sudovi za vrednostite koi vo mnogu se<br />
razlikuvaat eden od drug i koi me|usebno ne se pomirlivi. No toa ne<br />
z<strong>na</strong>~i deka sekoj poedinec ima svoj sopstven sistem <strong>na</strong> vrednosti. Vsu-<br />
{nost, mnogu poedinci se soglasuvaat vo svoite sudovi za vrednostite<br />
za{to pozitivniot sistem <strong>na</strong> vednosti ne e proizvol<strong>na</strong> tvorba <strong>na</strong><br />
izoliran poedinec, tuku sekoga{ rezultat <strong>na</strong> zaemno vlijanie koe<br />
poedincite go vr{at edni vrz drugi vo ramkite <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> grupa,<br />
548<br />
1058<br />
Kelzen, H. op. cit. str. 19-20.<br />
1059<br />
Ibid, str. 20.
ilo da se raboti za semejstvo, pleme, klasi, kasti, profesii. Sekoj<br />
sistem <strong>na</strong> moral i negovata central<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> pravdata e op{testve<strong>na</strong><br />
pojava, proizvod <strong>na</strong> op{testvoto i ottamu e razli~en spored op{testvoto<br />
vo koe se pojavuva. Faktot {to postojat opredeleni vrednosti<br />
koi se op{toprifateni vo nekoe op{testvo ni <strong>na</strong>jmalku ne mu protivre~i<br />
<strong>na</strong> subjektivniot i relativen karakter <strong>na</strong> tie sudovi za vrednostite,<br />
a toa {to brojni poedinci se soglasuvaat vo svoite sudovi za vrednosta<br />
ne e dokaz deka tie sudovi se to~ni. Naprosto, kriteriumot <strong>na</strong><br />
visti<strong>na</strong>ta ne zavisi od toa kolkumi<strong>na</strong> donesuvaat soodveten sud za realnosta<br />
ili sud za vrednosta. 1060<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to ~ove{tvoto e podeleno <strong>na</strong> mnogu <strong>na</strong>cii,<br />
klasi, religii, profesii itn., koi ~estopati me|usebno se razlikuvaat,<br />
postojat i mno{tvo <strong>na</strong> razli~ni idei za pravdata, duri i premnogu<br />
za ~ovek da mo`e ednostavno da zboruva za "pravdata." Me|utoa, ~ovekot<br />
sekoga{ e sklon sopstve<strong>na</strong>ta ideja <strong>na</strong> pravdata da ja pretstavuva<br />
kako edinstveno pravil<strong>na</strong> i kako apsolutno va`e~ka. Potrebata od racio<strong>na</strong>lno<br />
objasnuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite emocio<strong>na</strong>lni akti e dotolku golema<br />
1060<br />
Ibid, str. 21. Pojavata <strong>na</strong> pravniot pozitivizam se iska`uva so<br />
ostro otfrlawe <strong>na</strong> prirodnoto pravo i negovoto sfa}awe <strong>na</strong> pravdata kako<br />
"subjektivisti~ko" i "ne<strong>na</strong>u~no." Otfrluvaj}i go prirodnoto pravo kako ~ista<br />
iluzija <strong>na</strong> mi<strong>na</strong>tite vremiwa, pravniot pozitivizam go koncentrira<br />
svoeto vnimanie <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> dimenzija <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta stvarnost koja spored nego<br />
mo`e to~no da se soz<strong>na</strong>e i opredeli. Namesto "subjektivniot" poim <strong>na</strong> pravdata<br />
toj mu se obra}a <strong>na</strong> "objektivniot" i "<strong>na</strong>u~no" opredelen poim <strong>na</strong> zakonot.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in zada~ata <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka pove}e ne bi se sostoela vo pra{-<br />
aweto {to <strong>pravoto</strong> treba da bide, tuku vo pra{aweto {to treba da î. Taka, celite<br />
<strong>na</strong> filozofijata <strong>pravoto</strong> se stesnuvaat, i ottoga{, kako {to veli Bergbohom,<br />
taa treba da se zanimava so fakti~koto vo realnosta egzistencija... Toj<br />
energi~no smeta{e deka za obvrzuva~ki treba da se priz<strong>na</strong>e i <strong>na</strong>jpodliot<br />
zakon samo dokolku formalno e korekten. Za nego egzistencijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e<br />
ed<strong>na</strong> rabota, a negovata vrednost ili nevrednost druga. Zakonot e zakon koj<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> postoi i pokraj toa {to toj go predizvikuva <strong>na</strong>{eto negoduvawe.<br />
Spored Bergbohom, i negovite sledbenici, edinstveno merodavno e funkcioniraweto<br />
<strong>na</strong> zakonot i negovoto donesuvawe spored odrede<strong>na</strong> formal<strong>na</strong> postapka,<br />
z<strong>na</strong>~i negovata efikasnost i negovoto (formalno) va`ewe. Kako pravo,<br />
zaklu~uva Bergbohom, sekoe pravo <strong>na</strong>dvor od pozitivnoto pravo e nonsens.<br />
Zaklu~okot e jasen: <strong>na</strong>dvor od pozitivnosto so zakon osvesteno pravo, nema i<br />
ne mo`e da ima nikakvo vistinsko i va`e~ko pravo... Nakratko, <strong>pravoto</strong> vo<br />
smisla <strong>na</strong> pravniot pozitivizam e o<strong>na</strong> {to zakonodavcite i sudovite vo razli~ni<br />
zemji }e go proglasat za pravo. So toa se priz<strong>na</strong>va deka samo dr`avniot<br />
avtoritet gi opredeluva kriteriumite <strong>na</strong> celokup<strong>na</strong>ta pravnost: auctoritas non<br />
veritas facit legem, pa bi mo`elo da se ka`e deka pozitivizmot vo ist mig<br />
<strong>pravoto</strong> go sfa}a monisti~ki, etatisti~ki i formalisti~k. Tadi}, Lj. op. cit.<br />
str. 147-149.<br />
549
{to nie se obiduvame da ja zadovolime duri i so rizik od samovoobrazba.<br />
A racio<strong>na</strong>lnoto objasnuvawe <strong>na</strong> nekoj postulat koj se zasnova vrz<br />
subejktiven sud za vrednosta, t.e. <strong>na</strong> edan `elba kako <strong>na</strong> primer - deka<br />
site lu|e treba da bidat slobodni ili deka sprema site lu|e treba da<br />
se postapuva ed<strong>na</strong>kvo e samovoobrazba ili ({to proizleguva <strong>na</strong> isto)<br />
ideologija. Tipi~ni ideologii od toj vid bile postavkite deka nekoj<br />
vid <strong>na</strong> kraj<strong>na</strong> cel i ottamu nekoj vid <strong>na</strong> definitivno reglirawe <strong>na</strong><br />
~ovekovoto povedenie proizleguva od "prirodata" t.e. od prirodata <strong>na</strong><br />
ne{tata ili od prirodata <strong>na</strong> lu|eto, od ~ovekoviot razum ili od bo`jata<br />
volja. Vo ed<strong>na</strong> takva postavka le`i su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> doktri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> tn.<br />
prirodno pravo. Ova doktri<strong>na</strong> tvrdi deka postojat vrodeni ~ove~ki<br />
odnosi koi se razlikuvaat od pozitivnoto pravo koe e povisoko i koe<br />
apsolutno va`i i e apsolutno pravedno za{to proizleguva od prirodata,<br />
od ~ovekoviot razum ili od bo`jata volja. 1061<br />
1061<br />
Bo`jata volja vo prirodnoprav<strong>na</strong>ta doktri<strong>na</strong> e identi~<strong>na</strong> so prirodata,<br />
za{to se smeta deka prirodata ja sozdal bog, a deka prirodnite zakoni se<br />
izraz <strong>na</strong> bo`jata volja. Dosledno <strong>na</strong> toa, spored ovaa teorija, prirodnite zakoni<br />
imaat ist karakter kako i pravnite propisi koi gi izdava zakonodavecot:<br />
Tie pretstavuvaat zapovedi upateni kon prirodata i prirodata im se pokoruva<br />
<strong>na</strong> tie zapovedi, <strong>na</strong> prirodnite zakoni, isto kako {to ~ovekot im se pokoruva<br />
<strong>na</strong> zakonite koi gi izdal zakonodavecot. Vo ovaa smisla Kelzen gi citira<br />
stavovite <strong>na</strong> Blekston, spored kogo: "Koga <strong>na</strong>jvisokoto su{testvo ja sozdalo<br />
prirodata i ja sozdalo materijata od ni{to, Toa vo materijata vtis<strong>na</strong>lo<br />
opredeleni principi od koi taa nikoga{ ne mo`e da se oddeli i bez koi bi<br />
presta<strong>na</strong>la da postoi... Me|utoa, zakonite vo niv<strong>na</strong>at potes<strong>na</strong> smisla, vo smisla<br />
vo koja nie imame zada~a da gi posmatrame, ne oz<strong>na</strong>~uvaat pravila za akcija<br />
voop{to, tuku za ~ovekovata akcija vo povedenieto, t.e. propisite so koi<br />
~ovekot, <strong>na</strong>jplemenitoto su{testvo od site su{testva pod neboto, su{testvo<br />
<strong>na</strong>dareno so razum i slobod<strong>na</strong> volja, zapoveda kako svoite sposobnosti da gi<br />
upotrebuva vo op{toto regulirawe <strong>na</strong> svoeto povedenie. So ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
~ovekot apsolutno vo sî zavisi od svojot tvorec nu`no e i vo sî da mu se pokoruva<br />
<strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> toj tvorec. Taa volja <strong>na</strong> negoviot tvorec se <strong>na</strong>rekuva<br />
prirodno pravo. Za{to, kako {to bog koga ja sozdal materijata i ja <strong>na</strong>daril so<br />
dvi`ewe utvrdil opedeleni pravila za postojaniot pravec <strong>na</strong> toa dvi`ewe,<br />
taka toj, koga go sozdal ~ovekot i go obdaril so slobod<strong>na</strong> volja samiot so sebe<br />
da upravuva vo site oblasti <strong>na</strong> `ivotot postavil opredeleni nepromenlivi<br />
zakoni <strong>na</strong> ~ovekovata priroda so koi taa slobod<strong>na</strong> volja vo izves<strong>na</strong> mera e regulira<strong>na</strong><br />
i ograni~e<strong>na</strong> i <strong>na</strong> ~ovekot, isto taka, mu dal sposobnost <strong>na</strong> razum za da<br />
ja otkrie smislata <strong>na</strong> tie zakoni... Toj postavil samo takvi zakoni koi se zasnovani<br />
vrz onie odnosi <strong>na</strong> pravdata koi postoele vo prirodata <strong>na</strong> ne{tata<br />
pred kakov bilo pozitiven propis. Toa se ve~ni nepromenlivi zakoni za dobroto<br />
i zloto <strong>na</strong> koi i samiot Tvorec im se pokoruva vo site svoi postapki i za<br />
~ie otkrivawe Toj go osposobil ~ovekoviot razum dotolku kolku {to tie se<br />
nu`ni za vodewe <strong>na</strong> ~ovekovite akcii. Ibid, str. 22-23.<br />
550
Za razlika od pozitivnoto <strong>pravoto</strong> koe go sozdal zakonodavecot<br />
(t.e. so akt <strong>na</strong> volja <strong>na</strong> ~ove~kata vlast), prirodnoto pravo, spored specifi~<strong>na</strong>ta<br />
doktri<strong>na</strong> za nego, ne e sozdadeno so akt <strong>na</strong> ~ovekovata volja,<br />
tuku e ve{ta~ki proizvolen proizvod <strong>na</strong> ~ovekot. Toa mo`e da se izvede<br />
i izvedeno e od prirodata so pomo{ <strong>na</strong> operaciite <strong>na</strong> razumot. Ako<br />
gri`livo se ispituva prirodata, a osobeno prirodata <strong>na</strong> ~ovekot i<br />
negovite odnosi sprema drugite lu|e, mo`at da se <strong>na</strong>jdat pravila koi go<br />
reguliraat ~ovekovoto povedenie <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to í odgovara <strong>na</strong> prirodata<br />
i koi zatoa e sovr{eno praveden. Se smeta deka ~ovekovite prava i<br />
dol`nosti {to gi utvrduva prirodnoto pravo se vrodeni i vsadeni vo<br />
~ovekot, za{to se vsadeni od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> prirodata, a ne <strong>na</strong>tureni od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~ovekoviot zakonodavec i dokolku prirodata manifestira<br />
bo`ja volja, tie prava i dol`nosti se sveti. Me|utoa, nitu ed<strong>na</strong> od<br />
brojnite prirodnopravni teorii dosega ne uspea da a opredeli sodr`i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> toj priroden poredok <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in koj spored to~nosta i objektivnosta<br />
bi bil barem pribli`en <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong>~in spored koj prirodnite<br />
<strong>na</strong>uki mo`at da ja opredeluvaat sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prirodnite zakoni ili<br />
prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pozitivniot praven poredok. O<strong>na</strong> {to<br />
dosega e istaknuvano kako prirodno pravo, ili {to izleguva <strong>na</strong> isto,<br />
kako pravda, vo <strong>na</strong>jgolem del se sostoi od prazni formuli sli~no kako<br />
"suum cuique" (sekomu svoeto) ili tautologijata koja ne z<strong>na</strong>~i ni{to<br />
kako {to e kategori~iot imperativ, odnosno Kantovoto u~ewe deka<br />
~ovekovite dejstvija treba da bidat determinirani edinstveno so<br />
principite za koi toj saka da bidat obavezni za site lu|e. Me|utoa,<br />
formulata "sekomu svoeto" ne odgovara <strong>na</strong> pra{aweto {to e toa {to e<br />
"negovo" za sekoj ~ovek, a kategori~kiot imperativ ne veli koi se principite<br />
za koi ~ovekot treba da saka da bidat zadol`itelni za site<br />
lu|e. Nekoi avtori pravdata ja definiraat so formulata "treba da se<br />
raboti pravo, a ne krivo." Me|utoa, {to e pravo, a {to krivo? Toa e<br />
glavnoto pra{awe koe ostanuva bez odgovor. Re~isi site pro~ueni<br />
formuli {to ja definiraat pravdata o~ekuvaat deka odgovorot sam po<br />
sebe e o~eviden, a toa voop{to ne e slu~aj. Odgovorot <strong>na</strong> pra{aweto<br />
{to e toa "negovo" {to mu pripa|a <strong>na</strong> sekoj ~ovek, {to treba da bide<br />
sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> op{tite principi koi se zadol`itelni za site lu|e,<br />
{to e pravo, a {to krivo, vsu{nost se pretpostavuva deka e daden so<br />
pozitivnoto pravo. Spored toa, site ovie formuli za pravdata za svoja<br />
posledica imaat da go opravdaat koj bilo praven poredok. Tie dopu-<br />
{taat koj bilo posakuvan poredok da se pretstavi kako praveden. 1062<br />
1062<br />
Koga normite za koi se tvrdi deka go pretstavuvaat "prirodnoto<br />
pravo" ili pravdata imaat opredelean sodr`i<strong>na</strong>, tie se pojavuvaat kako pove-<br />
}e ili pomalku generalizirani principi <strong>na</strong> opredeleno pozitivno pravo,<br />
principi koi bez dovol<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> se istak<strong>na</strong>ti kako apsolutno va`e~ki so<br />
toa {to se proglaseni za prirodno ili pravedno pravo. Me|u taka<strong>na</strong>re~enite<br />
prirodni, vrodeni, sveti prava <strong>na</strong> ~ovekot sopstvenosta igra va`<strong>na</strong>, ako ne i<br />
551
U~eweto za prirodnoto pravo se karakterizira so osnovniot<br />
dualizam me|u pozitivnoto pravo i prirodnoto pravo. Nad nesovr{enoto<br />
pozitivno pravo postoi sovr{eno (apsolutno pravedno) prirodno<br />
pravo i pozitivnoto pravo e opravdano samo dokolku mu soodvetstvuva<br />
<strong>na</strong> prirodnoto pravo. Vo toj pogled dualizmot me|u pozitivnoto i prirodnoto<br />
pravo koj e tolku karakteristi~en za u~eweto za prirodnoto<br />
pravo, e sli~en <strong>na</strong> metafizi~kiot dualizam <strong>na</strong> stvarnosta i platonovite<br />
idei. Toj dualizam ima optimisti~ko-konzervativen ili pesimisti~ko-revolucioneren<br />
karakter, vo zavisnost od toa dali se tvrdi deka<br />
postoi skladnost ili protivre~nost me|u empiriskata stvarnost i<br />
transcedentalnite idei. Celta <strong>na</strong> ovaa metafizika ne e - kako {to e<br />
celta <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata - racio<strong>na</strong>lno da ja objasni stvarnosta, tuku pred sî<br />
<strong>na</strong>jva`<strong>na</strong> uloga. Re~isi site vode~ki pisateli <strong>na</strong> prirodnoprav<strong>na</strong>ta doktri<strong>na</strong><br />
tvrdat deka ustanovata <strong>na</strong> privat<strong>na</strong>ta sopstvenost soodvetstvuva <strong>na</strong> vistinskata<br />
priroda <strong>na</strong> ~ovekot... Koga "Ne posakuvaj ni{ti tu|o" i "Ne kradi" (pravila<br />
koi ja pretstavuvaat ustanovata <strong>na</strong> privat<strong>na</strong>ta sopstvenost) ne bi bile<br />
bo`ji zapovedi, sekoe op{testvo bi moralo da gi <strong>na</strong>pravi nepovredivi propisi<br />
pred da mo`e da stane civilizirano i slobodno. Ovie zborovi gi <strong>na</strong>pi{a<br />
Xon Adams, iska`uvaji uveruvawe koe be{e op{toprifateno vo negovoto<br />
vreme. Spored taa teorija, komunisti~kata organizacija koja ja isklu~uva<br />
privat<strong>na</strong>ta sopstvenost i priz<strong>na</strong>va samo jav<strong>na</strong> sopstvenost, pravniot poredok<br />
koj sopstvenosta <strong>na</strong>d zamji{teto i drugite sredstva za proizvodstvo gi zadr-<br />
`uva za zaednicata, a specijalno za dr`avata, ne samo {to mu e sprotiven <strong>na</strong><br />
prirodata i zatoa nepraveden, tuku isto taka, prakti~no e neodr`liv. Me|utoa,<br />
te{ko e da se doka`e ovaa doktri<strong>na</strong>. Da se proglasi privat<strong>na</strong>ta sopstvenost<br />
za prirodno pravo zatoa {to toa e edinstvenoto {to í odgovara <strong>na</strong> prirodata<br />
- toa e obid da se izdigne <strong>na</strong> stepen <strong>na</strong> apsoluten princip eden specijalen<br />
princip koj istoriski zemeno samo vo opredeleno vreme i pod opredeleni<br />
politi~ki i ekonomski uslovi sta<strong>na</strong>l princip <strong>na</strong> pozitivnoto pravo... Principite<br />
<strong>na</strong> prirodnoto pravo bilo da se upotrebuvaat za da se potvrdi ili da se<br />
negira nekoj pozitivnopraven poredok, vo sekoj slu~aj negovoto va`ewe se zasnova<br />
vrz sudovite za vrednosta koi nemaat nikakva objektivnost. Kriti~kata<br />
a<strong>na</strong>liza sekoga{ poka`uva deka tie ne se ni{to drugo, tuku izraz <strong>na</strong> opredeleni<br />
grupni ili klasni interesi. Soodvetno <strong>na</strong> toa, u~eweto za prirodnoto<br />
pravo, nekoga{ ima konzervativen, a ponekoga{ reformski ili revolucioneren<br />
karakter. Prirodnoto pravo ili go opravduva pozitivnoto pravo proglasuvaj}i<br />
go deka e vo soglasnost so prirodata, razumot ili bo`enskiot poredok,<br />
tvrdej}i deka taa skladnost postoi, me|utoa ne go doka`uva toa, ili go stava<br />
vo pra{awe va`eweto <strong>na</strong> pozitivnoto pravo tvrdej}i deka e vo sprotivnost so<br />
nekoja od pretpostavenite apsolutni vistini. Revolucioner<strong>na</strong>ta doktri<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
prirodnoto pravo, sli~no <strong>na</strong> konzervativ<strong>na</strong>ta, ne se zanimava so soz<strong>na</strong>nieto<br />
<strong>na</strong> pozitivnoto pravo, <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta stvarnost, tuku so negovata odbra<strong>na</strong>, ili<br />
<strong>na</strong>pad sprema nea, so politika, a ne so <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> zada~a. Ibid, str. 23-25.<br />
552
emocio<strong>na</strong>lno da ja prima ili otfrla. 1063 Koga ~ovekot bi go poz<strong>na</strong>val<br />
apsolutno pravedniot poredok za koj doktri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prirodnoto pravo<br />
tvrdi deka postoi, pozitivnoto pravo bi bilo odvi{no, zgora <strong>na</strong> toa -<br />
besmisleno... Koga problemot <strong>na</strong> pravdata bi mo`el da se re{i taka<br />
kako {to mo`eme da go re{ime problemot <strong>na</strong> tehnikata <strong>na</strong> prirodnite<br />
<strong>na</strong>uki ili <strong>na</strong> medici<strong>na</strong>ta, <strong>na</strong> reguliraweto <strong>na</strong> odnosite me|u lu|eto<br />
preku prisilnite merki <strong>na</strong> vlasta isto taka malku bi se mislelo kako<br />
{to denes malku se misli <strong>na</strong> prisilno propi{uvawe preku pozitivnoto<br />
pravo kako treba da se izgradi par<strong>na</strong> ma{i<strong>na</strong> ili da se lekuvaat<br />
opredeleni bolesti. Koga bi postoela pravda koja objektivno mo`e da<br />
se spoz<strong>na</strong>e ne bi postoelo nitu pozitivnoto pravo, pa spored toa - nitu<br />
dr`ava, za{to <strong>na</strong>rodot ne bi bilo potrebno da se prisiluva da bide<br />
sre}en. Voobi~aenoto tvrdewe, me|utoa deka <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> postoi priroden,<br />
apsolutno dobar poredok, me|utoa transcedentalen i zatoa takov<br />
koj ne mo`e da se soz<strong>na</strong>e, deka postoi takvo ne{to kako pravda, me|utoa<br />
deka toa ne mo`e jasno da se opredeli - takvoto tvrdewe samo po sebe e<br />
kontraadiktorno. Toa vsu{nost ne e ni{to drugo, tuku eufeministi-<br />
~ka parafraza <strong>na</strong> faktite deka pravdata e ideal koj ne mu e dosti`en<br />
<strong>na</strong> ~ovekovoto soz<strong>na</strong>nie. 1064<br />
1063<br />
Ako pod subjektiven interes, slu`ej}i se so nez<strong>na</strong>~itelno izmeneti<br />
zborovi <strong>na</strong> Jering, ja sfatime pretstavata za takvi sostojbi koi vo idni<strong>na</strong><br />
mo`at da se postig<strong>na</strong>t, a koi <strong>na</strong> subjetot mu vetuvaat pogolemo zadovolstvo<br />
i ako pozitivniot vrednosen sud go opredelime kako stav za po`elnosta <strong>na</strong><br />
sostojbite ~ija sodr`i<strong>na</strong> gi odrazuva subjektivnite interesi, toga{ celta e<br />
pretstava za pozitivno vrednuva<strong>na</strong>ta sostojba (sostojba <strong>na</strong> vednosti) koja subjektot<br />
saka da ja ostvari i koja neposredno go motrivira negovoto povedenie.<br />
Ili, pak, spored Jering: "Celta e pretstava za ne{to idno, {to voljata <strong>na</strong>merava<br />
da go ostvari." Psihi~kiot tek od subjektivniot interes kon verednosniot<br />
princip i sud, te od niv kon celta, go protkajuva pravniot poredok. Vo<br />
<strong>pravoto</strong> ni{to ne e do kraj sfatlivo ako, isto taka, ja nemame vo vid celishodnosta<br />
<strong>na</strong> pravnite dela kako i celishodnosta <strong>na</strong> pravnite normi so koi pravnite<br />
dela se "sreduvaat." Nerazbiraweto <strong>na</strong> ovaa visti<strong>na</strong> i nejzi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> i<br />
prakti~<strong>na</strong> relevantnost e "grev" <strong>na</strong> pravniot formalizam od Leband - Kelzenoviot<br />
tip, koi od interes<strong>na</strong>ta dimenzija ja isklu~uvaat aksiolo{ko-teolo-<br />
{kata dimenzija <strong>na</strong> pravnoto iskustvo od prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka i poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Za{to, ako <strong>pravoto</strong> e specifi~<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong> tehnika, kako {to priz<strong>na</strong>va i<br />
Kelzen, toga{ toa vo celost mo`e da bide spoz<strong>na</strong>eno duri preku uvidot vo negoviot<br />
specifi~en fi<strong>na</strong>litet. Edno sredstvo mo`e da se objasni samo vo svetli<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> negovite celi. Viskovi}, N. op. cit. str. 160.<br />
1064<br />
Kelzen, H. op. cit. str. 26-27. Ideal e <strong>na</strong>jvisok standard, mera <strong>na</strong> sovr{enstvo<br />
i celovitost. Zamisla ili pretstava za maksimal<strong>na</strong> vrednost, sovr-<br />
{enstvo, <strong>na</strong>jposakuva<strong>na</strong> rabota, kon koja neprekidno se te`nee, no nikoga{ vo<br />
celost ne se dostignuva. Idealno e toa {to gi zadovoluva <strong>na</strong>jvisokite i <strong>na</strong>jstrogi<br />
merila, sovr{eno, <strong>na</strong>jpo`elno, <strong>na</strong>jcelovito. Ideal e ne{to zamisleno,<br />
553
Pravdata, spored Kelzen, e iracio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> ideja. Kolku i da e neophod<strong>na</strong><br />
za ~ovekovata volja i deluvawe, taa e nedostap<strong>na</strong> za soz<strong>na</strong>vawe.<br />
Ako se posmatra od gledi{te <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lnoto soz<strong>na</strong>nie, postojat samo<br />
interesi, i ottamu samo sudir <strong>na</strong> interesi. 1065 Niv mo`e da gi re{i<br />
poredokot koj ili zadovoluva edni interesi <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> drugi ili se<br />
obiduva da ostvari kompromis me|u sprotivnite interesi. Deka eden<br />
od dva poredoci e "praveden" - toa mo`e da se utvrdi so racio<strong>na</strong>lno soz<strong>na</strong>nie.<br />
Takvoto soz<strong>na</strong>nie mo`e da gi opfati samo pozitivniot poredok<br />
koj mo`e da se zabele`i preku dejstvijata koi objektivno mo`at da<br />
se utvrdat. Samo toa mo`e da bide objekt <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata, samo toa e predmet<br />
<strong>na</strong> ~istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, koja e <strong>na</strong>uka, a ne metafizika <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>. Taa go poka`uva <strong>pravoto</strong> takvo kakvo {to î bez da go brani so<br />
tvrdewe deka e pravedno, nitu da go osuduva so tvrdeweto deka e nepravedno.<br />
Taa go bara realnoto i mo`noto, a ne pravilnoto pravo. Vo taa<br />
smisla taa e radikalno realisti~ka i empiriska teorija. Taa odbiva<br />
da go ocenuva pozitivnoto pravo. 1066<br />
nestvarno, ne{to {to postoi samo vo mislite.<br />
1065<br />
Vo ovaa smisla e vo pravo i [ek, koga veli: Se dodeka e neminovno<br />
A da zazema nekoe mesto vo vsele<strong>na</strong>ta - seedno dali se raboti za pe{tera, niva,<br />
mesto za ribolov, ili dobro plate<strong>na</strong> rabota - dotoga{ }e postoi B, V, G, D i<br />
dr. koi bi sakale da bidat to~no <strong>na</strong> mestoto <strong>na</strong> koe e A. [ek, H. Zavist, jed<strong>na</strong><br />
teorija dru{tva, Algoritam, Beograd, 2008, st. 287.<br />
1066<br />
Specifi~en predmet <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka e pozitivnoto i realno<br />
pravo za razlika od idealnoto pravo kako cel <strong>na</strong> politikata. To~no kako {to<br />
vistinskoto povedenie <strong>na</strong> poedincite mo`e da bide ili da ne bide vo soglasnost<br />
so normite <strong>na</strong> pozitivnoto pravo koe go regulira toa povedenie i pozitivnoto<br />
pravo mo`e da mu soodvetstvuva ili da ne mu soodvetstvuva <strong>na</strong> edno<br />
idealno pravo ili "prirodno" pravo. Realnosta <strong>na</strong> pozitivnoto pravo, tokmu<br />
i se pojavuva vo negoviot odnos kon idealnoto pravo <strong>na</strong>re~eno pravda ili<br />
"prirodno" pravo. Negovoto postoewe e nezavisno od negovata soglasnost ili<br />
nesoglasnost so pravdata ili so "prirodnoto" pravo. ^istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
ne go posmatra svojot predmet kako pove}e ili pomalku nesovr{e<strong>na</strong> kopija<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong> transcedental<strong>na</strong> ideja. Taa ne se trudi <strong>pravoto</strong> da go sfati kako<br />
odraz <strong>na</strong> pravdata, kako ~ove~ko ~edo od bo`ensko poteklo. ^istata teorija<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong>stojuva jasno da gi razlikuva empiri~koto pravo i transcedental<strong>na</strong>ta<br />
pravda koja ne spa|a vo negoviot specifi~en predmet. Taa vo pravdata<br />
ne gleda manifestacija <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> <strong>na</strong>d~ove~ka vlast, tuku specifi~<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong><br />
tehnika zasnova<strong>na</strong> vrz ~ovekovoto iskustvo. ^istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
odbiva da bide metafizika. Dosledno <strong>na</strong> toa osnovata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, t.e. pri~i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> nejzinoto va`ewe taa ne go bara vo nekoj metapraven princip, tuku vo<br />
prav<strong>na</strong>ta hipoteza, t.e. vo osnov<strong>na</strong>ta norma koja mo`e da se utvrdi so logi~ka<br />
a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> vistinskoto pravno mislewe.<br />
Orientacijata <strong>na</strong> ~istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo <strong>na</strong>~elo e ista so orientacijata<br />
<strong>na</strong> tn. a<strong>na</strong>liti~ka jurisprudencija <strong>na</strong> Xon Ostin i negovite pro~u-<br />
554
Me|utoa, teorijata vrz osnova <strong>na</strong> iskustvoto mo`e sekoga{ da<br />
postavi edno tvrdewe: samo pravniot poredok koj ne gi zadovoluva interesite<br />
<strong>na</strong> eden <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> drug, tuku vospostavuva kompromis me|u<br />
sprotivstavenite interesi za da gi <strong>na</strong>mali mo`nite sudiri ima izgledi<br />
relativno dolgo da trae. Samo takviot poredok }e bide vo sostojba<br />
<strong>na</strong> svoite subjekti da im obezbedi op{testven mir vrz relativno stabil<strong>na</strong><br />
osnova. I iako idealot <strong>na</strong> pravdata vo negovata vistinska smisla<br />
kako {to ovde e razvien e ne{to sosema razli~no od idealot <strong>na</strong><br />
mirot, postoi opredele<strong>na</strong> tendencija tie dva ideali da se poistovetat<br />
ili barem idealot <strong>na</strong> pravdata da se zameni so idealot <strong>na</strong> mirot.<br />
Ovaa prome<strong>na</strong> vo z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravdata odi zaedno so<br />
tendencijata problemot <strong>na</strong> pravdata da se izvle~e od nesigurnoto carstvo<br />
<strong>na</strong> subjektivnite sudovi za vrednostite i da se postavi <strong>na</strong> sigurnoto<br />
ramni{te <strong>na</strong> konkretniot op{testven poredok. 1067 "Pravdata" vo<br />
taa smisla z<strong>na</strong>~i zakonitost; 1068 vo pogled <strong>na</strong> op{toto pravilo "praveeni<br />
Predavawa za jurisprudencijata. ^istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> se obiduva da<br />
dojde do rezultat isklu~ivo preku a<strong>na</strong>lza <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Sekoe tvrdewe<br />
{to go iznesuva prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka mora da bide zasnovano vrz eden pozitivnopraven<br />
poredok ili sporeduvaweto <strong>na</strong> pove}e pravni <strong>na</strong>uki. Prav<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong>uka se oddeluva od filozofijata <strong>na</strong> pravdata i od sociologijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
i ~isti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nejziniot metod se postignuva samo so sveduvawe <strong>na</strong> jurisprudencijata<br />
<strong>na</strong> struktural<strong>na</strong> a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Vo toj pogled nema su-<br />
{tinska razlika me|u a<strong>na</strong>liti~kata prav<strong>na</strong> teorija i ~istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
^istata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e vistinska prav<strong>na</strong> <strong>na</strong>uka, tokmu poradi nejziniot<br />
antiideolo{ki karakter. Korenot <strong>na</strong> sekoja politi~ka ideologija se<br />
<strong>na</strong>o|a vo sakaweto, a ne vo soz<strong>na</strong>vaweto, vo emocio<strong>na</strong>lniot, a ne vo racio<strong>na</strong>lniot<br />
element: taa poteknuva od opredeleni interesi, ili poto~no od interesi<br />
koi se razlikuvaat od interesite <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta. Ovaa zabele{ka, vsu{nost,<br />
ne sodr`i vo sebe nikakva postavka vo pogled <strong>na</strong> vrednosta <strong>na</strong> drugite interesi.<br />
Nema mo`nosti ~ovekot racio<strong>na</strong>lno da se opredeli me|u sprotivstaveni<br />
interesi. I tokmu ottamu <strong>na</strong>stanuva eden <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> tragi~en sudir: sudir<br />
me|u osnovnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukata - visti<strong>na</strong>ta i vrhovniot ideal <strong>na</strong> politikata<br />
- pravdata. Kelzen, H. op. cit. str. 13-14 i 27.<br />
1067<br />
Teorijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne ja interesira dali <strong>pravoto</strong> i slu`i <strong>na</strong><br />
pravdata ili ne. Prav<strong>na</strong>ta teorija ne treba da opravduva {to i da e, za{to<br />
opravduvaweto implicira vrednuvawe, sudovi <strong>na</strong> vrednosti, a toa e rabota <strong>na</strong><br />
etikata ili politikata, a ne <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta teorija. Kelzen, H. What is Justice,<br />
Berkley, 1957. Navedeno spored Stanov~i}, op. cit. str. 932.<br />
1068<br />
Vo tradicio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> krivi~noto pravo se prave{e razlika<br />
me|u mala in se (povedenie koe e zlo po sebe) i mala prohibita (povedenie<br />
koe e zlo edinstveno zatoa {to e zabraneto so pozitivnite propisi). Ova razlikuvawe<br />
vo osnova e identi~no so razlikata koja ja prave{e Aristotel vo<br />
Nikomahova etika (1134b) me|u prirodnoto (o<strong>na</strong> {to sekade ima ista prav<strong>na</strong><br />
sila i ne postoi edinstveno vo vakvo ili o<strong>na</strong>kvo mislewe <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot) i prav-<br />
555
dno" e o<strong>na</strong> {to }e bide stvarno primenuvano <strong>na</strong> site slu~ai <strong>na</strong> koi spored<br />
svojata sodr`i<strong>na</strong> treba da bide primeneto. "Nepravedno" vo pogled<br />
<strong>na</strong> nego e da bide primeneto vo eden slu~aj, a ne da bide primeneto vo<br />
drug slu~aj. I toa izgleda "nepravedno" bez ogled <strong>na</strong> vrednosta <strong>na</strong> samoto<br />
op{to pravilo za ~ija prime<strong>na</strong> se raboti. Pravdata vo smisla <strong>na</strong><br />
zakonitost e svojstvo koe <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se odnesuva <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pozitivniot<br />
poredok, a ne <strong>na</strong> negovata prime<strong>na</strong>. Pravdata vo taa smisla<br />
mo`e da se dovede vo soglasnost so koj bilo pozitivnopraven poredok i<br />
sekoj takov poredok bara takva pravda, bez ogled dali e kapitalisti~ki<br />
ili komunisti~ki, demokratski ili avtokratski. "Pravdata" z<strong>na</strong>~i<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> pozitivniot poredok so negovata soves<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>. Toa e<br />
pravda vo "carstvoto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>." Sud so koj se utvrduva deka povedenieto<br />
<strong>na</strong> eden poedinec e "pravedno" ili "nepravedno" vo smisla <strong>na</strong><br />
"zakonito" ili "protivzakonito" z<strong>na</strong>~i deka povedenieto soodvetstvuva<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta norma zatoa {to mu pripa|a <strong>na</strong> pozitivnopravniot poredok.<br />
Takviot sud ima logi~ki ist karakter kako i sudot so koj konkret<strong>na</strong>ta<br />
pojava ja podveduvame pod apstrakten poim. Iako sudot deka<br />
opredeleno povedenie soodvetstvuva ili nesoodvetstvuva <strong>na</strong> normata<br />
se <strong>na</strong>rekuva sud za vrednosta, toa e objektiven sud za vrednosta koj mora<br />
jasno da se razlikuva od subjektivniot sud za vrednosta so koja se izrazuva<br />
`elba ili ~uvstvo <strong>na</strong> subjetot koj go donesuva sudot. Sudot za opredeleno<br />
zakonito ili nezakonito povedenie e nezavisen od `elbite i<br />
~uvstvata <strong>na</strong> subjektot koj go donesuva sudot: toj mora da se proveri <strong>na</strong><br />
objektiven <strong>na</strong>~in. Poimot <strong>na</strong> pravdata mo`e da vleze vo prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka<br />
edinstveno vo smisla <strong>na</strong> zakonitost. 1069<br />
Ottamu {to pravniot poredok e sistem <strong>na</strong> normi, domi<strong>na</strong>ntniot<br />
interes <strong>na</strong> Kelzen e da odgovori <strong>na</strong> pra{aweto koga ed<strong>na</strong> norma mu pripa|a<br />
<strong>na</strong> toj sistem. Odgovorot <strong>na</strong> ova pra{awe <strong>na</strong> Kelzen mu e potreben<br />
za da |i objasni osnovite <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong> normite, odnosno pravnosta<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Vo taa smisla veli: "Postavkata "Fizi~koto telo se {iri<br />
so zagrevawe" e vistinita, zatoa {to pove}epati i bez isklu~ok sme<br />
posmatrale deka fizi~kite tela <strong>na</strong> topli<strong>na</strong> se {irat. Normata ne e<br />
postavka za stvarnosta i zatoa ne mo`e da bide "vistinita" ili "la`<strong>na</strong>"<br />
vo prethod<strong>na</strong>ta smisla. Normata ili va`i ili ne va`i. Od dve postavki:<br />
"Treba da mu pomognete <strong>na</strong> bli`niot vo nevolja" i "Treba da se<br />
noto (o<strong>na</strong> {to prvobitno e indiferentno, no koga e propi{ano, pove}e ne e<br />
indiferentno). Ovaa razlika e tipi~en element <strong>na</strong> prirodnoprav<strong>na</strong>ta doktri<strong>na</strong>.<br />
Taa poa|a od postavkata koja ne mo`e <strong>na</strong>u~no da se doka`e deka izvesni<br />
vidovi <strong>na</strong> ~ovekovo povedenie se delikti po samata svoja prav<strong>na</strong> priroda. Vo<br />
taa smisla, spored Kelzen, ne postoi mala in se, postoi samo mala prohibita, za-<br />
{to povedenieto e malum (zlo) samo ako e prohibitum (zabraneto). Toa ne e<br />
ni{to drugo, tuku posledica <strong>na</strong> op{toprifateniot princip vo krivi~noto<br />
pravo: Nullum crimen, nula poe<strong>na</strong> sine lege. Kelzen, H. op. cit. str. 62-63.<br />
1069<br />
Ibid, str. 27-28. Vidi i str. 58-60.<br />
556
la`e sekade kade {to e zgodno," samo za prvata se smeta deka izrazuva<br />
ed<strong>na</strong> va`e~ka norma, a ne i za vtorata." Toa proizleguva ottamu {to<br />
"osnovot <strong>na</strong> va`ewe <strong>na</strong> normata ne e, sli~no <strong>na</strong> proveruvaweto <strong>na</strong> vistinitosta<br />
<strong>na</strong> eden sud za o<strong>na</strong> {to "î", nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so stvarnosta.<br />
Vistinskata osnova se normite koi mol~e{kum se pretpostavuvaat,<br />
za{to se smeta deka se priz<strong>na</strong>ti. Osnova <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong> normata "ne<br />
ubivaj" e op{ta norma: "Treba da se pokoruva <strong>na</strong> zapovedite <strong>na</strong> gospod."<br />
Osnova <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong> normata: "Treba da odi{ <strong>na</strong> u~ili{te," e op{-<br />
tata norma: "Decata treba da gi slu{aat svojto tatko." Koga ovie normi<br />
ne bi bile pretpostaveni, so povikuvawe <strong>na</strong> soodvetni fakti bi<br />
izosta<strong>na</strong>l odgovorot <strong>na</strong> pra{aweto zo{to ne treba da se ubiva, za{to<br />
deteto treba da odi vo u~ili{te. Faktot deka nekoj ne{to <strong>na</strong>reduva ne<br />
e sam po sebe osnova za tvrdeweto deka ~ovekot treba da se odnesuva soglasno<br />
so <strong>na</strong>redbata kako va`e~ka norma, ne e pri~i<strong>na</strong> za va`eweto <strong>na</strong><br />
normata ~ija soodr`i<strong>na</strong> soodvetstvuva <strong>na</strong> <strong>na</strong>redbata. Osnovata <strong>na</strong> va`eweto<br />
<strong>na</strong> normata sekoga{ e norma - fakt. Baraweto <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong><br />
normata ne nî vra}a kon realnosta, tuku kon ed<strong>na</strong> druga norma od koja<br />
prvata norma se izveduva. Nie go usvojuvame stavot: "Treba da mu se pomogne<br />
<strong>na</strong> bliskiot vo nevolja" kako va`e~ka norma za{to proizleguva<br />
od stavot: "Sakaj go bli`niot svoj." Ovoj stav go usvojuvame kako va`e~ka<br />
norma ili zatoa {to ni izgleda kako kraj<strong>na</strong> norma ~ie va`ewe ne<br />
e o~igledno samo po sebe, ili, <strong>na</strong> primer, za{to Hristos zapovedal da<br />
go qubime svojot bli`en, a nie kako kraj<strong>na</strong> va`e~ka norma go postavuvame<br />
stavot: "Treba da se slu{aat zapovedite <strong>na</strong> Hristost." Stavot:<br />
"Treba da se la`e sekade kade {to e zgodno" ne go primame kako va`e-<br />
~ka norma, za{to ne mo`e da se izvede od druga va`e~ka norma, nitu<br />
sam po sebe e kraj<strong>na</strong> o~evid<strong>na</strong> va`e~ka norma. Normata ~ie va`ewe<br />
mo`e da se izvle~e od nekoja povisoka norma nie ja <strong>na</strong>rekuvame "osnov<strong>na</strong>"<br />
norma. Site normi ~ie va`ewe mo`e da se vrze za ed<strong>na</strong> ista osnov<strong>na</strong><br />
norma, pravat eden sistem <strong>na</strong> normi, ili eden poredok. Taa osnov<strong>na</strong><br />
norma, kako zaedni~ki izvor, ja sozdava vrskata me|u site razli~ni normi<br />
od koi se sostoi eden poredok. Deka nekoja norma mu pripa|a <strong>na</strong><br />
odreden sistem <strong>na</strong> normi, <strong>na</strong> odreden normativen poredok, mo`e da se<br />
utvrdi edinstveno so potvrduvawe deka taa svojata obvrznost ja vle~e<br />
od osnov<strong>na</strong>ta norma koja ja so~inuva poredokot. Dodeka sudot za o<strong>na</strong><br />
{to "î," e vistinit zatoa {to se soglasuva so realnosta <strong>na</strong> setivnoto<br />
iskustvo, sudot za o<strong>na</strong> "{to treba da bide" e va`e~ka norma samo ako<br />
mu pripa|a <strong>na</strong> eden va`e~ki sistem <strong>na</strong> normi za koj se pretpostavuva<br />
deka va`i. Osnova <strong>na</strong> vistinitosta <strong>na</strong> sudot za o<strong>na</strong> {to "î." e negovata<br />
soglasnost so realnosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto iskustvo. Osnova za va`ewe <strong>na</strong> normata<br />
e ed<strong>na</strong> pretpostavka, ed<strong>na</strong> norma za koja se pretpostavuva deka e<br />
krajno va`e~ka, t.e. deka e osnov<strong>na</strong> norma." 1070<br />
1070<br />
Ibid, str. 116-117. Za Kelzen e irelevant<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
za{to zbirot <strong>na</strong> normi mo`e da bide pravo bez ogled <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta: va`ni se<br />
557
Spored Kelzen, <strong>na</strong>tamu e va`no deka: "Sistemot <strong>na</strong> normi koj go<br />
<strong>na</strong>rekuvame praven poredok e sistem od di<strong>na</strong>mi~ki vid. 1071 Pravnite nosamo<br />
formalnite elementi. Toj go poistovetuva{e legitimitetot i legalitetot.<br />
"Osnov<strong>na</strong>ta norma (Grudnorm) toj ne ja sfa}a ni kako socijalen ili<br />
kako politi~ki fakt, ni kako ustav, tuku kako postulat {to se pretpostavuva<br />
i koj <strong>na</strong> pravniot sistem mu obezbeduva edinstvo. Poednostaveno ka`ano, sekoja<br />
norma, spored Kelzen, se izveduva od nekoja u{te poop{ta ili povisoka<br />
norma (norma so pogolema prav<strong>na</strong> sila), a <strong>na</strong> krajot se doa|a do ed<strong>na</strong> pretpostavka<br />
od koja se izveduva celiot toj sinxir <strong>na</strong> normi. Ottamu {to po sekoja<br />
ce<strong>na</strong> saka da ostane <strong>na</strong> terenot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Kelzen ne saka da prifati deka zad<br />
osnovata norma sekoga{ stoi opredele<strong>na</strong> vrednost ili sistem <strong>na</strong> vrednosti.<br />
Toj, vsu{nost, toa i go priz<strong>na</strong>va otkrivaj}i ja <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in slabosta <strong>na</strong> sopstveniot<br />
sistem koj kako sistem <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e mnogu koherenten sî do o<strong>na</strong>a granica<br />
<strong>na</strong> koja se poka`uva deka zad <strong>pravoto</strong> stoi ne{to {to mu ja opredeluva<br />
smislata." Stanov~i}, V. op. cit. str. 933.<br />
1071<br />
"So ogled <strong>na</strong> prirodata <strong>na</strong> osnov<strong>na</strong>ta norma mo`at da se razlikuvaat<br />
dva tipa poredoci ili normativni sistemi: stati~ki i di<strong>na</strong>mi~ki sistemi.<br />
Vo poredokot od prviot vid normite "va`at," a toa z<strong>na</strong>~i deka nie smetame<br />
deka licata ~ie povedenie e reguliarno so normi "treba" da se odnesuvaat<br />
soglasno sodr`i<strong>na</strong>ta {to ja propi{uvaat normite. Niv<strong>na</strong>at sodr`i<strong>na</strong> ima neposredno<br />
o~evid<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong> koja go obezbeduva nivnoto va`ewe ili, so drugi<br />
zborovi: normite va`at poradi niv<strong>na</strong>ta v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> privle~nost. Taa osobi<strong>na</strong><br />
normite ja imaat zatoa {to se izvlekuvaat od ed<strong>na</strong> sprecifi~<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong> norma<br />
kako {to poedine~noto se izvlekuva od op{toto. Obvrzuva~kata sila <strong>na</strong><br />
normata e o~igleda<strong>na</strong> sama po sebe ili barem se pretpostavuva deka e takva.<br />
Takvite normi kako: "Ne la`i," "Ne obmanuvaj," "Dr`i do svojot zbor" proizleguvaat<br />
od ed<strong>na</strong> general<strong>na</strong> norma koi gi propi{uva vistinoqubieto. Od normata:<br />
"Sakaj go svojot bli`en" mo`at da se izvedat takvi normi kako {to se:<br />
"Ne <strong>na</strong>vreduvaj go svojot blizok," Pomogni mu vo nevolja," itn. Ako se pra{a<br />
zo{to treba da se saka bli`niot mo`ebi odgovorot }e se <strong>na</strong>jde vo nekoja u{te<br />
poop{ta norma, <strong>na</strong> primer, vo postulatot deka treba da se `ivee "vo soglasnost<br />
so vsele<strong>na</strong>ta." Ako toa e <strong>na</strong>jop{tata norma vo ~ie va`ewe sme uvereni,<br />
toga{ nie ja smetame kako kraj<strong>na</strong> norma... Me|utoa, <strong>na</strong>s ovde nî ne interesira<br />
kakva specifi~<strong>na</strong> norma ja so~inuva osnovata <strong>na</strong> ovoj ili onoj sistem <strong>na</strong> moralot.<br />
Su{testveno e samo deka razli~nite normi <strong>na</strong> eden takov sistem se vrzani<br />
za osnov<strong>na</strong>ta norma kako {to posebnoto e vrzano za op{toto, i deka spored<br />
toa site posebni normi <strong>na</strong> takviot sistem mo`at da se dobijat so pomo{ <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong> intelektual<strong>na</strong> operacija. t.e preku zaklu~uvawe od op{to kon posebno.<br />
Takviot sistem e od stati~ka priroda.<br />
Izveduvaweto <strong>na</strong> poedine~<strong>na</strong>ta norma, me|utoa, isto taka, mo`e da se<br />
izvr{i i <strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in. Na deteto koe pra{uva zo{to ne smee da la`e mo`e<br />
da mu se odgovori deka negoviot tatko mu zabranil da la`e. Ako deteto <strong>na</strong>tamu<br />
pra{a zo{to treba da mu se pokoruva <strong>na</strong> svojot tatko, odgovorto mo`da bi<br />
bil deka gospod <strong>na</strong>redil decata da im se pokoruvaat <strong>na</strong> roditelite. Ako dete-<br />
558
mi ne va`at zatoa {to tie samite ili osnov<strong>na</strong>ta norma imaat sodr`i<strong>na</strong><br />
~ija obvrzuva~ka sila e o~igled<strong>na</strong> sama po sebe. Tie ne va`at poradi<br />
svojata v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> privle~nost. Va`eweto <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta norma ne mo`e<br />
da se dovede vo pra{awe zatoa {to nejzi<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong> e sprotiv<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
nekoja moral<strong>na</strong> ili politi~ka vrednost. Ed<strong>na</strong> norma va`i kako prav<strong>na</strong><br />
norma, za{to e sozdade<strong>na</strong> spored odredeno pravilo, i edinstveno zatoa.<br />
Osnov<strong>na</strong>ta norma <strong>na</strong> pravniot poredok e pretpostaveno krajno pravilo<br />
spored koe normite <strong>na</strong> toj poredok se donesuvaat i se ukinuvaat, go dobivaat<br />
ili go gubat svoeto va`ewe. Stavot: "Sekoj koj proizveduva ili<br />
prodava alkoholni pijaloci }e bide kaznet," e va`e~ka prav<strong>na</strong> norma<br />
ako mu pripa|a <strong>na</strong> eden opredelen praven poredok. Taa mu pripa|a <strong>na</strong><br />
toj poredok ako e sozdadea <strong>na</strong> odreden <strong>na</strong>~in koj, vo kraj<strong>na</strong> linija, go<br />
propi{uva osnov<strong>na</strong>ta norma <strong>na</strong> toj poredok i ako ne e poni{te<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
odreden <strong>na</strong>~in koj, vo kraj<strong>na</strong> linija, e propi{an so istata osnov<strong>na</strong><br />
norma. Osnov<strong>na</strong>ta norma mo`e, <strong>na</strong> primer, da bide takva {to ed<strong>na</strong> norma<br />
mu pripa|a <strong>na</strong> sistemot ako ja donel parlament ili e sozdade<strong>na</strong><br />
preku obi~aj ili ja donele sudovite, a ne bila uki<strong>na</strong>ta so odluka <strong>na</strong><br />
parlament ili so obi~aj ili so sprotiv<strong>na</strong> sudska praktika. 1072<br />
Pravoto sekoga{ e pozitivno pravo, a negoviot pozitivitet le-<br />
`i vo toa {to se sozdava i ukinuva so akti <strong>na</strong> ~ove~ki su{testva i taka<br />
e nezavisno od moralot i sli~nite normativni sistemi. Toa ja pravi<br />
razlikata me|u pozitivnoto i prirodnosto pravo, koe sli~no <strong>na</strong> moralot<br />
se izvlekuva od ed<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong> norma za koja se pretpostavuva deka<br />
sama po sebe e o~igled<strong>na</strong> i za koja se misli deka e "izraz <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong><br />
prirodata" ili <strong>na</strong> "~istiot razum." Osnovata norma <strong>na</strong> edno pozitiven<br />
praven poredok ne e ni{to drugo, tuku osnovnoto <strong>na</strong>~elo spored koe<br />
treba da bidat sozdadeni razli~nite normi <strong>na</strong> toj poredok. Taa osnov<strong>na</strong><br />
to bi pra{alo zo{to ~ovekot treba da im se pokoruva <strong>na</strong> bo`jite zapovedi,<br />
edinstvenito odgovor bi bil deka toa e norma preku koja ne mo`e da se bara<br />
nekoja <strong>na</strong>tamo{<strong>na</strong> norma. Taa norma e osnov<strong>na</strong> norma koja e osnova za eden sistem<br />
od di<strong>na</strong>mi~ki karakter. Negovite razli~ni normi ne mo`at da se dobijat<br />
od osnov<strong>na</strong>ta norma so inelektual<strong>na</strong> operacija. Osnov<strong>na</strong>ta norma samo utvrduva<br />
izvesen avtoritet koj, od svoja stra<strong>na</strong>, mo`e vlasta <strong>na</strong> sozdavawe <strong>na</strong> normi<br />
da mu ja prenese <strong>na</strong> nekoj drug avtoritet. Normite <strong>na</strong> di<strong>na</strong>mi~kiot sistem <strong>na</strong><br />
normi treba da bidat sozdadeni so akti <strong>na</strong> volja od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> onie lica koi so<br />
nekoja povisoka norma se ovlasteni da sozdavaat normi. Toa ovlastuvawe e<br />
eden vid delegacija. Vlasta za sozdavawe normi e delegira<strong>na</strong> od eden <strong>na</strong> drug<br />
avtoritet. Prviot avtoritet e povisok, drugiot e ponizok. Osnov<strong>na</strong>ta norma<br />
<strong>na</strong> di<strong>na</strong>mi~kiot sistem <strong>na</strong> normi e osnovno pravilo spored koe treba da bidat<br />
sozdadeni normite <strong>na</strong> toj sistem. Ed<strong>na</strong> norma pretstavuva del <strong>na</strong> eden di<strong>na</strong>mi~ki<br />
sistem ako e sozdade<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in koj, vo kraj<strong>na</strong> a<strong>na</strong>liza, e odreden od osnov<strong>na</strong>ta<br />
norma. Kelzen, H. op. cit. str. 17-18<br />
1072<br />
Ibid, str. 119.<br />
559
norma, spored Kelzen e ustavot. 1073 Ako pak pra{ame zo{to va`i<br />
ustavot, mo`ebi }e dojdeme do nekoj u{te postar ustav. Na krajot }e<br />
dojdeme do nekoj ustav koj istoriski zemeno e prv ustav donesen od nekoj<br />
uzurpator ili nekoj vid sobranie. Va`eweto <strong>na</strong> toj prv ustav e posled<strong>na</strong><br />
pretpostavka, kraen postulat od koj zavisi va`eweto <strong>na</strong> site<br />
normi <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot praven poredok. Deka prviot ustav e obvrzuva~ka<br />
norma, toa e pretpostaveno i formulacijata <strong>na</strong> taa pretpostavka e<br />
osnov<strong>na</strong>ta norma <strong>na</strong> toj poredok. Osnov<strong>na</strong>ta norma <strong>na</strong> religioznite<br />
normi veli deka treba da se odnesuvame taka kako {to zapoveda gospod<br />
i avtoritetite koi toj gi vostanovil. Sli~no <strong>na</strong> toa, osnov<strong>na</strong>ta norma<br />
<strong>na</strong> pravniot poredok propi{uva deka treba da se odnesuvame taka kako<br />
{to <strong>na</strong>reduvaat "tatkovcite" <strong>na</strong> ustavot i licata koi, posredno ili neposredno,<br />
se ovlasteni (delegirani) so ustavot." 1074<br />
1073<br />
Izvlekuvaweto <strong>na</strong> normi <strong>na</strong> eden praven poredok od osnov<strong>na</strong>ta norma<br />
<strong>na</strong> toj poredok se vr{i taka {to poedine~nite normi se sozdavaat vo soglasnost<br />
so osnov<strong>na</strong>ta norma. Na pra{aweto zo{to odreden akt <strong>na</strong> prisilba, t.e.<br />
faktot deka edno lice go li{uva drugo lice od negovata sloboda frlaj}i go<br />
vo zatvor e praven akt, odgovorot e zatoa {to e propi{an so poedine~<strong>na</strong> norma,<br />
so sudska presuda. Na pra{aweto zo{to taa poedine~<strong>na</strong> norma va`i kako<br />
del <strong>na</strong> opredelen praven poredok, odgovorot e zo{to e sozdade<strong>na</strong> vo soglasnost<br />
so krivi~niot zakon. Na krajot, ottamu {to e propi{an od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>dle-<br />
`en organ <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in propi{an od ustavot, toj zakon go dobil svoeto va`ewe od<br />
ustavot. Ibid, str. 120-121.<br />
1074<br />
Od }orsokakot doveden so ova tvrdewe, Kelzen se obiduva da izleze<br />
bez da ja <strong>na</strong>pu{ti svojata koncepcija za osnov<strong>na</strong>ta norma i zatoa veli: "Sigurno<br />
e deka mo`e da se postavi pra{awe zo{to treba da se po~ituva prviot<br />
ustav kako obvrzuva~ka norma. Odgovorot mo`e da bide deka tatkovcite <strong>na</strong><br />
ustavot bile ovlasteni od gospod. Karakteristika <strong>na</strong> taka<strong>na</strong>re~eniot praven<br />
pozitivizam, me|utoa, e toa {to toj osloboduva od potrebata za kakvo bilo<br />
sli~no reliogiozno obrazlo`enie <strong>na</strong> pravniot poredok. Kraj<strong>na</strong>ta hipoteza <strong>na</strong><br />
pozitivizmot e normata koja go ovlastuva istoriski prviot zakonodavec. Celokup<strong>na</strong>ta<br />
funkcija <strong>na</strong> taa osnov<strong>na</strong> norma e vo toa da mu dade vlast <strong>na</strong> sozdavaweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> aktot <strong>na</strong> prviot zakonodavec i <strong>na</strong> site drugi akti koi se<br />
zasnovaat vrz prvot akt. Interpretacijata <strong>na</strong> tie akti ~ove~kite su{etstva<br />
kako pravni akti i nivnite proizvodi kako obvrzuva~ki normi, {to z<strong>na</strong>~i<br />
kako takov empiriski materijal koj se pretstavuva kako pravo, mo`no e samo<br />
pod uslov da se pretpostavi deka osnov<strong>na</strong>ta norma va`i. Osnov<strong>na</strong>ta norma e<br />
samo nu`<strong>na</strong> pretpostavka <strong>na</strong> sekoja pozitivisti~ka interpretacija <strong>na</strong> pravniot<br />
materijal. Osnov<strong>na</strong>ta norma ne ja sozdava <strong>pravoto</strong> so regulira<strong>na</strong> postapka<br />
<strong>na</strong> organ koj sozdava pravo. Taa ne va`i, kako pozitivno prav<strong>na</strong>ta norma, zatoa<br />
{to e sozdade<strong>na</strong> <strong>na</strong> odreden <strong>na</strong>~in so pravniot akt, tuku va`i zatoa {to se<br />
pretposatvuva deka va`i. A se pretposatvuva deka va`i za{to bez taa pretpostavka<br />
nitu eden ~ove~ki akt ne mo`e da se sfati kako praven akt, a osobeno<br />
kako akt so koj se sozdava <strong>pravoto</strong>." Ibid, str. 121-122.<br />
560
Od prethodnite stavovi <strong>na</strong> Kelzen mo`e da se izvle~e zaklu~ok<br />
deka pravnite pozitivisti tezata za pravata validnost gi vode{e kon<br />
pretpostavkata za postoewe <strong>na</strong> nekoj op{t izvor <strong>na</strong> validnosta <strong>na</strong> pravnite<br />
propisi vo ramkite <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Pritoa, vistinskiot<br />
problem za niv be{e pra{aweto - {to mo`e da bide osnova <strong>na</strong> va`ewe,<br />
odnosno kriterium <strong>na</strong> validnosta <strong>na</strong> samiot toj izvor. Eden od karakteristi~nite<br />
odgovori <strong>na</strong> toa pra{awe e onoj <strong>na</strong> imperativ<strong>na</strong>ta teorija<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> Bentam i Ostin spored koja zakonite bea tolkuvani kako<br />
zapovedi <strong>na</strong> suverenot i deka tie se po~ituvaat od <strong>na</strong>vika. Nasproti<br />
niv, Kelzen ne go dele{e toa mislewe. Toj go vovede poimot <strong>na</strong> osnov<strong>na</strong>ta<br />
norma kako nu`<strong>na</strong> hipoteza za celosnost i samodovolnost <strong>na</strong> sekoj<br />
praven poredok. Vo taa <strong>na</strong>soka pra{aweto <strong>na</strong> validnosta go re{ava{e<br />
i eden od <strong>na</strong>jistak<strong>na</strong>tite sovremeni pretstavnici <strong>na</strong> filozofijata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> angli~anecot Hart.<br />
561
562
G l a v a III<br />
SOVREMENA FILOZOFIJA NA PRAVOTO<br />
Prirodnoprav<strong>na</strong>ta teorija ne zapira. Nejzi<strong>na</strong>ta osnov<strong>na</strong> misla<br />
ja prodol`uvat Haim Pelerman (1912), 1075 Gustav Radbruh (1878-1949),<br />
Aleksandar Ko`ev (1902-1968), Herbert Hart (1907-1992), Ro<strong>na</strong>ld Dvorkin<br />
(1931), Hans Rajhenbah (1891-1953), Robert Nozik (1938-2002),<br />
Ernst Tagendat (1930) i brojni drugi sovremeni filozofi koi pravdata<br />
ja izvlekuvaat od "prirodata <strong>na</strong> ne{tata." 1076 Ovaa teorija e za~<strong>na</strong>ta<br />
odam<strong>na</strong>. U{te Grocius smeta{e deka ~ovekovata biolo{ka priroda<br />
(nejzi<strong>na</strong>ta op{testvenost) go opredeluva prirodnoto pravo. Vo ponovo<br />
vreme nejze ja razviva{e @ani, so svojot donné <strong>na</strong>turel, a svojot procut<br />
go dostig<strong>na</strong> osobeno po Vtorata Svetska Voj<strong>na</strong> vo Zapad<strong>na</strong> Germanija,<br />
poa|aj}i od Huserl i Radbruh. Teorijata <strong>na</strong> prirodata <strong>na</strong> ne{tata<br />
(Natur der Sache) smeta deka vo samite ne{ta bilo prirodni bilo vo<br />
~ovekovite op{testveni odnosi se <strong>na</strong>o|aat izvesni vrednosti, odnosno<br />
normi koi ~ovekot gi otkriva i <strong>na</strong> koi mora da im se pokoruva, {to<br />
z<strong>na</strong>~i smeta deka vo samite fakti se <strong>na</strong>o|aat normi. So toa se razlikuva<br />
od razvie<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> prirodnoto pravo. Od ovaa teorija se<br />
razvi i gledi{teto koe ne smeta kako teorijata <strong>na</strong> prirodnoto pravo<br />
deka vo prirodata <strong>na</strong> ne{tata e mo`no da se otkrijat op{ti normi,<br />
tuku samo poedine~ni koi se primenuvaat samo <strong>na</strong> eden konkreten<br />
slu~aj. Toa pretpostavuva deka sekoj konkreten slu~aj e razli~en od<br />
drugite i pokraj seta sli~nost. Spored toa i <strong>pravoto</strong> koe se utvrduva<br />
so pomo{ <strong>na</strong> prirodata <strong>na</strong> ne{tata ne e ve~no i nepromenlivo kako<br />
{to e prirodnoto pravo, tuku konkretno i promenlivo. Ovaa crta <strong>na</strong><br />
ova u~ewe poteknuva ottamu {to toa <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo vo praktikata <strong>na</strong> popolnuvawe<br />
<strong>na</strong> pravnite praznini vo <strong>pravoto</strong>. 1077 Fakt e me|utoa deka od<br />
anti~ko vreme do denes site prirodnopravni koncepcii se sveduvaat<br />
1075 Spored Perelman, "Pravdata e eden od <strong>na</strong>jsjajnite poimi <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot<br />
univerzum. Bilo ~ovek da pobo`en ili ne, bilo da e revolucioner ili konzervativec,<br />
sekoj se povikuva <strong>na</strong> pravdata. Streme`ot za pravda go karakterizira<br />
evrejskot prekor <strong>na</strong> porokot i razmisluvaweto <strong>na</strong> gr~kite filozofi. Na nea<br />
se povikuva za da se za{titi poredokot i da se opravdaat revolucionerni prevrati."<br />
Perelman, H. op. cit. str. 4.<br />
1076<br />
Vidi: Perin~i}, A. "Priroda stvari" u savremenoj filozofiji prava, Ideje,<br />
Beograd, 1981/6-7, str. 19-33.<br />
1077<br />
Luki¢, R. Metodologija prava, Nau~<strong>na</strong> kwiga, Tre¢e izdawe, Beograd<br />
1983, str. 61.<br />
563
<strong>na</strong> edno: deka pokraj pozitivnoto pravo postoi i edno povisoko vistinsko,<br />
ispravno ili pravedno pravo koe treba da mu slu`i kako primer i<br />
orientir <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Toa e prirodnoto pravo. A su{ti<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> prirodnoto pravo e pravdata. Ottamu, proizleguva deka pravdata,<br />
vsu{not, e taa vrednost spored koja treba da se vladee pozitivnoto<br />
pravo so cel da dojde do vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Toa e liberalisti~kata<br />
koncepcija spored koja prirodnoto pravo i pravdata se sinonimi.<br />
Pravdata pretstavuva kvalitet kako ne{to apsolutno i inherentno dadeno<br />
vo prirodata (pravdata bara da ja sfatime kako nekoja osobe<strong>na</strong><br />
mera <strong>na</strong> prirodata). Obvrzuva~kata sila <strong>na</strong> pravdata proizleguva od<br />
nejzi<strong>na</strong>ta vsadenost vo lu|eto, od nejzinoto postoewe vo prirodata<br />
kako ne{to apsolutno.<br />
1. GUSTAV RADBRUH<br />
Taka, spored (povoeniot) Radbruh, kako eden od <strong>na</strong>jmarkantnite<br />
od <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta grupa avtori, 1078 <strong>pravoto</strong> vo celos<strong>na</strong> smisla e samo o<strong>na</strong><br />
{to kako v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> i cel ja ima pravdata, koja e eden od<br />
trite su{testveni konstitutivni delovi <strong>na</strong> celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (pokraj<br />
pravdata sfate<strong>na</strong> kako op{ta korist, toa se sigurnosta i celishodno-<br />
1078<br />
Kako privrzanik <strong>na</strong> relativizmot vo pravniot pozitivizam, so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to ne e mo`en sud za vistinitosta ili pogre{nosta <strong>na</strong> razni<br />
pravni uveruvawa, a od druga stra<strong>na</strong> edno edinstevno pravo e potrebno za site<br />
pravni partneri, Radbruh tvrde{e deka Gordieviot jazol, koj <strong>na</strong>ukata ne mo`e<br />
da go re{i, zakonodavecot e prisilen da go prese~e so me~. Namesto aktot <strong>na</strong><br />
visti<strong>na</strong>ta koj ne e mo`en, nu`no stapuva akt <strong>na</strong> avtoritetot. Spored toa, so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to umot i <strong>na</strong>ukata ne mo`at da odgovorat <strong>na</strong> pra{aweto {to e<br />
pravedno, zada~ata mora da im se doveri <strong>na</strong> voljata i mo}ta kako <strong>na</strong>dindividualni<br />
instancii vo <strong>pravoto</strong> koi dominiraat <strong>na</strong>d visti<strong>na</strong>ta, kako {to prav<strong>na</strong>ta<br />
sigurnost vo hierarhiata <strong>na</strong> vrednostite go zazema mestoto <strong>na</strong> pravdata. Za<br />
celta <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost, koja pravniot pozitivizam fakti~ki ja vozvi-<br />
{uva kako <strong>na</strong>jvisoka vrednost vo <strong>pravoto</strong>, treba ed<strong>na</strong>{ da se dokraj~at borbite<br />
<strong>na</strong> razli~nite uveruvawa i sudiri <strong>na</strong> interesi. Zatoa, od relativisti~ko stojali{te<br />
zakonite <strong>na</strong> avtoritarnite dr`avi se priz<strong>na</strong>ti za pravni <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kov<br />
<strong>na</strong>~in kako i zakonite <strong>na</strong> demokratskite dr`avi, za{to <strong>na</strong> edno mislewe ili<br />
interes mu se dava obvrzuva~ka sila i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in prestanuva borbata <strong>na</strong><br />
sprotivstavenite interesi. I<strong>na</strong>ku, Radbruh pravniot pozitivizam i relativizam<br />
go zastapuva sî do Vtorata svetska voj<strong>na</strong>, taka {to od nego osta<strong>na</strong> i poz<strong>na</strong>tata<br />
izreka so koja <strong>pravoto</strong> se sveduva <strong>na</strong> mo} i sila: "Koj e vo sostojba da go<br />
sproveduva <strong>pravoto</strong>, so toa doka`uva deka povikan i da go primenuva." Tadi},<br />
Lj. op. cit. str. 150-151. Gustav Radbruh (1878 - 1949) bil profesor po krivi~no<br />
pravo i filozofija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> univerzitetite vo Keninzberg, Kil i Hajdelberg.<br />
Bil i minister za pravda od 1921 do 1923.<br />
564
sta). 1079 Pravoto e stvarnost ~ija smisla e da í slu`i <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta vrednost,<br />
<strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. 1080 Idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, pak ne mo`e da<br />
bide ni{to drugo, tuku pravdata. Est autem ius a iustitia, sicut a matre sua,<br />
ergo prius fuit iustitia quam ius. 1081 Kriteriumot dali nekoja norma e prav<strong>na</strong><br />
ili toa ne î, ne se <strong>na</strong>o|a vo toa dali e obezbede<strong>na</strong> so dr`av<strong>na</strong> prisilba,<br />
tuku vo celta {to ja ispolnuva, pa ottamu za Radbruh <strong>pravoto</strong> e zbir <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>lozi za zaedni~kiot `ivot <strong>na</strong> lu|eto. 1082 Pravdata, pak, e apsolut<strong>na</strong><br />
vrednost, 1083 vo taa smisla {to, isto kako i sli~nite vrednosti (<strong>na</strong><br />
1079<br />
Za me|usebniot odnos <strong>na</strong> ovie tri celi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vidi: Radbruh,<br />
G. <strong>Filozofija</strong> prava, Nolit, Beograd, 1980, str. 94-100.<br />
1080<br />
Radbruh go zastapuva{e u~eweto <strong>na</strong> pravniot pozitivizam spored<br />
koe nepo~ituvaweto <strong>na</strong> zakonot e rabota <strong>na</strong> li~<strong>na</strong> sovest, a deka validnosta <strong>na</strong><br />
zakonot ne mo`e da se osporuva so uka`uvawe <strong>na</strong> negovite moralno neprifatlivi<br />
zakoni, ili duri i <strong>na</strong> faktot deka posledicite od po~ituvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
bi bile polo{i od posledicite <strong>na</strong> nepo~ituvaweto. Me|utoa, pou~en od<br />
lesnotijata so koja <strong>na</strong>cisti~kiot re`im go koriste{e pokoruvaweto <strong>na</strong> samiot<br />
zakon - {to e predizvikano so "pozitivisti~kiot" slogan "zakonot e zakon,"<br />
svoite stavovi gi promeni, taka {to negoviot apel do drugite da go otfrlat<br />
u~eweto za razdelenosta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> od moralot ima poseb<strong>na</strong> uverlivost.<br />
Vidi: Hart, H. Ogledi iz filozofije prava, PLATΩ, Beograd, 2003. str. 80-81.<br />
1081<br />
Radbruh, G. op. cit, str. 45. Vidi i str. 40.<br />
1082<br />
Vidi: Ibid, str. 50 i <strong>na</strong>tamu.<br />
1083<br />
Moj stav e deka apsolutni vrednosti ne postojat - nema vrednost<br />
kon ~ie ostvaruvawe se te`nee vo site uslovi. Za sekoja vrednost mo`e da se<br />
sudi samo so ogled <strong>na</strong> nejzinite posledici. Ako za ostvaruvaweto <strong>na</strong> nekoja<br />
vrednost e potrebno sredstvo koe go smetame {tetno za ostvaruvaweto <strong>na</strong><br />
nekoi drugi vrednosti i ako za <strong>na</strong>s tie drugi vrednosti imaat pogolem prioritet<br />
od prvata, nie }e se otka`eme od nejzinoto ostvaruvawe. Vo taa smisla celosno<br />
e vo pravo Rajhenbah koga veli: "Celta gi opravduva sredstvata - to~no,<br />
me|utoa i sredstvata mo`at da baraat otfrlawe <strong>na</strong> celta. Implikacijata vo<br />
odnosot me|u celta i sredstvata ne doka`uva deka sredstvata mora da se usvojat,<br />
tuku samo deka morame da izvr{ime izbor: ili }e gi primenime sredstvata<br />
ili }e se otka`eme od ostvaruvaweto <strong>na</strong> celta. Ovoj izbor sekoj treba da go<br />
izvr{i sam." Rajhenbah, H. op. cit. str. 312. Vo taa smisla Rajhenbah e vo pravo<br />
i koga tvrdi: "Ako sakate da postignete opredelean cel, mora da sakate da se<br />
poslu`ite so opredeleni sredstva... <strong>na</strong> primer, ako sakate da `neete, morate<br />
da poseete... Ispituvaj}i nekoi eti~ki problemi, nie podobro go uviduvame<br />
tokmu odnosot me|u celite i sredstvata: otkrivame deka zaradi zadovoluvawe<br />
<strong>na</strong> nekoi osnovni celi morame dobrovolno da barame ostavruvawe <strong>na</strong> nekoi<br />
drugi celi koi <strong>na</strong> prvite im se podredeni, kako {to sredstvoto mu e podredeno<br />
<strong>na</strong> celta... Me|utoa, pri donesuvaweto <strong>na</strong> odlukata <strong>na</strong>{iot izbor ne e dovolno<br />
odreden so implikaciite vo odnos <strong>na</strong> celite sprema sredstvata. Najprvin<br />
morame da se opredelime za celta. Ako sakame da ja doka`eme implikacijata<br />
- koga kra`bite bi bile dopu{teni niedno op{etstvo ne bi bilo <strong>na</strong>-<br />
565
primer, vistinitoto, dobroto, ubavoto) ne se izveduvaat od nekoja druga<br />
vrednost, tuku pretstavuvaat izvor<strong>na</strong> vrednost. 1084<br />
Me|utoa, ~ovek bi mo`el da padne vo isku{enie vo pravdata da<br />
gleda samo ed<strong>na</strong> pojav<strong>na</strong> forma <strong>na</strong> moralno dobro. Taa, vsu{nost, toa i<br />
î, dokolku se posmatra kako ~ove~ka osobi<strong>na</strong>, kako doblest, ili kako<br />
{to rekol Ulpijan, kako "constans ac perpetua voluntas ius suum cuique tribuendi"<br />
(postoja<strong>na</strong> i nepreki<strong>na</strong>ta volja sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> {to mu<br />
pripa|a). 1085 Me|utoa, vo subjektiv<strong>na</strong> smisla taa pravda ne mo`e poi<strong>na</strong>ku<br />
da se definira, osven kako duhov<strong>na</strong> <strong>na</strong>stroenost koja e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon<br />
objektiv<strong>na</strong>ta pravda, da re~eme kako vistinitost <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta. Me|utoa,<br />
taa kako objekt <strong>na</strong> svoeto vrednuvawe zema eden sosema drug predmet,<br />
a ne onoj kon koj e <strong>na</strong>so~en moralniot vrednosen sud: moralnoto<br />
dobro sekoga{ e samo nekoj ~ovek, nekoja ~ove~ka volja, nekoj duhoven<br />
stav <strong>na</strong> ~ovekot, ~ovekoviot karakter. I socijal<strong>na</strong>ta etika, dodu{a go<br />
vrednuva ~ovekot spored negovite vrski so drugite lu|e, no ne samo so<br />
tie vrski. Me|utoa, praveden vo smisla <strong>na</strong> objektiv<strong>na</strong>ta pravda mo`e da<br />
bide samo nekoj odnos me|u lu|eto. Idealot <strong>na</strong> moralno dobroto se<br />
pretstavuva vo idealniot ~ovek, a idealot <strong>na</strong> pravdata vo idealniot<br />
op{testven poredok.<br />
Pravdata me|utoa, e dvostra<strong>na</strong> u{te od edno drugo gledi{te. Za<br />
pravedno mo`e da se <strong>na</strong>re~e prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nekoj zakon ili pokoruvaweto<br />
<strong>na</strong> toj zakon, me|utoa i samiot toj zakon. Ovoj prv vid <strong>na</strong> pravdata,<br />
posebno pravdata <strong>na</strong> sudijata koj go po~ituva zakonot, podobro bi bilo<br />
da se <strong>na</strong>re~e zakonitost. Ovde vo sekoj slu~aj ne stanuva zbor za o<strong>na</strong>a<br />
pravednost koja se meri spored pozitivnoto pravo, tuku za o<strong>na</strong>a spored<br />
koja se meri pozitivnoto pravo.<br />
Pravdata vo taa smisla z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvost. Me|utoa, samata ed<strong>na</strong>kvost<br />
mo`e razli~no da se tolkuva. Od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, taa mo`e da se vrzuva<br />
za dobra i za lu|e: praved<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada e o<strong>na</strong>a koja mu odgovara <strong>na</strong> vrednosta<br />
<strong>na</strong> trudot, me|utoa i kaz<strong>na</strong>ta koja pogoduva eden isto kako i<br />
drug. Od druga stra<strong>na</strong>, spored svoeto merilo taa mo`e da bide apsolut<strong>na</strong><br />
ili relativ<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost: <strong>na</strong>grada ed<strong>na</strong>kva <strong>na</strong> trudot, me|utoa kaznuvawe<br />
<strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong> srazmerno <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta vi<strong>na</strong>.<br />
Tie dve razliki gi povrzuva pro~uenoto u~ewe <strong>na</strong> Aristotel za<br />
predno. Zaklu~okot deka kra`bata treba da bide zabraneta mo`eme da go<br />
izvle~ime duri otkako }e utvrdime deka <strong>na</strong> nekoe ~ove~ko op{testvo mu posakuvame<br />
<strong>na</strong>predok. Na etikata od tie pri~ini í se potrebni moralni premisi<br />
ili moralni aksiomi so ~ija pomo{ gi postavuva glavnite celi, dodeka sredstvata<br />
se sporedni. Ibid str. 275-277.<br />
1084<br />
Vidi: Radbruh, G. op. cit, str. 45.<br />
1085<br />
Spored Hjum, vo ovaa definicija se pretpostavuva deka postojat takvi<br />
ne{ta kako {to se <strong>pravoto</strong> i sopstvenosta, nezavisno od pravdata, deka nejze<br />
i prethodat, iako lu|eto nikoga{ nitu sonuvale da sprovedat vo delo takva<br />
doblest. Hjum, D. Rasprava o ljusdskoj prirodi, str. 448.<br />
566
pravdata. Apsolut<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost me|u dobrata, <strong>na</strong> primer, me|u trudot i<br />
<strong>na</strong>gradata, me|u {tetata i <strong>na</strong>domestokot, kaj nego se <strong>na</strong>rekuva komutativ<strong>na</strong><br />
pravda. Srazmer<strong>na</strong>ta, pak, ed<strong>na</strong>kvost vo postapuvaweto so razli~ni<br />
lica, da ka`eme, odano~uvawe srazmerno <strong>na</strong> imotnosta, pomo{<br />
srazmerno so siroma{tvoto, <strong>na</strong>graduvawe i kaznuvawe soglasno zaslugata<br />
i vi<strong>na</strong>ta, <strong>na</strong>protiv toa e su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda.<br />
Komutativ<strong>na</strong>ta pravda bara <strong>na</strong>jmalku dve lica, distributiv<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>jmalku<br />
tri. Onie dve lica me|u sebe se ramnopravni, o<strong>na</strong> edno koe drugite<br />
gi tovari ili gi povlastuva, <strong>na</strong> tie drugite im e <strong>na</strong>dredeno. Komutativ<strong>na</strong>ta<br />
pravda e pravda vo odnos <strong>na</strong> priredenost, distributiv<strong>na</strong>ta pravda<br />
saka da va`i vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>dredenost i podredenost. Komutativ<strong>na</strong>ta<br />
pravda e pravda <strong>na</strong> privatnoto pravo, distributiv<strong>na</strong>ta pravda e pravda<br />
<strong>na</strong> javnoto pravo. So toa ve}e dovolno e razjasnet me|usebniot odnos <strong>na</strong><br />
tie dva vida <strong>na</strong> pravda. Komutativ<strong>na</strong>ta pravda e pravda me|u ramnopravni,<br />
pretpostavuva, z<strong>na</strong>~i eden akt <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda koj <strong>na</strong><br />
u~esnicite im dal ramnopravnost, mo`nost za ed<strong>na</strong>kvo komunicirawe,<br />
ed<strong>na</strong>kov status. Na toj <strong>na</strong>~in distributiv<strong>na</strong>ta pravda e prvobiten<br />
oblik <strong>na</strong> pravdata. Vo nea Radbruh ja <strong>na</strong>jde idejata <strong>na</strong> pravdata kon koja<br />
mora da se orientira poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
So toa, veli <strong>na</strong>tamu Radbruh, ne tvrdime deka <strong>pravoto</strong> do kraj<br />
mo`e da se konstruira od pravdata. Od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda ne ka`uva koj treba da se tretira kako ed<strong>na</strong>kov, a<br />
koj kako need<strong>na</strong>kov, taa pravda <strong>na</strong>protiv pretpostavuva deka ed<strong>na</strong>kvosta<br />
i need<strong>na</strong>kvosta ve}e se utvrdeni od nekoe gledi{te koe ne mo`e da<br />
se pro<strong>na</strong>jde vo neasamata. Za{to, ed<strong>na</strong>kvosta ne e nikakva dadenost,<br />
predmetite i lu|eto se tolku need<strong>na</strong>kvi kolku "edno jajce sprema drugo<br />
jajce," ed<strong>na</strong>kvosta sekoga{ e samo apstrahirawe od dade<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost<br />
od edno odredeno gledi{te. Od druga stra<strong>na</strong>, vo idejata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda mo`e da se pro<strong>na</strong>jde samo srazmernost, a ne i <strong>na</strong>~in za<br />
tretirawe <strong>na</strong> razli~ni lica, mo`e pomalata kaznivost <strong>na</strong> kra`bata vo<br />
odnos <strong>na</strong> ubistvoto, no ne i dali kradecot treba da se obesi, a ubiecot<br />
da se izma~uva <strong>na</strong> trkalo, ili kradecot da se kazni so pari~<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, a<br />
ubiecot so robija. Ako od nea treba da se izveduvaat stavovi za ispravnoto<br />
pravo, vo dvete <strong>na</strong>soki e potrebno pravdata da se dopolni so drugi<br />
<strong>na</strong>~ela. Pravdata ne e praven princip, princip koj iscrpuva do kraj,<br />
me|utoa taa e specifi~en praven princip koj e merodaven za odreduvawe<br />
<strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>: <strong>pravoto</strong> e stvarnost ~ija smisla e da í slu`i<br />
<strong>na</strong> pravdata.<br />
Me|utoa, vo borbata za prevlast vo <strong>pravoto</strong>, so pravdata se <strong>na</strong>tprevaruva<br />
pravi~nosta. Ve}e Aristotel se ma~e{e okolu dilemata vo<br />
{to pravi~nosta treba da bide podobra od pravdata, a sepak ne mo`e da<br />
bide ne{to {to mu e sprotivstaveno <strong>na</strong> pravdata, tuku, <strong>na</strong>protiv, samo<br />
eden vid <strong>na</strong> pravdata. Me|utoa, toj ve}e i go <strong>na</strong>vesti re{enieto deka<br />
pravdata i pravi~nosta ne se razli~ni vrednosti, tuku razli~ni pati-<br />
{ta da se dojde do edinstve<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> vrednost. Pravdata <strong>na</strong> poedine-<br />
567
~niot slu~aj gleda od gledi{te <strong>na</strong> op{tata norma, pravednosta vo poedine~niot<br />
slu~aj go bara negoviot sopstven zakon, koj, me|utoa, isto<br />
taka mora da bide mo`no da go izdigne <strong>na</strong> stepen <strong>na</strong> op{t zakon - za{to<br />
pravi~nosta kako i pravdata <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong> krai{tata ima voop{tuva-<br />
~ki karakter. Taka vo razlikata me|u pravdata i pravi~nosta ja gledame<br />
ve}e porano <strong>na</strong>goveste<strong>na</strong>ta metodolo{ka razlika me|u deduktivniot<br />
razvoj <strong>na</strong> ispravnoto pravo od op{tite <strong>na</strong>~ela i intuitivnoto soz<strong>na</strong>vawe<br />
<strong>na</strong> ispravnoto pravo od "prirodata <strong>na</strong> ne{tata." Pravi~nosta<br />
e pravda <strong>na</strong> poedine~en slu~aj, i toa {to nea ja zemame predvid, z<strong>na</strong>~i<br />
ne nî prisiluva ne{to da menuvame vo <strong>na</strong>{ta formula: deka <strong>pravoto</strong> e<br />
o<strong>na</strong>a stvarnost ~ija smisla e da í slu`i <strong>na</strong> pravdata." 1086<br />
Ottamu {to pozitivnoto pravo mo`e da bide ne samo ispravno<br />
vo pogled <strong>na</strong> pravdata, tuku i nepravedno, Radbruh vo statijata "Zakonsko<br />
nepravo i nezakonsko pravo," se obide da go re{i sudirot me|u pravdata<br />
i pozitivnoto "zakonsko nepravo" taka {to pozitivnoto pravo<br />
bi se primenuvalo duri i toga{ koga sodr`inski e necelishodno i nepravedno,<br />
osven koga toj stepen <strong>na</strong> nepravednost, odnosno sprotivstavuvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata do tolku e nepodnoslivo {to zakonskiot propis<br />
kako "neispravno pravo" mora da otstapi pred pravdata. 1087<br />
2. MAURICIE KUSON<br />
Spored Mauricie Kuson ako pravdata e vrednost, {to nesomneno<br />
î, toga{: "nema potreba da se opravduva pravdata so povikuvawe<br />
<strong>na</strong> drugi ne{ta: taa mo`e da bide zeme<strong>na</strong> kako cel za sebe. Va`nosta<br />
koja í se pridava <strong>na</strong> pravdata se otkriva preku konstat<strong>na</strong>ta borba koja<br />
se vodi protiv nepravdata. @ivotot vo op{etstvoto ni izgleda nesnosliv<br />
bez minimum pravda. Nikoj ne bi prifatil da stapuva vo svoevolni<br />
odnosi so drugi celosno li{en od zaemno uva`uvawe, reciprocitet,<br />
ed<strong>na</strong>kvost, ramnote`a." Me|utoa, prodol`uva Kuson: "Da se prifati<br />
deka pravdata e vrednost za sebe o~igledno ne z<strong>na</strong>~i deka svetot e sovr{eno<br />
praveden. Pravdata e vrednost kako {to toa e se visti<strong>na</strong>ta, sigurnosta<br />
ili slobodata. Vo svetot takov kakov {to e, nie doa|ame do<br />
visti<strong>na</strong>ta samo parcijalno i pribli`no, nie nikoga{ ne sme sosema<br />
bezbedni, <strong>na</strong>{ata sloboda e ograni~e<strong>na</strong>. Zaradi toa ne mo`at da se negiraat<br />
tie vrednosti. Taka nitu site nepravdi <strong>na</strong> svetot ne bi mo`ele<br />
da ja negiraat <strong>na</strong>{ata `ed za pravda. Naprotiv. Tie, isto taka, ne bi<br />
mo`ele da ne spre~at da gi gledame usilbite koi se pravat vo taa <strong>na</strong>soka<br />
i uspesite <strong>na</strong> ~ovekot vo ve~<strong>na</strong>ta borba protiv nepravdata.<br />
Ako prifatime deka pravdata e va`<strong>na</strong> ostanuva da utvrdime od<br />
{to se sostoi. Vo site ~ove~ki grupi se postavuva problemot <strong>na</strong> raspredelbata<br />
<strong>na</strong> imotot i obvrskite. [to e dol`nost <strong>na</strong> edni, a {to dol-<br />
568<br />
1086<br />
Ibid, str. 45-48.<br />
1087<br />
Ibid, str. 288.
`nost <strong>na</strong> drugi? Kako da se podeli bogatstvoto? [to donesuva nekoja<br />
slu`ba? Koj treba da ja prezeme ovaa dol`nost? Pravdata, toa e zbir<br />
<strong>na</strong> principi koi ni pomagaat da go <strong>na</strong>jdeme odgovorot <strong>na</strong> tie pra{awa.<br />
Pravdata se izvlekuva od precizno definirawe. Nejzinite principi<br />
ostanuvaat voop{teni i malku specifi~ni. Taa ne mo`e da bide ograni~e<strong>na</strong><br />
vo svojata apstraktnost. Ottamu, anti~kata formula "da mu se<br />
dade sekomu obvrska" dobro ja odrazuva prirodata <strong>na</strong> pravdata. Nejzi<strong>na</strong>ta<br />
nepreciznost vo stvarnosta sepak pretstavuva kvalitetot. Iako<br />
deduktiv<strong>na</strong>ta postapka ~esto e koris<strong>na</strong> vo baraweto <strong>na</strong> pravedno re{enie,<br />
pravdata ne mo`e da se deducira od nekolku op{ti principi. Taa<br />
ne e dade<strong>na</strong> tuku treba da se otkriva poa|ajki od postoe~koto. 1088<br />
3. ALEKSANDAR KO@EV<br />
- Spored bihejvioristi~kata definicija <strong>na</strong> Aleksandar Ko`ev,<br />
"prav<strong>na</strong> situacija postoi koga se ispolneti slednive uslovi:<br />
1. koga postojat dve razli~ni su{testva A i B, kaj koi sekoe<br />
mo`e da bide bilo fizi~ko bilo pravno (poedine~no, kolektivno ili<br />
apstraktno) lice i koga postoi sudir me|u tie dve lica, t.e. koga dejstvieto<br />
<strong>na</strong> A predizvikuva otpor od B, suzbivaj}i go toa dejstvie ili<br />
stremej}i se toa da go stori.<br />
A<br />
ima pravo ne{to da stori<br />
ili od ne{to da se vozdr`i<br />
dejstvie<br />
B<br />
ima dol`nost ne{to<br />
da stori ili od ne{to<br />
da se vozdr`i<br />
otpor<br />
2. koga postoi intervencija t.e. volev akt <strong>na</strong> tret C, za koj se<br />
smeta deka mo`e da e koj i da bilo (vo ed<strong>na</strong> isklu~itel<strong>na</strong> grupa <strong>na</strong> dadenoto<br />
op{testvo vo daden period).<br />
C<br />
kako nepristrasen i nezainteresiran subjekt koj treba da intervenira<br />
za da go ovozmo`i dejstvieto <strong>na</strong> A so poni{tuvawe <strong>na</strong> otporot<br />
<strong>na</strong> B, ili, volevo dejstvie <strong>na</strong> zakonodavecot, 1089 sudijata 1090 ili izvr{i-<br />
1088<br />
Cusson, M. Za{to ka`njavati, JRKKP, 1990/4, str. 66-67.<br />
1089<br />
Spored Ko`ev, <strong>na</strong>merata e streme` da se ostvari i obelodeni idejata<br />
ili idealot <strong>na</strong> pravdata. Ibid, str. 69. Taka, "Zakonot koj zabranuva i kaznuva<br />
ubistvo ima za cel da go istrebi ubistvoto od zemjata, negovata pobuda -<br />
da nema pove}e ubistvo - ja izrazuva <strong>na</strong>merata taka da se dejstvuva {to ubistvoto<br />
pove}e }e go nema. Ko`ev, A. Fenomenologija prava, Nolit, Beograd, 1984,<br />
(delo koe Ko`ev go objavil vo 1943 godi<strong>na</strong>), str. 109.<br />
569
telot so cel da se ostvari pravdata<br />
3. i koga otporot me|u A i B pri izbivawe (sam od sebe ili so<br />
pottik dojden od A, so ili bez pristanuvawe <strong>na</strong> A) sekoga{ predizvikuva<br />
intervencija od C, so koja neotpoviklivo se poni{tuva (so svoja<br />
volja, akt ili cel) otporot <strong>na</strong> B (kako volja, akt ili cel).<br />
Spored toa, prav<strong>na</strong> situacija e poni{tuvawe <strong>na</strong> otporot <strong>na</strong> B so<br />
intervencija <strong>na</strong> C i toa kako vo odnos <strong>na</strong> B, taka i vo odnos <strong>na</strong> samiot C.<br />
C mo`e da dejstvuva vo svojstvo <strong>na</strong> zakonodavec (ili zakon), sudija ili<br />
izvr{itel i toj mo`e da go poni{ti otporot <strong>na</strong> B, bilo gu{ej}i go od<br />
po~etokot, bilo spre~uvaj}i go da se ostvari, bilo ni{tej}i go dopolnitelno<br />
i toa kako so <strong>na</strong>domest vo stroga smisla <strong>na</strong> zborot ili so simboli~en<br />
<strong>na</strong>domest (restorativ<strong>na</strong> pravda) ili so kaznuvawe (retributiv<strong>na</strong><br />
pravda), t.e. so poni{tuvawe <strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> otporot {to go<br />
pru`il B.<br />
Vo prav<strong>na</strong>ta situacija A e <strong>na</strong>re~en praven subjekt, bidej}i ima<br />
opredeleno subjektivno pravo (right) da postapuva taka, kako {to toa<br />
go pravi. Stavot (mentalen ili izrazen pismeno ili usmeno) koj go<br />
definira (opi{uva) toa pravo e praven propis ili objektivno (Law)<br />
pravo. Zbirot <strong>na</strong> va`e~kite pravni propisi (vo ramkite <strong>na</strong> dadeno<br />
op{etstvo vo daden period) pretstavuva pozitivno, interno ili <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lno<br />
pravo (<strong>na</strong> toa op{testvo vo toj period). Zbirot <strong>na</strong> site pravni<br />
propisi, ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> onie koi bile ili sega se va`e~ki nekade,<br />
kako i samo <strong>na</strong> mo`nite propisi, e pravo kako takvo. Pravoto ili eden<br />
od negovite konstirutivni elemneti, zemen kako sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
svest se <strong>na</strong>rekuva praven fenomen. Opisot <strong>na</strong> vakvite fenomeni se<br />
<strong>na</strong>rekuva fenomenologija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Opisot <strong>na</strong> site tie fenomeni vo<br />
niv<strong>na</strong>ta vkupnost e sistem <strong>na</strong> fenomenologijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. 1091<br />
1090<br />
Interesno e {to spored Ko`ev samo "za sudijata postoi "interes"<br />
sui generis koj, barem vo svojstvo <strong>na</strong> sudija, go goni ~ovekot da dejstvuva pravedno.<br />
A toj "interes" nema ni{to zaedni~ko so biolo{kiot, ekonomskiot,<br />
op{testveniot ili religiozniot "interes," {to e interes <strong>na</strong> spasenie <strong>na</strong> du-<br />
{ata... Nitu od eden od ovie "egoisti~ki" pri~ini ~ovekot ne stanuva sudija<br />
vo slu~aj koj nema nikakov "interes" za nego, osven interesot deka se raboti<br />
za slu~aj <strong>na</strong> koj mo`e da se primeni idejata <strong>na</strong> pravdata." Ibid. str. 205-206.<br />
1091 Ibid, Pritoa, Ko`ev veli deka negovata definicija ne e vo sprotivnost<br />
so klasi~<strong>na</strong>ta definicija <strong>na</strong> Jering, spored koja <strong>pravoto</strong> e "za{titen<br />
interes," i <strong>na</strong> nea sli~nite, <strong>na</strong> primer, Kapitanovata: "Subjektivnoto pravo e<br />
interes od materijal<strong>na</strong> ili moral<strong>na</strong> priroda za{titen so objektivnoto pravo,<br />
koe <strong>na</strong> onoj {to go ima vo toj pogled mu dava mo} da go stori o<strong>na</strong> {to e neophodno<br />
za postignuvawe <strong>na</strong> zadovoluvawe <strong>na</strong> toj interes." (str. 113-114). Osven<br />
toa, Ko`ev ja prifa}a i idejata <strong>na</strong> Jering deka celta ima re{ava~ka uloga vo<br />
pravnite fenomeni, a spored koja, za zakonot da bide praven, pri negovoto<br />
donesuvawe zakonodavecot mora da poa|a od nekoja cel, opredelen kako<br />
"op{to dobro." Me|utoa, istaknuva Ko`ev, poimot op{to dobro e neodreden i<br />
570
[to se odnesuva do pravdata, taa spored Ko`ev, e "ideja ili<br />
ideal (koj go smetame za "mo`en" t.e. pretpostavuvame deka eden den }e<br />
se ostvari). Toa e idealen entitet koj, kako i sekoj idealen entitet, se<br />
stremi da prejde <strong>na</strong> ramni{teto <strong>na</strong> stvarnosta, t.e. vo prostorno i vremensko<br />
postoewe. Stvarnosta <strong>na</strong> pravdata e <strong>pravoto</strong>, a <strong>pravoto</strong> pak, ne<br />
e ni{to drugo, tuku prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravdata vrz op{testvenite<br />
sudiri. Pravdata, z<strong>na</strong>~i mo`e da se ostvari samo ako stane pravo."<br />
Nakratno, `elbata edno op{testvo da se odr`i e `elba da se odr`i<br />
usvoenoto pravo i da se ostavi izves<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> pravdata. 1092<br />
Pravdata, pak se ra|a vo dva avtonomni oblici: kako pravda <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost (egalitar<strong>na</strong>, aristokratska) i kako pravda <strong>na</strong> ekvivalentnost<br />
(gra|anska ili ropska). Kaj prvata pravda, <strong>pravoto</strong> se zasnova vrz<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i zatoa toa pravo }e go <strong>na</strong>re~e za nezakonito<br />
sekoe dejstvie koe se stremi da ja ukine ed<strong>na</strong>kvosta. A kaz<strong>na</strong>ta koja sekoga{<br />
ima za cel da go poni{ti nezakonitoto dejstvie sekoga{ }e z<strong>na</strong>-<br />
~i vospostavuvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta uki<strong>na</strong>ta vo i preku prestapot. So<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to e vtemele<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta aristokratskata<br />
teorija <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta }e bide teorija <strong>na</strong> odmazdata. Za da ja vospostavi<br />
ed<strong>na</strong>kvosta tretiot (C) <strong>na</strong> zlostornikot }e mu go dosudi istoto<br />
o<strong>na</strong> {to toj mu go storil <strong>na</strong> svojata `rtva: ako ja osakatil svojata<br />
`rtva, sakat }e bide i samiot. A so ogled <strong>na</strong> toa {to povredata bila<br />
objektiv<strong>na</strong> i kaz<strong>na</strong>ta }e bide objektiv<strong>na</strong>. Zlostorot e voveduvawe <strong>na</strong><br />
need<strong>na</strong>kvost i pritoa ne e va`no dali e umislen ili slu~aen. Stanuva<br />
zbor za potrebata objektivno da se vospostavi ed<strong>na</strong>kvost so prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> odmazda. Taa z<strong>na</strong>~i deka taa }e se primenuva bez ogled <strong>na</strong><br />
motivite <strong>na</strong> zlostornikot, bez pritoa da se misli <strong>na</strong> ekvivalentnost<br />
me|u zlostorot i kaz<strong>na</strong>ta koja mu se dosuduva. Dovolno e kaz<strong>na</strong>ta da<br />
bide ed<strong>na</strong>kva <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to zlostorot e objektivno. A ako e taka, toga{ ne<br />
e ni va`no dali zlostornikot vsu{nost e kaznet. Dovolno e povredata<br />
se tolkuva <strong>na</strong> razli~ni <strong>na</strong>~ini. Za "liberalizmot," op{toto dobro se sveduva<br />
<strong>na</strong> individual<strong>na</strong> sre}a dokolku taa ne e vo sprotivnost so osta<strong>na</strong>tite individualni<br />
sre}i (<strong>na</strong>jgolema sre}a za <strong>na</strong>jgolem broj lu|e). Za "etatizmot" op{toto<br />
dobro e seto o<strong>na</strong> {to mu koristi <strong>na</strong> dr`avata kako takva (pri {to <strong>pravoto</strong> se<br />
me{a so dr`aven razlog). Osta<strong>na</strong>tite pak, (osobeno Digi i tn. demokratski<br />
socijalizam) poedinecot i dr`avata gi podveduvaat <strong>na</strong> op{testvoto pri {to<br />
op{toto dobro kon koe treba da se stremi pravniot zakonodavec e dobro <strong>na</strong><br />
toa apsolutno op{testvo (op{testveno pravo). No jas, veli <strong>na</strong>tamu Ko`ev,<br />
nema da raspravam za tie nesoglasuvawa, za{to nemam potreba od voveduvawe<br />
<strong>na</strong> poimot op{to dobro vo svojata definicija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Jas duri i ne smetam<br />
deka celta <strong>na</strong> zakonodavecot nu`no mora da bide opstanok <strong>na</strong> dr`avata koja go<br />
ostvaruva <strong>pravoto</strong> {to zakonodavecot go propi{uva, za{to toj mo`e da se<br />
dr`i do <strong>na</strong>~eloto Fiat iustitia, pereat mundus. Jas samo velam deka cel treba da<br />
postoi i deka taa cel treba da bide op{testve<strong>na</strong>. Ibid, str. 116.<br />
1092<br />
Ibid, str. 190-191.<br />
571
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta da bide <strong>na</strong>domeste<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugiot vo sprotiven<br />
smer: ako nekoj nekogo go osakatil, sega e potrebno da postoi u{te<br />
eden sakat. Ottuka, poradi kolektiv<strong>na</strong>ta i supstitutiv<strong>na</strong>ta priroda <strong>na</strong><br />
aristokratskata kaz<strong>na</strong>, vi<strong>na</strong>ta za zlostorot <strong>na</strong> eden, mo`e da se podeli<br />
<strong>na</strong> pove}eto od niv, a <strong>na</strong>mesto zlostornikot mo`e da se kazni i nekoj<br />
drug. Istorijata poka`uva deka aristokratskoto (t.e. arhajskoto ili<br />
prvobitno) pravo ~esto taka postapuvalo. 1093<br />
Kaj vtorata, ekvivalent<strong>na</strong>ta pravda, zlostorot e negacija <strong>na</strong><br />
ekvivalentnosta <strong>na</strong> uslovite. Spored toa, poni{tuvaweto <strong>na</strong> zlostorot<br />
preku kaz<strong>na</strong> e vospostavuvawe <strong>na</strong> povrede<strong>na</strong>ta ekvivalentnost.<br />
Ovde kaz<strong>na</strong>ta treba da go "<strong>na</strong>domesti" zlostorot. So ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
ve}e ne stanuva zbor za vospostavuvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, <strong>na</strong>~elto <strong>na</strong> odmazda<br />
ovde ja gubi smislata. Vo odnos <strong>na</strong> `rtvata, obi~<strong>na</strong>ta ekvivalent<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>domest ("Wergeld") dovolno e da go zadovoli <strong>pravoto</strong>, a vo odnos <strong>na</strong><br />
zlostornikot mora da bide vospostave<strong>na</strong> ekvivalentnost <strong>na</strong> negovite<br />
sopstveni prava i dol`nosti. Me|utoa, ni{to ne ka`uva deka tie<br />
prava i tie dol`nosti treba da osta<strong>na</strong>t isti. Po izvr{eniot zlostor<br />
toj mora da ima drugi prava i dol`nosti odo{to pred toa. Va`no e tie<br />
novi prava i dol`nosti da bidat ekvivalenti me|u sebe, a toa e obezbedeno<br />
so srazmernosta <strong>na</strong> zlostorot i kaz<strong>na</strong>ta. O~igledno e deka toa<br />
krivi~no <strong>na</strong>~elo ne e vo soglasnost so kolentivniot i objektiven karakter<br />
<strong>na</strong> aristokratskatskoto pravo. Za zlostorot da se <strong>na</strong>domesti so<br />
kaz<strong>na</strong>, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> treba da se vodi smetka za <strong>na</strong>merata <strong>na</strong> zlostornikot,<br />
za subjektivniot vid <strong>na</strong> zlostorot. Od druga stra<strong>na</strong>, treba da se<br />
vodi smetka za individualnosta <strong>na</strong> zlostornikot. Za{to, o~igledno ne<br />
mo`e da se vospostavi ekvivalentnost me|u kaz<strong>na</strong>ta i zlostorot ako se<br />
kaznuva nekoj koj toj zlostor ne go storil, pa spored toa so nego ne<br />
stek<strong>na</strong>l nitu korist. 1094<br />
Pravdata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i pravdata <strong>na</strong> ekvivalentnost se ra|aat<br />
istovremeno od ist izvor, od antropoge<strong>na</strong>ta borba za priz<strong>na</strong>vawe 1095<br />
koja doveduva do odnos me|u gospodarot i robot. Na niv se <strong>na</strong>dovrzuva<br />
pravdata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvopravnosta koja gi sintetizira prethodnite pravdi,<br />
odnosno <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ekvivalentnost. Vo sudirot<br />
<strong>na</strong> tie dve <strong>na</strong>~ela, <strong>na</strong>~elototo <strong>na</strong> ekvivalentnost gi otstranuva<br />
site neekvivalentnosti koi gi vnesuva prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>~elto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta,<br />
dodeka <strong>na</strong>~eltoto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost gi ukinuva site need<strong>na</strong>kvosti koi<br />
gi ra|a <strong>na</strong>~elto <strong>na</strong> ekvivalentnost. Taka, niv<strong>na</strong>ta sinteza go ukinuva<br />
1093<br />
Ibid, str. 307-308.<br />
1094<br />
Ibid, str. 323.<br />
1095<br />
^ovekot postoi vo stvarnosta ili vistinski samo ako e priz<strong>na</strong>t od<br />
drugite i samo preku i vo priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> toj drug, isto taka, postoi i po sebe i<br />
za sebe, se zapoz<strong>na</strong>va i se prepoz<strong>na</strong>va sebesi. Toj e "subjekt" samo dokolku e<br />
"objekt," negovotro bitie postoi samo kako objetivno bitie. Ibid, str. 257.<br />
572
seto o<strong>na</strong> {to im e ednostrano. t.e. posebno i ograni~eno. 1096 Vo taa smisla,<br />
Ko`ev go dava impresivniot primerot so podelbata <strong>na</strong> hra<strong>na</strong> za ve-<br />
~era. Na~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost }e bara podelba <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi delovi me|u<br />
u~esnicite i ni{to pove}e nema da go interesira. Me|utoa, <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> ekvivalentnost }e se zapra{a dali ed<strong>na</strong>kvite delovi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se<br />
ekvivalentni. Ako se utvrdi deka edni se pove}e gladni od drugite, }e<br />
se vidi deka delovite ne se ekvivalentni. Toga{ podelbata }e se izvr{i<br />
poi<strong>na</strong>ku pri {to delovite }e bidat srazmerni <strong>na</strong> potrebata za<br />
hra<strong>na</strong> kaj sekoj posebno. Otkako <strong>na</strong>~eloto e zadovoleno <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
tuka i }e ze zastane. Me|utoa, drugoto <strong>na</strong>~elo }e bide pogodeno so need<strong>na</strong>kvosta<br />
<strong>na</strong> podelbata i }e se obide taa need<strong>na</strong>kvost da ja otstrani. A<br />
za da ne bide pak pogodeno <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ekvivalentnosta }e treba da se<br />
otstrani need<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> u~esnicite. Z<strong>na</strong>~i, }e se postavi pra{aweto,<br />
za{to ednite se pove}e gladni od drugite. I ako se utvrdi deka taa<br />
razlika poteknuva ottamu {to ednite ru~ale, a drugite ne ru~ale,<br />
otsega }e se vnimava site da mo`at da ru~at. Na~eltoto <strong>na</strong> ekvivalentnost<br />
}e go pottikne <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost posovr{eno da se ostvari.<br />
A postanuvaj}i posovr{e<strong>na</strong>, ed<strong>na</strong>kvosta se podudira so ekvivalentnosta.<br />
Za{to ako u~esnicite <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se ed<strong>na</strong>kvi, ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> nivnite<br />
delovi pove}e ne se razlikuva od niv<strong>na</strong>ta ekvivalentnost, niv<strong>na</strong>ta<br />
ekvivalentnost ne e drugo odo{to niv<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost. 1097 Voop{to zemeno,<br />
pravdata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvopravnost }e bide zadovole<strong>na</strong> samo tamu kade<br />
{to vladee <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost. Me|utoa, ostvaruvaweto <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvosta nema da go ukine ekvivalentnosta. Ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> site e<br />
samo grani~<strong>na</strong> ideja, za{to neotstranlivite biolo{ki razliki (kako<br />
onie me|u bolnite i zdravite, ma`ite i `enite, vozrasnite i decata)<br />
sekoga{ }e ja pravat nu`<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> ekvivalentnosta,<br />
pokraj prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta. 1098<br />
4. XON ROULS<br />
Me|u sovremenite privrzanici <strong>na</strong> liberalniot koncept <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
i pravdata sekako e i Xon Rouls (1921-2002),porane{en profesor<br />
po politi~ka filozofija <strong>na</strong> Harvard univerzitetot i avtor <strong>na</strong> delata:<br />
Teorija <strong>na</strong> pravdata (A Theory Of Justice, 1971), Politi~ki liberalizam<br />
(Political Liberalism, 1993), Zakonot <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot (The Law Of People, 1999) i<br />
Pravdata kako pravednost: redefinirawe (Justice As Fairness: A Restatement,<br />
2001).<br />
Rouls, pravdata (distributiv<strong>na</strong>ta pravda) ja definira kako specifi~<strong>na</strong><br />
doblest koja vo primeneta <strong>na</strong> nekoja institucija ili <strong>na</strong> nekoja<br />
praktika bara otstranuvawe <strong>na</strong> proizvolnite razliki i vo nivnite<br />
1096<br />
Ibid, str. 332.<br />
1097<br />
Ibid, str. 333.<br />
1098<br />
Ibid, str. 335.<br />
573
strukturi vospostavuvawe <strong>na</strong> primer<strong>na</strong> ramnote`a me|u sprotivstavenite<br />
pretenzii. 1099 Spored nego, pravdata e vistinska vrednost <strong>na</strong> op{-<br />
testvenite ustanovi, kako {to toa e visti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> mislovnite sistemi.<br />
Koja bilo teorija kolku i da e elegant<strong>na</strong> i ekonomi~<strong>na</strong>, mora da bide<br />
otfrle<strong>na</strong> dokolku ne e visti<strong>na</strong>ta. 1100 Zakonite i ustanovite kolku i da<br />
se delotvorni i dobro uredeni ako ne se pravedni, isto taka, mora da se<br />
reformiraat ili da se <strong>na</strong>pu{tat. Duri ni dobroto <strong>na</strong> celoto op{testvo<br />
ne mo`e da prete`ne <strong>na</strong>d nepovredivosta <strong>na</strong> li~nosta koja e zasnova<strong>na</strong><br />
vrz pravdata. Ottamu, pravdata ne priz<strong>na</strong>va deka zagubata <strong>na</strong> ne-<br />
~ija sloboda mo`e da se opravda so pogolemoto dobro <strong>na</strong> drugite lu|e.<br />
Taa ne dozvoluva otka`uvaweto <strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong> da bide opravduvawe<br />
<strong>na</strong> pogolemata vkup<strong>na</strong> dobivka koja ja u`ivaat mnogumi<strong>na</strong>. Pordi toa,<br />
vo pravednoto op{testvo se poa|a od toa deka slobodite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite<br />
gra|ani se utvrdeni. Pravata zasnovani vrz pravdata ne mo`at da bidat<br />
predmet <strong>na</strong> politi~ki pregovori ili presmetka <strong>na</strong> op{testveniot interes.<br />
Edinstve<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> poradi koja mo`eme da gi prifatime pogre-<br />
{nite teorii e taa {to ne z<strong>na</strong>eme za podobra. A<strong>na</strong>logno <strong>na</strong> toa nepravdata<br />
mo`e da se trpi samo tolku kolku {to toa e nu`no za da se izbegne<br />
u{te pogolema nepravda. So ogled <strong>na</strong> toa {to visti<strong>na</strong>ta i pravdata<br />
se prvi vrednosti <strong>na</strong> ~ovekovoto postapuvawe, tie se neprikosnoveni.<br />
Javnoto sfa}awe <strong>na</strong> pravdata mo`eme da go zamislime kako temel<strong>na</strong><br />
povelba <strong>na</strong> dobro urede<strong>na</strong> ~ove~ka zaednica. 1101<br />
Rouls smeta deka "za mnogu razli~ni ne{ta se veli deka se pravedni<br />
ili nepravedni: ne samo za zakonite, instituciite i op{testvenite<br />
sistemi, tuku i za raznovidni konkretni postapki, odluki, sudovi<br />
i imputacii. Pravedni i nepravedni gi <strong>na</strong>rekuvame i stavovite i sklonostite<br />
<strong>na</strong> lu|eto, pa i samite lu|e. No <strong>na</strong>{a tema e op{testve<strong>na</strong>ta<br />
pravednost. Primaren objekt <strong>na</strong> pravednosta za <strong>na</strong>s e osnov<strong>na</strong>ta struktura<br />
<strong>na</strong> op{testvoto ili poto~no, <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj glavnite op{testveni<br />
institucii gi distribuiraat fundamentalnite prava i obvrski i ja<br />
opredeluvaat podelbata <strong>na</strong> prednostite i dobivkite od op{testve<strong>na</strong>ta<br />
sorabotka. Pod glavni op{testveni institucii go podrazbiram politi~koto<br />
ustavno ustrojstvo i glavnite ekonomski i op{testveni ureduvawa.<br />
Taka, prav<strong>na</strong>ta za{tita <strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> misleweto i <strong>na</strong> sovesta,<br />
konkurentnite pazari, privat<strong>na</strong>ta sopstvenost <strong>na</strong> sredstvata za proizvodstvo<br />
i monogamnoto semejstvo se primeri za glavni op{testveni<br />
institucii. Zemeni zaedno kako ed<strong>na</strong> {ema, glavnite institucii gi<br />
definiraat pravata i obvrskite <strong>na</strong> lu|eto i vlijaat vrz nivnite {ansi<br />
vo `ivotot, vrz toa {to mo`at da o~ekuvaat i <strong>na</strong> kolkav uspeh mo`at<br />
da se <strong>na</strong>devaat. Osnov<strong>na</strong>ta struktura e primaren subjekt <strong>na</strong> pravednosta,<br />
zatoa {to nejzinite efekti se dlaboki i prisutni u{te od samiot<br />
574<br />
1099<br />
Perelman, op. cit. str. 30<br />
1100<br />
Xon Rouls, Teorija <strong>na</strong> pravednosta, Slovo, Skopje, 2002, str. 108.<br />
1101<br />
Perovi}, S. op. cit. str. 43.
po~etok. Tuka intuitiv<strong>na</strong>ta ideja e deka ovaa struktura opfa}a razli~ni<br />
op{etstveni pozicii i deka lu|eto koi se rodeni vo razli~ni<br />
pozicii imaat razli~ni o~ekuvawa koi delumno se determinirani od<br />
samiot politi~ki sistem, no i od ekonomskite i op{testvenite okolnosti.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in instituciite <strong>na</strong> op{testvoto favoriziraat opredeleni<br />
startni mesta za smetka <strong>na</strong> drugi. Toa se osobeno dlaboki need<strong>na</strong>kosti.<br />
Tie ne samo {to se seprisutni, tuku vlijaat i vrz po~etnite<br />
{ansi <strong>na</strong> lu|eto vo nivnito `ivot, a sepak ne bi mo`ele da bidat opravdani<br />
so povikuvawe <strong>na</strong> ideite <strong>na</strong> nekakvi zaslu|i ili kvaliteti. Principite<br />
<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta pravednost mora vo prv red da se prime<strong>na</strong>t<br />
tokmu <strong>na</strong> ovie <strong>na</strong>vodno neizbe`ni need<strong>na</strong>kvosti vo osnov<strong>na</strong>ta struktura<br />
<strong>na</strong> op{testvoto. Ovie principi go reguliraat izborot <strong>na</strong> politi~koto<br />
ureduvawe kako i glavnite elementi <strong>na</strong> ekonomskiot i op{testveniot<br />
sistem. Pravednosta <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta {ema vo osnova zavisi od toa<br />
kako se propi{ani fundamentalnite prava i obvrski, kako i od ekonomskite<br />
{ansi i op{testvenite uslovi vo razli~nite sektori od op{testvoto."<br />
1102 Natamu, Rouls veli: "Smetam deka konceptot <strong>na</strong> pravednosta<br />
e definiran so ulogata <strong>na</strong> negovite principi vo dodeluvaweto<br />
<strong>na</strong> pravata i obvrskite i vo definiraweto <strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong>ta podelba <strong>na</strong><br />
op{testvenite prednosti. Koncepcijata <strong>na</strong> pravednosta e interpretacija<br />
<strong>na</strong> ovaa uloga." 1103<br />
Rouls, <strong>na</strong>stojuva da gi ispituva i principite <strong>na</strong> pravdata koi<br />
{to treba da reguliraat nekoe dobro uredeno op{testvo. 1104 Principite<br />
<strong>na</strong> pravdata treba poblisku da oz<strong>na</strong>~at pod koi uslovi ramnote`ata<br />
ili udelot <strong>na</strong> sekogo, mo`e da se smeta za primeren i praveden i kakvi<br />
svojstva gi opravduvaat razlikite vo postapkite koi ne bi bile proizvolni.<br />
Vo prou~uvaweto <strong>na</strong> principite <strong>na</strong> pravdata vo dr`avata, toj se<br />
zanimava samo so pravdata <strong>na</strong> onie pravila koi odreduvaj}i ja funkcijata<br />
i situaciite, pravata i obvrskite, <strong>na</strong>gradite i kaznite, <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta<br />
aktivnost í ja davaat nejzi<strong>na</strong>ta forma i nejzi<strong>na</strong>ta struktura.<br />
1105 Otamu, toj smeta deka parcijal<strong>na</strong>ta teorija e nesoodvet<strong>na</strong> za<br />
ispituvawe <strong>na</strong> ovoj problem za{to "taa gi izu~uva principite koi<br />
odreduvaat kako treba da postapuvame so nepravednosta. Vo nea se<br />
opfateni temi kako teorijata <strong>na</strong> kaznuvaweto, doktri<strong>na</strong>ta za praved<strong>na</strong><br />
voj<strong>na</strong> i opravduvaweto <strong>na</strong> raznite vidovi <strong>na</strong> sprotivstavuvawa <strong>na</strong> <strong>na</strong>predni<br />
re`imi, od gra|anskata neposlu{nost i prigovorot <strong>na</strong> sovesta,<br />
do militanten otpor i revolucija. 1106<br />
Osnov<strong>na</strong>ta ideja <strong>na</strong> Rouls e postoewe <strong>na</strong> prvobiten, izvoren<br />
(op{testven) dogovor kako ideja od koja treba da se izvle~at princi-<br />
1102<br />
Rouls, X. Teorija <strong>na</strong> pravednosta, Slovo, Skopje, 2002, str. 11-12.<br />
1103<br />
Ibid, str. 15<br />
1104<br />
Ibid, str. 13.<br />
1105<br />
Perelman, op. cit. str. 30<br />
1106<br />
Rouls, X, op. cit.Ibid, str. 13.<br />
575
pite <strong>na</strong> pravednosta za osnov<strong>na</strong>ta struktura <strong>na</strong> op{testvoto. Toa se<br />
principite {to }e bidat prifateni od slobodnite, racio<strong>na</strong>lni individui<br />
koi se zainteresirani za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> sopstvenite interesi,<br />
a se postaveni vo ed<strong>na</strong> po~et<strong>na</strong> ramnoprav<strong>na</strong> pozicija vo koja gi definiraat<br />
osnovnite uslovi za nivnoto zdru`uvawe. Ovie principi treba<br />
da gi reguliraat site <strong>na</strong>tamo{ni dogovori: tie gi odreduvaat onie vidovi<br />
<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong> sorabotka vo koi mo`e da se u~estvuva i oblicite<br />
<strong>na</strong> vladeewe {to mo`e da se formiraat. Vakviot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> postapuvawe<br />
kon principite <strong>na</strong> pravednosta, Rouls go <strong>na</strong>rekuva pravednost kako<br />
nepristrasnost. 1107 Spored toa, prodol`uva Rouls, "treba da si zamislime<br />
deka onie koi u~estvuvaat vo op{testve<strong>na</strong>ta sorabotka zaedni~ki,<br />
vo eden kolektiven akt, gi izbiraat principite vrz ~ija osnova }e<br />
se dodeluvaat osnovnite prava i obvrski i }e se opredeluva podelbata<br />
<strong>na</strong> polzata od op{testvenoto `iveewe. Lu|eto od<strong>na</strong>pred treba da re-<br />
{at kako }e gi reguliraat me|usebnite barawa i kakva }e bide osnova-<br />
~kata povelba <strong>na</strong> nivnoto op{testvo. Isto kako {to sekoj ~ovek mora<br />
so racio<strong>na</strong>lno razmisluvawe da re{i vo {to se sostoi negovoto dobro,<br />
odnosno kakov e sistemot <strong>na</strong> racio<strong>na</strong>lni celi koi {to treba da gi sledi,<br />
taka i grupata lu|e mora ed<strong>na</strong>{ zasekoga{ da odlu~i {to e toa {to<br />
tie me|usebno }e go ocenuvaat kako pravedno, a {to }e bide nepravedno.<br />
1108 Izborot {to }e go <strong>na</strong>pravat racio<strong>na</strong>lnite lu|e vo ovaa<br />
1107<br />
Vidi: Ibid, str. 16-17. Vo ovaa misla, istiot avtor <strong>na</strong>tamu veli:<br />
"Pravednosta kako nepristrasnost "ne istra`uva {to stoi zad upotrebata <strong>na</strong><br />
pravata i mo`nostite od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> lu|eto, prava i mo`nosti {to im se dostapni<br />
za da gi izmirat, a u{te pomalku da gi maksimiraat zadovolstvata {to gi<br />
postignuvaat. Taa ne se obiduva nitu da gi vrednuva relevantnite zaslugi <strong>na</strong><br />
razli~nite koncepcii <strong>na</strong> dobroto. Namesto toa, se pretpostavuva deka ~lenovite<br />
<strong>na</strong> op{testvoto se racio<strong>na</strong>lni lica koi se sposobni da gi prilagodat svoite<br />
koncepcii za dobroto kon niv<strong>na</strong>ta situacija. Ne e nu`no da se sporeduvaat<br />
koncepciite <strong>na</strong> razli~nite lica koga ve}e ed<strong>na</strong>{ }e se pretpostavi deka tie<br />
se kompatibilni so principite <strong>na</strong> pravednosta. Sekomu mu e obezbede<strong>na</strong> poded<strong>na</strong>kva<br />
sloboda da sledi kakov `ivoten plan saka sî dodeka toj plan ne gi<br />
kr{i barawata <strong>na</strong> pravednosta. Lu|eto u~estvuvaat vo primarnite dobra vrz<br />
osnova <strong>na</strong> principot deka nekoj mo`e da gi ima pove}e ako tie se stek<strong>na</strong>ti <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>~ini koi ja podobruvaat situacijata <strong>na</strong> onie koi imaat pomalku. Koga ed<strong>na</strong>{<br />
}e se vospostavi celokupnoto ureduvawe i koga toa }e zapo~ne da funkcionira,<br />
ne se postavuvaat pra{awa za vkupnoto zadovolstvo ili sovr{enstvo."<br />
Ibid. str. 109.<br />
1108<br />
Vo ovaa smisla so pravo zabele`uva Perelman: "Gradej}i go svojot<br />
sistem, profesorot Rouls pretpostavuva deka umnite su{testva, sposobni da<br />
gi predvidat posledicite <strong>na</strong> svoite dela }e izgradat pravila koi, so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to od po~etokot se ed<strong>na</strong>kvi za site, }e deluvaat <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in taa ed<strong>na</strong>kvost<br />
da se oddr`i vo nedogled. A {to da se pravi ako taa <strong>na</strong>de` ne se ostvari?<br />
Koga ~lenovite <strong>na</strong> edno op{testvo prifatile izvesni osnovni i procedura-<br />
576
hipoteti~ka situacija <strong>na</strong> poded<strong>na</strong>kva sloboda gi odreduva principite<br />
<strong>na</strong> pravednost. 1109 Me|utoa, bidejki site se vo ista situacija i nikoj ne<br />
mo`e da izgradi principi {to }e gi favoriziraat negovite specifi~ni<br />
uslovi, principite <strong>na</strong> pravednost se rezultat <strong>na</strong> nepristrasno usoglasuvawe<br />
ili dogovor. 1110 Izborot <strong>na</strong> prvite principi <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> koncepcija<br />
za pravednost treba da gi regulira site <strong>na</strong>tamo{ni kritiki i reformi<br />
<strong>na</strong> instituciite. Potoa, toj veli, mo`eme da pretpostavime<br />
deka lu|eto }e premi<strong>na</strong>t <strong>na</strong> izbor <strong>na</strong> ustav i zakonodavstvo za donesuvawe<br />
zakoni i taka <strong>na</strong>tamu, seto toa vo soglasnost so principite <strong>na</strong><br />
pravednost za koi se dogovorile vo po~etokot. 1111<br />
Vo takvata po~et<strong>na</strong> situacija (izvor<strong>na</strong> pozicija) vo koja lugeto<br />
gi zamisluva kako racio<strong>na</strong>lni i zaemno nezainteresitrani strani<br />
(strani koi nemaat interes za tu|ite interesi), Rouls smeta deka tie<br />
}e gi izberat slednive dva razli~ni principi <strong>na</strong> pravednost: "prviot<br />
so koj se bara ed<strong>na</strong>kvost vo dodeluvaweto <strong>na</strong> osnovnite prava i obvrski,<br />
i vtoriot koj smeta deka op{testvenite i ekonomskite need<strong>na</strong>kvosti,<br />
<strong>na</strong> primer, need<strong>na</strong>kvostite vo pogled <strong>na</strong> bogatstvoto i vlasta, se pravedni<br />
samo ako se rezultat <strong>na</strong> <strong>na</strong>domestuva~kata polza za site, a osobeno<br />
za onie ~lenovi <strong>na</strong> op{testvoto koi se vo <strong>na</strong>jnepovol<strong>na</strong> polo`ba. Ovie<br />
principi go isklu~uvaat opravduvaweto <strong>na</strong> instituciite vrz osnova <strong>na</strong><br />
stavot deka te{kotiite <strong>na</strong> nekoi lu|e se izramnuvaat so ed<strong>na</strong>kvo pogolemo<br />
dobro vo celi<strong>na</strong>. 1112 Mo`e da bide korisno, no ne i pravedno, nekoi<br />
da imaat pomalku, za drugi da mo`e da prosperiraat. No vo pogolemite<br />
dobivki <strong>na</strong> malkumi<strong>na</strong> nema nepravednost ako so toa se podobruva<br />
lni pravila, dali nivnite deca i vnuci zasegoga{ se vrzani za dogovorite <strong>na</strong><br />
svoite pretci... za re{avawe <strong>na</strong> sporovite?" Perelman, H. op. cit. str. 35.<br />
1109<br />
Ibid. str. 17. I<strong>na</strong>ku spored Rouls: "Za da se pojavi problemot <strong>na</strong> pravednost,<br />
mora da se pojavat <strong>na</strong>jmalku dve lica koi sakaat da storat ne{to razli~no,<br />
poi<strong>na</strong>kvo od seto o<strong>na</strong> {to go pravat drugite. Spored toa ne e mo`no da<br />
se pretpostavi deka stranite se ednostavno sovr{eni altruisti. Tie mora da<br />
imaat nekoi odvoeni interesi koi mo`at da bidat vo sudir. Pravednosta kako<br />
nepristrasnost go modelira ovoj konflikt so pretpostavkata za zaem<strong>na</strong>ta nezainteresiranost<br />
vo prvobit<strong>na</strong>ta pozicija. I dodeka ova mo`e da se poka`e<br />
kako pregolemo poednostavuvawe, vrz ovaa osnova sepak mo`e da se razvie<br />
ed<strong>na</strong> razum<strong>na</strong> seopfat<strong>na</strong> koncepcija za pravednosta." Ibid, str. 215.<br />
1110<br />
Ibid. str. 18.<br />
1111<br />
Ibid. str. 18.<br />
1112<br />
Spored utilitarizmot sekoja postapka e opravda<strong>na</strong> dokolku pridonesuva<br />
za u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolem broj lu|e. Spored Rouls, so<br />
pridr`ivaweto do vakviot eti~ki princip mo`no e da se suspendiraat osnovnite<br />
gra|anski prava i slobodi samo dokolku preku niv mo`e da se zgolemi<br />
koli~estvoto <strong>na</strong> sre}ata. Zatoa toj se zalaga za principi so koi se ukinuva<br />
mo`nosta od suspendirawe <strong>na</strong> osnovnite gra|anski slobodi i prava poradi nekoja<br />
potencialno ostvarliva ekonomska i socijal<strong>na</strong> korist.<br />
577
situacijata <strong>na</strong> onie individui koi nemale takva sre}a." 1113 Ovie principi,<br />
Rouls gi doobjasnuva vo niv<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>jelementar<strong>na</strong> forma <strong>na</strong> sledniot<br />
<strong>na</strong>~in:<br />
1 0 Sekoj ~ovek treba da ima ed<strong>na</strong>kvo pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>j{iroka {ema <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvi osnovni slobodi koja {to e kompatibil<strong>na</strong> so sli~nite {emi<br />
<strong>na</strong> slobodi <strong>na</strong> drugite lu|e. Me|u ovie slobodi se z<strong>na</strong>~ajni politi~kite<br />
slobodi (<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> glas, <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> jav<strong>na</strong> slu`ba) i slobodata <strong>na</strong><br />
govorot i zdru`uvaweto, slobodata <strong>na</strong> sovesta i slobodata <strong>na</strong> mislata,<br />
slobodata <strong>na</strong> li~nosta kade {to e vklu~e<strong>na</strong> i slobodata od psiholo{ki<br />
pritisok i fizi~ki <strong>na</strong>padi i raspar~uvawe (integritetot <strong>na</strong> li~nosta),<br />
<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> li~<strong>na</strong> sopstvenost i sloboda od samovolno apsewe i<br />
zarobuvawe kako {to e odredeno so konceptot <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Spored prviot princip ovie slobodi treba da bidat ed<strong>na</strong>kvi.<br />
2 0 Op{testvenite i ekonomskite need<strong>na</strong>kvosti treba da bidat<br />
taka uredeni {to istovremeno: a) mo`e razumno da se o~ekuva deka }e<br />
bidat vo polza <strong>na</strong> site, i b) deka se povrzani so pozicii i slu`bi {to<br />
se otvoreni za site. Vtoriot princip, vo prva aproksimacija se odnesuva<br />
<strong>na</strong> raspredelbata <strong>na</strong> prihodot i bogatstvoto i <strong>na</strong> sozdavawe <strong>na</strong><br />
organizacii koi gi koristat razlikite vo ovlastuvawata i odgovornosta.<br />
I dodeka raspredelbata <strong>na</strong> bogatstvoto i prihodite ne mora da<br />
bide ed<strong>na</strong>kva, taa mora da bide vo polza <strong>na</strong> site, a vo isto vreme <strong>na</strong> site<br />
mora da im bidat dostapni i poziciite <strong>na</strong> vlasta i odgovornosta. Vtoriot<br />
princip se primenuva taka {to pozicite se dr`at otvoreni a potoa,<br />
pod ovoj uslov, op{testvenite i ekonomskite need<strong>na</strong>kvosti gi ureduva<br />
taka {to <strong>na</strong> site im donesuva dobivka. 1114<br />
Vo <strong>na</strong>vedenite principi, Rouls, vsu{nost, gi spojuva idnividual<strong>na</strong>ta<br />
dimenzija <strong>na</strong> pravdata (komutativ<strong>na</strong>ta, korektiv<strong>na</strong>ta pravednost)<br />
i socijal<strong>na</strong>ta dimenzija <strong>na</strong> pravdata (distributiv<strong>na</strong> pravednost).<br />
Tie principi ja ~i<strong>na</strong>t su{ti<strong>na</strong>at <strong>na</strong> pravdata koja bi mo`ela da se<br />
izrazi <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in: ed<strong>na</strong>kva distribucija <strong>na</strong> site socijalni vrednosti<br />
- slobodata, mo`nostite itn., odnosno ed<strong>na</strong>kov pristap <strong>na</strong> site<br />
kon site socijalni vrednosti. So toa pravdata se sveduva <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong><br />
ispravnosta (fairness), odnosno <strong>na</strong> pravi~<strong>na</strong> igra (fair-play). 1115 Pritoa,<br />
1113<br />
Ibid. str. 20-21.<br />
1114 Ibid, str. 72-73. Site op{testveni vrednosti: 1 0 pravata, slobodata<br />
i {ansite, 2 0 prihodot i bogatstvoto i, 3 0 op{testvenite osnovi <strong>na</strong> samopo~ituvaweto<br />
(primarni dobra koi gi saka sekoj racio<strong>na</strong>len ~ovek m.z.) -<br />
treba da bidat poded<strong>na</strong>kvo raspodeleni osven ako need<strong>na</strong>kvata raspredelba <strong>na</strong><br />
koja i da bilo od niv, ili <strong>na</strong> site ovie vrednosti, ne e vo polza <strong>na</strong> site. Spored<br />
toa, nepravednosta ednostavno se sveduva <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosti koi ne se vo polza<br />
<strong>na</strong> site. Ibid, str. 74.<br />
1115<br />
"Pravdata, koja Rouls ja smeta kako ideja <strong>na</strong> ispravnost (fairness),<br />
jasno se inspirira so modelot <strong>na</strong> isprav<strong>na</strong> igra (fair play). Po negovo mislewe,<br />
tokmu taa ideja za ispravnosta e fundamental<strong>na</strong> vo pravdata primeneta <strong>na</strong><br />
578
spored Rouls, ovie principi treba da bidat utvrdeni vo seriski red<br />
taka {to prviot princip da mu prethodi <strong>na</strong> vtoriot. Vakvoto podreduvawe<br />
z<strong>na</strong>~i deka kr{eweto <strong>na</strong> osnovnite ed<strong>na</strong>kvi slobodi koi se za{titetni<br />
so prviot princip ne mo`e nitu da se opravda, nitu pak mo`e da<br />
se <strong>na</strong>domesti so pogolemite op{testveni i ekonomski dobivki. Ove<br />
slobodi imaat central<strong>na</strong> oblast <strong>na</strong> prime<strong>na</strong> vo ~ii{to ramki mo`at da<br />
bidat ograni~eni i odredeni so kompromis samo koga se vo konflikt<br />
so drugite osnovni slobodi. 1116<br />
Me|utoa, <strong>na</strong>vedenite principi ne se opredeleni zaradi sklu~uvawe<br />
nov op{testven dogovor, tuku pretstavuvaat samo osnova so ~ija<br />
pomo{ treba da se <strong>na</strong>pravi poefikasno funkcioniraweto <strong>na</strong> postojnoto<br />
op{testvo. A zaradi podobruvawe <strong>na</strong> svoite institucii i svoite<br />
zakoni vo smisla da sta<strong>na</strong>t popravedni, pripadnicite <strong>na</strong> op{testvoto<br />
kako umni poedinci me|usebno raspravaat taka {to sekoj gi <strong>na</strong>veduva<br />
svoite zabele{ki i gi iznesuva svoite legitimni o~ekuvawa. Sekoj<br />
treba da e sloboden za da go pribavi va`eweto <strong>na</strong> svoite gledi{ta, no<br />
nivnite odluki mora da bidat soglasni so slednite pravila <strong>na</strong> procedura<br />
za izme<strong>na</strong> i prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonite: 1 0 ako se prifatat kriteriumite<br />
{to nekoj gi predlo`il, barawata <strong>na</strong> dru|ite }e bidat ocenuvani spored<br />
istite kriteriumi, 2 0 nitu ed<strong>na</strong> `alba nema da bide soslu{a<strong>na</strong><br />
pred sekoj vo op{ti crti da se soglasi so principite spored koi treba<br />
da se sudi za `albite, i 3 0 predlo`enite i priz<strong>na</strong>eni principi }e se<br />
smetaat za zadol`itelni vo site podocne`ni priliki, osven vo specijalni<br />
okolnosti. Na takov <strong>na</strong>~in postavenite pravila, spored Rouls, se<br />
pravila <strong>na</strong> eden praveden sistem.<br />
I<strong>na</strong>ku, Rouls samiot se sudira so razumnosta <strong>na</strong> prigovorot<br />
deka nikoj ne treba da ima nekakva prednost, ili da bide hendikepiran<br />
zaradi prirod<strong>na</strong>ta sre}a ili op{testvenite okolnosti pri izborot <strong>na</strong><br />
principite. Toj e svesen i za toa deka postoi {iroka soglasnost deka<br />
ne treba da bide mo`no principite da se krojat spored okolnostite <strong>na</strong><br />
sopstveniot slu~aj i deka treba da se obezbedi posebnite okolnosti,<br />
streme`i i li~ni koncepcii za dobroto, da nemaat vlijanie <strong>na</strong> prifatenite<br />
principi. Izlezot od ovie prigovori, Rouls go <strong>na</strong>o|a vo nova<br />
hipoteti~ka situacija i ne tera da zamislime sostojba vo koja sekoj e<br />
li{en od vakvi informacii. "Treba da se isklu~i sekoe z<strong>na</strong>ewe za<br />
onie slu~ajnosti koi mo`at da gi skaraat lu|eto i dopu{tat da bidat<br />
vodeni od nivnite predrasudi. Na ovoj <strong>na</strong>~in prirodno se doa|a do<br />
prevezot <strong>na</strong> nez<strong>na</strong>eweto." 1117<br />
Rouls trgnuva od pretpostavkata deka sekoj ~ovek glavno zazema<br />
dve relevantni pozicii: kako ed<strong>na</strong>kov gra|anin so ramnopraven gra|anski<br />
status i pozicija {to e definira<strong>na</strong> so negovoto mesto vo raspredpraktikata<br />
definira<strong>na</strong> so pravila." Pelerman, H. op. cit. str. 30.<br />
1116<br />
Ibid, str. 73.<br />
1117<br />
Ibid, str. 25<br />
579
elbata <strong>na</strong> prihodite i bogatstvoto. Relevantni reprezentativni lu|e<br />
se reprezentativni gra|ani i zastapnici <strong>na</strong> onie so razli~ni o~ekuvawa<br />
vo pogled <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvo raspredelenite primarni dobra 1118 Pritoa,<br />
istaknuva: "Pravednosta kako nepristrasnost, kolku {to e mo`no pove}e<br />
go procenuva op{testveniot sistem od pozicija <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kov gra|anski<br />
status i razli~nite nivoa <strong>na</strong> prihodi i bogatstvo. 1119 Po ova zaklu-<br />
~uva: "Relevantnite op{testveni pozicii go opredeluvaat generalnoto<br />
stojali{te od koi dvata principa <strong>na</strong> pravednosta treba da se prime<strong>na</strong>t<br />
vrz osnov<strong>na</strong>ta struktura." 1120<br />
Rouls trgnuva od pretpostavkata deka "ako licata vo izvor<strong>na</strong>ta<br />
pozicija z<strong>na</strong>at deka nivnite osnovni slobodi mo`at efikasno da se<br />
ostvarat, tie nema pomalata sloboda da ja razmenuvaat za pogolemi<br />
ekonomski dobivki." 1121 Licata vo prvobit<strong>na</strong>ta pozicija se motivirani<br />
od odrede<strong>na</strong> hierarhija <strong>na</strong> interesi. Tie prvin mora da go obezbedat<br />
svojot interes od <strong>na</strong>jvisok red i temelnite celi (samo niv<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>jop-<br />
{ta forma koja im e poz<strong>na</strong>ta), i ovoj fakt se odrazuva vo prednosta<br />
{to tie í ja davaat <strong>na</strong> slobodata: steknuvaweto <strong>na</strong> sredstva koi im ovozmo`uvaat<br />
da gi u<strong>na</strong>predat osta<strong>na</strong>tite `elbi i celi se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong> vtoro<br />
mesto. No, iako temelnite interesi za slobodata se niv<strong>na</strong> kraj<strong>na</strong>, definitiv<strong>na</strong><br />
cel, a imeno vospostavuvaweto <strong>na</strong> efektiv<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong> sloboda,<br />
ovie interesi ne mo`at sekoga{ da se kontroliraat. Ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> ovie interesi mo`e da bara odredeni op{testveni uslovi i<br />
odreden stepen <strong>na</strong> zadovoluvawe <strong>na</strong> potrebite i materijalnite barawa<br />
so {to se objasnuva zo{to osnovnite slobodi ponekoga{ mo`at da bidat<br />
ograni~eni. No koga ed<strong>na</strong>{ }e se dostig<strong>na</strong>t baranite op{testveni<br />
uslovi i nivoto <strong>na</strong> zadovoluvawe <strong>na</strong> potrebite i materijalnite barawa,<br />
kako {to e slu~aj vo dobro uredeno op{testvo pod povolni okolnosti,<br />
toga{ interesite od <strong>na</strong>jvisok red se regulativni. Osnov<strong>na</strong>ta struktura<br />
treba da go obezbedi slobodniot v<strong>na</strong>tre{en `ivot <strong>na</strong> razli~nite<br />
zaednici vo koi licata i grupite <strong>na</strong>stojuvaat da gi ostvarat, vo forma<br />
<strong>na</strong> op{testven sojuz, {to e konzistenten so ed<strong>na</strong>kvata sloboda, celite<br />
i izvonrednite dostigawa <strong>na</strong> koi im se privrzani. Lu|eto sakaat da<br />
imaat kontrola <strong>na</strong>d zakonite i pravilata koi upravuvaat so nivnoto<br />
zdru`uvawe ili {to taka {to direktno }e u~estvuvaat vo nivnoto donesuvawe<br />
ili posredno, preku svoi pretstavnici so koi se povrzani so<br />
kulturni i op{testveni okolnosti. 1122<br />
No, <strong>na</strong>tamu spored Rouls, mo`e da se ~ini duri i koga se zadovoleni<br />
su{testvenite potrebi i koga se stek<strong>na</strong>ti poterbnite materijalni<br />
sredstva zagri`enosta <strong>na</strong> lu|eto za niv<strong>na</strong>ta relativ<strong>na</strong> pozicija vo<br />
580<br />
1118<br />
Ibid, str. 111.<br />
1119<br />
Ibid, str. 114<br />
1120<br />
Ibid,, str. 115<br />
1121<br />
Ibid, str. 244.<br />
1122<br />
Ibid, str. 616-617.
aspredelbata <strong>na</strong> bogatstvoto sepak }e bide zadr`a<strong>na</strong>. Spored toa, ako<br />
pretpostavime deka sekoj saka pogolem relativen del, ishodot }e se<br />
svede <strong>na</strong> raste~ka `elba za materijalno izobilstvo. Ovie celi bi mo`ele<br />
da sta<strong>na</strong>t tolku domi<strong>na</strong>ntni {to bi go podrile prioritetot <strong>na</strong> slobodata.<br />
Nekoi í upatija prigovori <strong>na</strong> tendencijata kon ed<strong>na</strong>kvost tokmu<br />
vrz ovaa osnova, zatoa {to smetaa deka kaj individuite taa predizvikuva<br />
opsesija vo pogled <strong>na</strong> nivnoto relativno u~estvo vo delbata <strong>na</strong><br />
op{testvenoto bogatstvo. No, iako e to~no deka vo dobro uredenoto<br />
op{testvo verojatno }e se pojavi trend kon pogolema ed<strong>na</strong>kvost, negovite<br />
~lenovi nemaat golem interes za niv<strong>na</strong>ta relativ<strong>na</strong> pozicija kako<br />
takva. Tie, ne se pod golemo vlijanie <strong>na</strong> zavista 1123 i qubomorata i glavno<br />
go rabotat o<strong>na</strong> {to im se ~ini <strong>na</strong>jdobro, proceneto vrz osnova <strong>na</strong><br />
nivniot li~en i `ivotnite planovi <strong>na</strong> nivnite sorabotnici i pritoa<br />
ne gi pravi malodu{ni pogolemata udobnost i u`ivawe <strong>na</strong> drugite koi<br />
se op{testveno poodale~eni. Zatoa, ne postojat silni sklonosti koi<br />
bi gi pottiknuvale da gi <strong>na</strong>malat svoite slobodi vo polza <strong>na</strong> pogolemata<br />
apsolut<strong>na</strong> ili relativ<strong>na</strong> ekonomska blagosostojba. 1124<br />
Ovoj stav Rouls se trudi da go zajakne i so vnesuvawe <strong>na</strong> samopo-<br />
~ituvaweto kako "mo`ebi <strong>na</strong>jva`no primarno dobro koe ja istaknuva<br />
golemata va`nost <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto mislewe za toa kako drugite nî vrednuvaat."<br />
Ottamu, vo dobro uredenoto op{testvo samopo~ituvaweto e obezbedeno<br />
so jav<strong>na</strong> afirmacija <strong>na</strong> statusot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo gra|anstvo za site:<br />
raspredelbata <strong>na</strong> materijalnite sredstva se ostava samata da se gri`i<br />
za sebe vo soglasnost so ~istata procedural<strong>na</strong> pravednost urede<strong>na</strong> so<br />
pravednite zadninski institucii koi go stesnuvaat intervalot <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosti,<br />
taka {to voop{to ne se pojavuva opredle<strong>na</strong> zavist. Ovoj<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> re{avawe <strong>na</strong> problemot <strong>na</strong> statusot ima nekolku prednosti.<br />
Neka pretpostavime kako nekoj se ceni od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugite, zavisi od<br />
negovoto relativno mesto vo raspredelbata <strong>na</strong> prihodot i bogatstvoto.<br />
Vo ovoj slu~aj, da se ima povisok status z<strong>na</strong>~i da se imaat pove}e materijalni<br />
sredstva od pogolemiot del od op{etstvoto. Ne mo`at site da<br />
imaat <strong>na</strong>jvisok status, pa spored toa, podobruvaweto <strong>na</strong> pozicijata <strong>na</strong><br />
eden ~ovek z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> pozicijata <strong>na</strong> nekoj drug. Op{testve<strong>na</strong>ta<br />
sorabotka za podobruvawe <strong>na</strong> uslovite <strong>na</strong> samopo~ituvawe e nevozmo`<strong>na</strong>.<br />
Sredstvata <strong>na</strong> statusot, taka da se ka`e, se nepromenlivi i<br />
dobivkata <strong>na</strong> sekoj ~ovek e zaguba za drugite. Jasno e deka vakvata situacija<br />
e golema nesre}a. Lu|eto ne se slo`uvaat eden so drug vo baraweto<br />
<strong>na</strong> soodvetnoto samopo~ituvawe. So ogled <strong>na</strong> <strong>na</strong>dmo}ta <strong>na</strong> ova<br />
primarno dobro stranite vo prvobit<strong>na</strong>ta pozicija sigurno ne sakaat da<br />
se <strong>na</strong>jdat vo situacija da bidat vaka sprotistaveni. Toa bi dovelo do<br />
1123<br />
Ovde potsetuvame deka zavista (invidentia) e stradawe {to se ~uvstvuva<br />
poradi sre}ata <strong>na</strong> drug, no koja so ni{to ne mu {teti <strong>na</strong> onoj koj zaviduva.<br />
1124<br />
Ibid, str. 615-616.<br />
581
toa dobroto od op{testveniot sojuz da bide te{ko ostvarlivo, ako ne i<br />
nevozmo`no. Najdobroto re{enie se sostoi vo podr`uvawe <strong>na</strong> primarnoto<br />
dobro <strong>na</strong> samopo~ituvawe kolku {to e mo`no pove}e preku dodeluvawe<br />
<strong>na</strong> osnovnite slobodi koi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> mo`at da se <strong>na</strong>pravat ed<strong>na</strong>kvi,<br />
definiraj}i ist status za site. Vo isto vreme, relativnite udeli<br />
vo materijalnite sredstva dobivaat pot~ineto mesto. 1125<br />
I to~ka. Na site onie {to sakaat i <strong>na</strong>tamu seriozno da se zanimavaat<br />
so ovaa neserioz<strong>na</strong> teorija <strong>na</strong> Rouls, "toplo" im ja prepor~uvam<br />
i serizono neserioz<strong>na</strong>ta kritika {to í ja upatuva Nozik. 1126 Toa se site<br />
ujdurmi <strong>na</strong> Rouls. Tie sigurno e deka mo`ea da se prika`at i pokrakto.<br />
1127 Ovde se dadeni izvorno od edinstve<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> da se vidat nerazumnite<br />
argumenti <strong>na</strong> eden umen avtor "zasnovani vrz postulatot<br />
deka lu|eto prakti~no u{te od samiot po~etok, od kameno doba, to~no<br />
z<strong>na</strong>ele {to e pravdata i bile direktno rakovodeni od <strong>na</strong>stojuvaweto<br />
taa jas<strong>na</strong> svest da ja preto~at vo eden instituciski sistem, koj eve, kulminira<br />
vo sovreme<strong>na</strong>ta koncepcija <strong>na</strong> liberal<strong>na</strong>ta demokratija"!? 1128<br />
Nakratko, kako {to toa sosema pravilno go zabele`uva i istaknuva<br />
Muhi}, celiot svoj teoretski <strong>na</strong>por, Rouls go <strong>na</strong>so~uva kon toa da poka`e<br />
deka kapitalizmot e kompatibilen so <strong>na</strong>jdlabokite imperativi<br />
<strong>na</strong> ~ovekovata priroda i, sledstveno - deka duri i idealite <strong>na</strong> ednkvosta<br />
i pravednosta prifateni kako sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> marksizmot, vo osnova<br />
stojat ponisko od realnite dostreli <strong>na</strong> kapitalizmot. 1129 Seto ova jas<br />
1125<br />
Ibid, str. 619.<br />
1126<br />
Nozick, R.A<strong>na</strong>rhija, dr`ava i utopija, Naklada Jesenski i Turk, Zagreb,<br />
2003, str. 243-303.<br />
1127<br />
"Na slikata predlo`e<strong>na</strong> od Rouls gledame grupa racio<strong>na</strong>lni i<br />
eti~ki zreli li~nosti, vo mugrite <strong>na</strong> predistorijata (odnosno pred da bide<br />
sozdadeno prvoto op{etstvo), koi se soglasuvaat, otkako ja definirale svojata<br />
inicijal<strong>na</strong> pozicija, da go izberat principot <strong>na</strong> pravednost za svojot <strong>na</strong>jvisok<br />
ideal i regulativ, pri {to razumno i argumentirano zaklu~ile deka<br />
iako pravednosta mo`e da bide razbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> razli~ni i ~esto sprotivstaveni<br />
<strong>na</strong>~ini, <strong>na</strong>jdobriot <strong>na</strong>~in za niv e da ja tretiraat kako primarno fer odnos.<br />
Taka bila sozdade<strong>na</strong> prvata dr`ava, a niz osta<strong>na</strong>tiot del od od istorijata<br />
glavnoto slu~uvawe mo`e da se tolkuva kako vid sistemsko i postojano usoglasuvawe<br />
<strong>na</strong> prakti~niot `ivot i politi~kite institucii so toj primoordijalno<br />
promoviran ideal. Po niza korekcii i reformi, kone~no, eve, celta e<br />
ostvare<strong>na</strong>: modernoto op{etstvo od evropski urnek (...) koe <strong>na</strong> delo gi relizira<br />
i esencijalno gi epitomizira site pretpostavki <strong>na</strong> idealot postaven<br />
u{te vo po~etokot <strong>na</strong> istorijata - pravednosta za site, sfate<strong>na</strong> kako primarno<br />
fer odnos za site." Muhi}, F. op. cit. str. 219-220.<br />
1128<br />
Ibid, str. 231-232.<br />
1129<br />
Ibid, str. 230. I <strong>na</strong>tamu: "Toj doka`uva deka materijal<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost<br />
me|u gra|anite <strong>na</strong> edno isto op{testvo ne samo {to e praved<strong>na</strong> (pod<br />
uslov da va`i principot <strong>na</strong> diferencijacija), tuku i deka se vklopuva vo kon-<br />
582
i go dopolnil so sled<strong>na</strong>va konstatacija: pravedno e nikoj da ne se zamajuva<br />
so teorija koja nepravedno }e se stekne so svetska slava. Taka e<br />
vpro~em so pravdata. Koga nekoj kaj <strong>na</strong>s bi go <strong>na</strong>pi{al o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>pi{a<br />
Rouls, umnite luge sigurno bi go <strong>na</strong>rekle zabegan. Za negova sre-<br />
}a, toj ne se rodil kaj <strong>na</strong>s, tuku od drugata stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Golemata Bara.<br />
Vo <strong>na</strong>stojuvawe site ovie razgleduvawe da gi svedeme <strong>na</strong> porazbirlivo<br />
ramni{te }e se poslu`ime so objasnuvaweto {to vo toj pogled<br />
go dava Makintaer. 1130 Vo delot pravdata vrednost negovata zamisla <strong>na</strong><br />
kontroverznite stojali{ta <strong>na</strong> Rols i Nozik okolu kriteriumite <strong>na</strong><br />
pravdata mo`e da se pretstavi <strong>na</strong> sledniov {ematski <strong>na</strong>~in.<br />
Liceto A, koe mo`e da e<br />
sopstvenik <strong>na</strong> du}an, ili da e policaec<br />
ili grade`en rabotnik se<br />
borel dovolno da za{tedi od svojata<br />
zarabotuva~ka za da kupi mala<br />
ku}a, da gi prati svoite deca <strong>na</strong><br />
lokalniot kolex da plati nekoi<br />
vidovi posebni medicisnki uslugi<br />
za svoite roditeli. Toa sega, so<br />
porastot <strong>na</strong> danokot, se <strong>na</strong>o|a vo<br />
situacija site negovi planovi da<br />
se zagrozeni. Toa smeta deka takvata<br />
zaka<strong>na</strong> <strong>na</strong> negovite planovi e<br />
nepraved<strong>na</strong>: toa tvrdi deka polaga<br />
pravo <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to go zarabotilo i<br />
deka nikoj drug nema pravo da go<br />
odzeme o<strong>na</strong> {to toa le|itimno go<br />
stek<strong>na</strong>lo i {to pravedno e negovo.<br />
Liceto B, koe mo`e da bide<br />
~len <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> od slobodnite dejnosti<br />
ili socijalen rabotnik ili nekoj<br />
koj <strong>na</strong>sledil bogatstvo e zaprepasten<br />
od proizvol<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost<br />
vo raspredelabata <strong>na</strong> bogatstvata<br />
<strong>na</strong> dohodot i mo`nostite.<br />
Toa duri u{te pove}e zaprepasteno<br />
od nemo`nosta <strong>na</strong> siroma{nite<br />
i hendikepiranite z<strong>na</strong>~ajno da ja<br />
podobrat svojata sopstve<strong>na</strong> polo-<br />
`ba koja e posledica <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosta<br />
vo distribucijata <strong>na</strong> mo}ta.<br />
Toa smeta i deka dvete od ovie<br />
need<strong>na</strong>kvosti se nepravedni i deka<br />
postojano proizveduvaat <strong>na</strong>tamo{-<br />
<strong>na</strong> nepravednost. Povoop{teno,<br />
toa veruva deka site need<strong>na</strong>kvosti<br />
treba da se opravdaat i deka<br />
edinstveno mo`no opravduvawe za<br />
need<strong>na</strong>kvosta e podobruvawe <strong>na</strong><br />
polo`bata <strong>na</strong> siroma{nite i<br />
cepcijata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi prava (ovoj pat pod pretpostavka <strong>na</strong> va`ewe <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> slobodata). No, ovoj potfat e tipi~<strong>na</strong> gre{ka od tipot Ibid per ibidem<br />
(vistinitosta <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> teza se doka`uva so istata taa teza!). Imeno, vo dvata<br />
principi e sodr`ano ve}e seto toa {to toj saka da go poka`e kako dopolnitelno<br />
izvedeno! Ako se prifati principot <strong>na</strong> diferencijacija - so toa se prifa}aat<br />
i razlikite vo materijalniot status <strong>na</strong> lu|eto. Ako se prifati principot<br />
<strong>na</strong> slobodata - so toa se prifa}a deka ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> pravata, pri paralel<strong>na</strong><br />
razlika vo statusot i sposobnostite, nu`no }e proizvede need<strong>na</strong>kvost,<br />
bez da ja ospori slobodata!"<br />
1130<br />
Makintajer, A. Tragawe za vrlinom, PLATΩ, Beograd, 2006, str.<br />
310-325.<br />
583
Toa <strong>na</strong>merava da glasa za<br />
politi~iot kandidat koj }e ja brani<br />
negovata sopstvenost, negovite<br />
planovi i negovoto sfa}awe <strong>na</strong><br />
pravdata.<br />
Liceto A smeta deka principite<br />
<strong>na</strong> pravedno steknuvawe i<br />
ovlastuavwe gi ograni~uvaat redistributivnite<br />
mo`nosti. Ako<br />
posledicata od prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> pravedno steknuvawe i<br />
osvlastuvawe e vpe~atliva need<strong>na</strong>kvost,<br />
toleriraweto <strong>na</strong> takvata<br />
need<strong>na</strong>kvost e ce<strong>na</strong>ta koja mora da<br />
se plati za pravdata.<br />
Liceto A se stremi da go<br />
vtemeli poimot <strong>na</strong> pravdata vo nekoe<br />
objasnuvawe <strong>na</strong> toa <strong>na</strong> {to i<br />
kako konkretno lice ima pravo<br />
vrz osnova <strong>na</strong> toa {to go stek<strong>na</strong>lo<br />
i zarabotilo. Soo~eno so konkret<strong>na</strong><br />
sopstvenost ili resursi, li-<br />
hendikepiranite - taka {to, <strong>na</strong><br />
primer, }e se pottiknuva<br />
ekonomskiot rast. Toa zaklu~uva<br />
deka vo sega{ni okolnosti<br />
redistributivnoto odano~uvawe<br />
od koe }e se fi<strong>na</strong>nsira dr`avata<br />
<strong>na</strong> blagosostojba i socijalnite<br />
slu`bi e o<strong>na</strong> {to go bara pravdata.<br />
Toa <strong>na</strong>merava da glasa za<br />
onie politi~ki kandidati koi }e<br />
ja bra<strong>na</strong>t politikata <strong>na</strong> redistributivnoto<br />
odano~uvawe i negovoto<br />
sva}awe <strong>na</strong> pravdata.<br />
Liceto B smeta deka principite<br />
<strong>na</strong> praved<strong>na</strong> raspredelba<br />
go ograni~uvaat le|itimnoto steknuvawe<br />
i ovlastuvawe. Ako posledicite<br />
<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> principite<br />
<strong>na</strong> praved<strong>na</strong> raspredelba go<br />
popre~uvaat (po pat <strong>na</strong> odano~uvawe<br />
ili takvi sredstva kako {to e<br />
davaweto pravo <strong>na</strong>d privat<strong>na</strong>ta sopstvenost<br />
za javni celi) o<strong>na</strong> {to<br />
dosega vo ovoj op{tetsven poredok<br />
se smetalo za legitimno steknuvawe<br />
i ovlastuvawe, toleriraweto<br />
<strong>na</strong> takvoto popre~uvawe e ce<strong>na</strong><br />
koja mora da se plati za pravdata.<br />
1131<br />
Liceto B bara poimot <strong>na</strong><br />
pravdata da se vtemeli vrz nekoe<br />
objasnuvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> pretenziite<br />
<strong>na</strong> sekoe lice <strong>na</strong> po~ituvawe<br />
<strong>na</strong> negovite osnovni potrebi<br />
i <strong>na</strong> sredstvata so koi tie potrebi<br />
}e se zadovolat. Liceto B e sklo-<br />
1131<br />
Popatno mo`e da zabele`ime, a toa }e bide z<strong>na</strong>~ajno podoc<strong>na</strong>, deka<br />
vo slu~ajot <strong>na</strong> principite <strong>na</strong> liceto A i principite <strong>na</strong> liceto B, ce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
pravdata za edno lice ili grupa <strong>na</strong> lica sekoga{ ja pla}a nekoj drug. Taka razli~ni<br />
prepoz<strong>na</strong>tlivi op{testveni grupi imaat interes da go prifatat edniot<br />
od principite i da go otfrlat vtoriot. Nieden princip ne e op{testveno ili<br />
politi~ki neutralen.<br />
584
ceto A }e bide sklono da tvrdi<br />
deka tie pravedno se negovi, za-<br />
{to toj gi poseduva - toj le|itimno<br />
gi stek<strong>na</strong>l, toj gi zarabotil.<br />
Nozik<br />
primaren princip <strong>na</strong> pravdata<br />
ed<strong>na</strong>kvost so ogled <strong>na</strong><br />
legitimnoto ovlastuvawe 1133<br />
Za Nozik e relevanten samo<br />
dokazot za toa {to sme stek<strong>na</strong>le<br />
legitimno vo mi<strong>na</strong>toto: sega{nite<br />
obrasci <strong>na</strong> raspredelba, mora<br />
sami po sebe da bidat irelevantni<br />
za pravdata.<br />
no da tvrdi deka sopstvenosta i<br />
resursite treba pravedno da bidat<br />
tu|i, za{to <strong>na</strong> tie drugite tie im<br />
se mnogu popotrebni i ako tie ne<br />
bi gi imale, nivnite osnovni potrebi<br />
nema da bidat zadovoleni. 1132<br />
Rols<br />
primaren princip <strong>na</strong> pravdata<br />
ed<strong>na</strong>kvost so ogled <strong>na</strong><br />
potrebite 1134<br />
Negovoto sfa}awe <strong>na</strong> "<strong>na</strong>jlo{o<br />
stoe~kiot" del <strong>na</strong> zaednicata<br />
e sfa}aweto <strong>na</strong> onie ~ii potrebi<br />
se <strong>na</strong>jseriozni so ogled <strong>na</strong> nivniot<br />
dohod, bogatstvo i drugi dobra.<br />
Za Rols e irelevantno <strong>na</strong> koj<br />
<strong>na</strong>~in onie koi se vo te{ka polo-<br />
`ba do{le vo taa sostojba: pravdata<br />
se sostoi od sega{ni obrasci<br />
<strong>na</strong> raspredelba za koi mi<strong>na</strong>toto e<br />
irelevantno<br />
Zaedni~ko za niv e {to ni Nozik, nitu Rols vo objasnuvawe <strong>na</strong><br />
pravdata ne se povikuvaat <strong>na</strong> zaslugata, iako i liceto A i liceto B se<br />
povikuvale <strong>na</strong> toa: A i B se `alat <strong>na</strong> nepravda.<br />
O<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to se `ali liceto<br />
A vo svoja sopstve<strong>na</strong> korist ne e<br />
samo deka ima pravo <strong>na</strong> toa {to go<br />
zarabotilo, tuku i deka toa go zaslu`uva<br />
vrz osnova <strong>na</strong> `ivotot posveten<br />
<strong>na</strong> te{ka rabota.<br />
O<strong>na</strong> <strong>na</strong> {to se `ali liceto<br />
B vo korist <strong>na</strong> siroma{nite i hendikepiranite<br />
e deka nivnoto siroma{tvo<br />
i hendikepiranost se<br />
nezaslu`eni, i ottamu neosnovani.<br />
1132<br />
Me|utoa <strong>na</strong>{ata pluralisti~ka kultura nema metod za odmeruvawe,<br />
nema racio<strong>na</strong>len kriterium za odlu~uvawe me|u ovie pretenzii zasnovani vrz<br />
le|itimnoto ovlastuvawe <strong>na</strong>sproti pretenziite zasnovani <strong>na</strong> potreba. Taka<br />
ovie dva vidovi pretenzii se nesomerlivi i metaforata <strong>na</strong> "odmertuvawe" <strong>na</strong><br />
moralnite pretenzii ne e samo neadekvat<strong>na</strong>, tuku i pogre{<strong>na</strong>.<br />
1133<br />
Nozik tvrdi deka "sopstvenosta <strong>na</strong> edno lice e praved<strong>na</strong> ako toa<br />
ima pravo <strong>na</strong> nea vrz osnova <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> pravdata pri steknuvaweto i<br />
prenosot..."<br />
1134<br />
Spored Rols, "op{testvenite i ekonomski need<strong>na</strong>kvosti treba da<br />
se utredat taka {to <strong>na</strong>jpove}e korist }e imaat onie koi se vo <strong>na</strong>jnepovol<strong>na</strong><br />
polo`ba".<br />
585
Vakviot prikaz, Makintaer go zaokru`uva so tvrdeweto deka vo<br />
ovoj moment skore{<strong>na</strong>ta a<strong>na</strong>liti~ka filozofija <strong>na</strong> moralot tvrdi z<strong>na</strong>-<br />
~ajni ne{ta. Taa se obiduva da pru`i racio<strong>na</strong>lni principi <strong>na</strong> koi mo-<br />
`at da se povikaat stranite vo sporot so sudredni interesi. A dva <strong>na</strong>jistak<strong>na</strong>ti<br />
nedamne{ni obidi za da se sprovede ovoj proekt se posebno<br />
relevantni za raspravata me|u liceto A i B. Imeno, objasnuvaweto <strong>na</strong><br />
pravdata <strong>na</strong> Robert Nozik (1974) barem vo nekoja golema mera e racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
artikulacija <strong>na</strong> klu~nite elementi vo pozicijata <strong>na</strong> liceto A,<br />
dodeka oblasnuvaweto <strong>na</strong> Xon Rols (1971) <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in e racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
argumentacija <strong>na</strong> klu~ite elementi vo pozicijata <strong>na</strong> liceto B. Taka,<br />
ako filozofskite razgleduvawa <strong>na</strong> Nozik ili Rols se racio<strong>na</strong>lno<br />
ubedlivi, sporot me|u liceto A i B racio<strong>na</strong>lno }e bide razre{en.<br />
Rols tvrdi deka principite <strong>na</strong> pravdata se onie koi bi gi izbral<br />
racio<strong>na</strong>len subjekt "koj se <strong>na</strong>o|a zad prevezot <strong>na</strong> nez<strong>na</strong>eweto" taka<br />
{to toj ne z<strong>na</strong>e koe mesto vo op{testvoto }e go zazeme - t.e. koja }e<br />
bide negovata klasa ili status, kakvi talenti i sposobnosti }e ima,<br />
kakvo }e bide sfa}aweto <strong>na</strong> dobrata ili <strong>na</strong> negovite celi vo `ivotot,<br />
kakov }e bide negoviot temperament i vo koj vid <strong>na</strong> ekonomski, politi-<br />
~ki, kulturen ili i o{testven poredok }e `ivee. Rols tvrdi deka koj i<br />
da e taka situiran racio<strong>na</strong>len subjekt praved<strong>na</strong>ta raspredelba <strong>na</strong> dobrata<br />
}e ja definira vo koj bilo op{testven poredok vo smisla <strong>na</strong> dvata<br />
principi i pravila <strong>na</strong> doderluvawe prioritet koga ovie dva principi<br />
se sudiraat.<br />
Prviot princip glasi: "Sekoe lice ima poded<strong>na</strong>kvo pravo <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>jekstenziven totalen sistem <strong>na</strong> oddelni osnovni slobodi kompatibilni<br />
so sli~en sistem <strong>na</strong> sloboda za site. "Vtoriot princip glasi:<br />
"Op{testvenite i ekonomskite need<strong>na</strong>kvosti treba da se uredat taka<br />
{to onie i (a) <strong>na</strong>jpove}e pridonesuvaat <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmnogu hendikepiranite<br />
vo soglasnost so principot <strong>na</strong> zaedni~ki za{tedi pricipot <strong>na</strong> zaedni-<br />
~ki za{tedi ovozmo`uva pravedno investirawe vo interes <strong>na</strong> idnite<br />
generacii i (b) deka se povrzani so slu`bite i strankite otvoreni za<br />
site pod uslovi <strong>na</strong> praved<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> mo`nostite. Prviot princip<br />
ima prioritet <strong>na</strong>d vtoriot: slobodata treba da se ograni~i samo zaradi<br />
slobodata. I voop{to pravdata ima prioritet <strong>na</strong>d efikasnosta.<br />
Taka Rols stignuva do svoeto op{to sfa}awe: "Site op{testveni primarni<br />
dobra - slobodata i mo`nostite, prihodot i bogatstvoto i osnovite<br />
za samopo~ituvawe - treba da se raspredelat poded<strong>na</strong>kvo osven vo<br />
slu~aj <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kva raspredelba <strong>na</strong> koj bilo ili <strong>na</strong> site od ovie dobra<br />
da im koristi <strong>na</strong>jpove}e <strong>na</strong> hendikepiranite."<br />
Nozik tvrdi deka ako svetot bi bil celosno praveden edinstvenite<br />
lu|e koi bi imale pravo da imaat {to i da e, t.e. da prisvojat zaradi<br />
upotreba kako {to tie i samo tie sakaat, bi bile lu|eto koi pravedno<br />
go stek<strong>na</strong>le o<strong>na</strong> {to go imaat so nekoj praveden akt <strong>na</strong> izvorno<br />
steknuvawe i onie koi pravedno go stek<strong>na</strong>le o<strong>na</strong> {to go imaat so nekoj<br />
586
akt <strong>na</strong> prenos od nekoj drug koj toa go stek<strong>na</strong>l bilo so nekoj praveden<br />
akt <strong>na</strong> izvorno steknuvawe bilo so nekoj praveden prenos... itn. So<br />
drugi zborovi, opravdan odgovor <strong>na</strong> pra{aweto "Zo{to imate pravo da<br />
ja koristite taa {kolka kako sakate?" }e bide ili "Ja podig<strong>na</strong>v od<br />
morskata obala kade {to taa ne mu pipa|a{e nikomu i kade ima{e mno-<br />
{tvo <strong>na</strong> drugi za sekoj drug" (praveden akt <strong>na</strong> izvorno steknuvawe), ili<br />
"Nekoj drug ja podig<strong>na</strong>l od morskata obala i slobodno ja prodal ili ja<br />
dela nekomu... koj slobodno ja prodal ili mi ja dal mene" (niza od pravedni<br />
akti <strong>na</strong> prenos). Od gledi{te <strong>na</strong> Nozik, kako {to samiot toj ved<strong>na</strong>{<br />
zabele`al, sleduva i ova: "Celosen princip <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong><br />
pravda ednostavnio bi glasel taka {to raspredelbata e praved<strong>na</strong> ako<br />
sekoj ima pravo <strong>na</strong> sopstvenost koe go poseduva pod va`ewe <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> taa raspredelba." Ovie zaklu~oci Nozik gi izvlekuva od pemisite<br />
za neotu|ivite prava <strong>na</strong> sekoj poedinec, a za {to ne <strong>na</strong>veduva argumenti.<br />
5. HERBERT HART<br />
Za teorijata <strong>na</strong> Herbert Hart e osnovno {to smeta deka sega{-<br />
noto pe`orativno ime praven pozitivizam se upotrebuva da oz<strong>na</strong>~i<br />
zbunuva~ko mno`estvo <strong>na</strong> razli~ni grevovi i izdvojuva pet osnovni<br />
tvrdewa <strong>na</strong> pravniot pozitivizam koi se karakteristi~ni za sovreme<strong>na</strong>ta<br />
jurisprudencija. Toa se: 1 0 zakonite se <strong>na</strong>redbi, 2 0 ne postoi nu`<strong>na</strong><br />
vrska me|u <strong>pravoto</strong> i moralot, t.e. me|u <strong>pravoto</strong> kakvo î i <strong>pravoto</strong><br />
kakvo bi trebalo da bide, 3 0 a<strong>na</strong>lizata (ili ispituvaweto <strong>na</strong> z<strong>na</strong>~eweto)<br />
<strong>na</strong> pravnite poimi: a) treba da se sproveduva i, b) treba da se razlikuva<br />
od istoriskite ispituvawa <strong>na</strong> pri~inite ili potekloto <strong>na</strong> zakonite,<br />
od sociolo{kite istra`uvawa za odnosot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i drugite<br />
op{etstveni pojavi, kako i od kritikata i oce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> preku<br />
moralnot, op{testvenite celi "funkcii," ili <strong>na</strong> nekoj drug <strong>na</strong>~in<br />
(ili <strong>na</strong>kratko, a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> pravnite poimi ima sopstve<strong>na</strong> vrednost i<br />
treba da se razlikuva od prav<strong>na</strong>ta istorija i sociologijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>),<br />
4 0 deka pravniot sistem e "eden zatvoren logi~ki sistem" vo koj<br />
ispravnite pravni odluki mo`at so logi~ki sredstva da se deduciraat<br />
od prethodno odredeni pravni pravila, bez ogled <strong>na</strong> op{testvenite<br />
celi, politikata, moralnite standardi, i 5 0 deka moralnite sudovi ne<br />
mo`at da se vtemelat ili da se bra<strong>na</strong>t kako stavovite za faktite preku<br />
racio<strong>na</strong>lni argumenti, evidencii ili dokazi ("nekognitivizam" vo<br />
etikata). Celta <strong>na</strong> ovaa a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> Hart e da gi formulira karakteristikite<br />
<strong>na</strong> pravniot pozitivizam, no i da ja <strong>na</strong>glasi nedopu{tenosta <strong>na</strong><br />
me|usebnoto me{awe <strong>na</strong> ovie oddeleni z<strong>na</strong>~ewa, za{to tuka se raboti<br />
za celosno razli~ni doktrini taka {to pogre{nosta <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> teza ne<br />
implicira deka avtomatski se pogre{ni i osta<strong>na</strong>tite. Vo ovaa smisla<br />
se <strong>na</strong>glasuva deka Bentam i Ostin gi zastapuvaa prvata, vtorata i tretata<br />
teza, dodeka Hart ja prifa}a samo vtorata i tretata teza, no za su-<br />
587
{tinskata karakteristika <strong>na</strong> pozitivizmot sepak ja smeta tezata za<br />
razdelenosta <strong>na</strong> moralot i <strong>pravoto</strong>, odnosno deka nikakov odnos sprema<br />
pravdata ili drugite moralni vrednosti ne e nu`en za opredeluvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Nakratko, sledej}i go Bentam i Ostin, Hart smeta deka postoeweto<br />
i sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> mo`at da se identifikuvaat so<br />
ogled <strong>na</strong> op{testvenoto poteklo <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, <strong>na</strong> primer, so zakonodavstvoto<br />
ili op{testveniot obi~aj, a ne so povikuvawe <strong>na</strong> moralot. Me-<br />
|utoa, toa ne e inkopatibilno so mo`nosta soglasnosta so moralnite<br />
principi da se zeme za ekspliciten kriterium <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta validnost,<br />
kako {to toa e slu~aj so mnogu moderni ustavi vo koi se vgradeni moralni<br />
standardi. 1135<br />
- Na krajot od ovie razgleduvawa, ne mo`eme a da ne se zadr`ime<br />
i <strong>na</strong> sovremeni razmisluvawa koi, poa|aj}i od "<strong>na</strong>u~anta filozofija"<br />
od po~etokot <strong>na</strong> 20 vek, nu`no otvoraat i poi<strong>na</strong>kov pristap kon<br />
pravdata. Ako se trgne deka pravdata e eti~ka cel, a ottamu i cel i <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>, mo{ne uverlivo zvu~at stavovite spored koi eti~kite celi<br />
ne se od spoz<strong>na</strong>en karakter. Spored nivnite privrzanici vo niv<strong>na</strong>ta<br />
a<strong>na</strong>liza empiriskata filozofija ne mo`e da <strong>na</strong>vleze. Taa mo`e da gi<br />
ispituva samo odnosite me|u celite, me|utoa ne i samite celi. Eti~kite<br />
celi se "zapovedi" i "volevi odluki" i ne mo`at da bidat nitu<br />
vistiniti ni la`ni. Tie imaat instrumentalno z<strong>na</strong>~ewe, t.e. izviraat<br />
od <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj lu|eto upotrebuvaat opredeleni normi. Ottamu, <strong>na</strong>u-<br />
~<strong>na</strong>ta etika e mo`<strong>na</strong> samo kako svoevid<strong>na</strong> tehnika: taa mo`e da ispituva<br />
kako mo`at da se ostavarat opredeleni celi, me|utoa taa ne mo`e<br />
tie celi da gi opravda i teoretski da gi obrazlo`i. Soodvetno <strong>na</strong> toa,<br />
logi~ki ni se <strong>na</strong>metnuva zaklu~okot deka i <strong>pravoto</strong> mo`e da se javi<br />
samo kako tehnika kade edinstveno e mo`no ispituvawe <strong>na</strong> ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata, no ne i kako taa da se opravda i teoretski da se obrazlo`i.<br />
No da ostavime seto ova da ni go objasni Rajhenbah. Spored nego,<br />
<strong>na</strong> moralnoto upatstvo mu e svojstveno {to se smeta za zapoved i {to se<br />
odnesuva <strong>na</strong> <strong>na</strong>s samite. Ottamu, mislime deka <strong>na</strong>{iot volev akt e<br />
vtorostepen, deka se javuva kako otpovik <strong>na</strong> zapovesta <strong>na</strong> povisok avtoritet.<br />
Me|utoa, ne sekoga{ e jasno za koj avtoritet stanuva zbor.<br />
Nekoi tvrdat deka toa e bog, drugi deka e toa niv<strong>na</strong>ta sovest, demon ili<br />
moralen zakon vo niv samite. O~igledno deka jazikot <strong>na</strong> ovie tolkuvawa<br />
e slikovit. 1136 Psiholo{ki zemeno moralata zapoved se obele`uva<br />
1135<br />
Stepanovi}-Todorovi}, S. op. cit. str. 15.<br />
1136<br />
Koga }e <strong>na</strong>ide <strong>na</strong> pra{awa <strong>na</strong> koi ne e sposoben da odgovori, fiolozofot<br />
ne mo`e da mu odolee <strong>na</strong> isku{enieto <strong>na</strong>mesto objasnuvawe da ni ponudi<br />
slikovit jazik... Toj ne se vozdr`uva svojot sistem da go razviva so slikovit<br />
jazik, za{to pogre{no go sfa}a jazikot <strong>na</strong> <strong>na</strong>u~noto objasnuvawe... Vo celokup<strong>na</strong>ta<br />
istorija <strong>na</strong> filozofijata <strong>na</strong>o|ame deka filozofskiot duh se zdru`uva<br />
so poetskata voobrazenost: <strong>na</strong> pra{awata koi gi postavuva filozofot<br />
588
kako volev akt sleden so ~uvstvo <strong>na</strong> obvrska, koj va`i za <strong>na</strong>s kako i za<br />
drugite lu|e. Smetame, <strong>na</strong> primer, deka pru`aweto pomo{ sekoga{<br />
koga toa e mo`no <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi taa im e potreb<strong>na</strong>, e obvrska i za <strong>na</strong>s<br />
samite i za site drugi lu|e. ^uvstvoto <strong>na</strong> obvska gi sledi edinstveno<br />
moralnite volevi streme`i. Ako nekoj saka da stane in`iner, obi~no<br />
nema da se po~uvstvuva dol`en da se re{i <strong>na</strong> toa, nitu pak }e saka i<br />
drugite lu|e da imaat ista cel. Moralnite obvski se razlikuvaat od<br />
drugite tokmu po ~uvstvoto <strong>na</strong> op{tata obvrska.<br />
Me|utoa, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in mo`eme da ja objasnime okolnosta deka<br />
tie moralni sakawa se javuvaat kako vtorostepeni, kako izraz <strong>na</strong> nekoja<br />
obvrska. Mislam, veli Rajhenbah, deka objasnuvaweto se sostoi vo<br />
toa {to tie sakawa ni gi <strong>na</strong>lo`uva <strong>na</strong>{ata op{testve<strong>na</strong> grupa, ili so<br />
drugi zborovi, deka tie sakawa po svojata priroda se grupni. Vo toa<br />
poteklo le`i objasnuvaweto za nivnoto <strong>na</strong>dli~no dostoinstvo i za<br />
pot~inetosta koja ja ~uvstvuvame pri donesuvaweto <strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta odluka.<br />
Vo psiholo{ka smisla toa poteklo e razbirlivo. Nalo`uvawe pravila<br />
koi ja zabranuvaat kra`bata, ubistvoto itn. be{e nu`no zaradi<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> grupata. Od pokolenie vo pokolenie poedinecot be{e<br />
<strong>na</strong>viknuvan <strong>na</strong> tie pravila, a i samite vo tekot <strong>na</strong> vospituvaweto pomi<strong>na</strong>vme<br />
preku istiot proces <strong>na</strong> <strong>na</strong>viknuvawe. Toga{ ne e ni ~udo {to ~uvstvuvame<br />
deka moralnite zapovesti se odnesuvaat <strong>na</strong> <strong>na</strong>s samite, vsu{-<br />
nost, taka e. Ako se smeta deka ~uvstvuvaweto <strong>na</strong> dol`nost mu e svojstveno<br />
<strong>na</strong> moralnite celi, takvoto sfa}awe ja odrazuva okolnosta deka<br />
moralnite celi <strong>na</strong>silno ni se vsadeni vo glavata bilo preku avtoritetot<br />
<strong>na</strong> tatkoto ili u~itelot, bilo preku pritisokot <strong>na</strong> grupata vo koja<br />
sme `iveele. 1137<br />
Me|utoa, Rajhenbah ne smeta taka. Toj trgnuva od stavot deka<br />
moralnite upatstva se volevi, deka gi izrazuvaat volevite odluki <strong>na</strong><br />
govornikot. Na prv pogled, veli <strong>na</strong>tamu Rajhenbah, toj zaklu~ok mo`e<br />
da nî razo~ara. Kako da nemame nikakva cvrsta osnova vrz koja bi mo`ele<br />
da go zasnovaem <strong>na</strong>{eto sakawe. Me|utoa, dali mo`eme samite da<br />
primame zapoved za da po~uvstvuvame deka imame pravo da í se pridr-<br />
`uvame i za da barame da í se pridr`uvaat i drugite? Tokmu toa ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> dol`nost predizvikano vo onie koi ja primaat voljata <strong>na</strong> grupata<br />
filozofite pogre{no ja protolkuvaa kako a<strong>na</strong>log<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
nu`nosta, kako prisilba <strong>na</strong> nekakov razumski zakon ili nekakov uvid<br />
vo svetot <strong>na</strong> ideite. So ogled <strong>na</strong> toa {to otkrivme deka taa a<strong>na</strong>logija<br />
ne e odr`iva, deka ~uvstvoto <strong>na</strong> dol`nost ne mo`e da se pretvori vo<br />
izvor <strong>na</strong> validnosta <strong>na</strong> etikata, treba da go zaboravime toa povikuvaodgovorite<br />
gi dava poet. Ottamu, pri ~itaweto tekstovi vo koi se izlo`uvaat<br />
filozofski sistemi treba da se skoncentrirame <strong>na</strong> postavenite pra{awa, a<br />
ne <strong>na</strong> dadenite odgovori. Rajhenbah, H. Ra|enje <strong>na</strong>u~ne filozofije, Nolit, Beograd,<br />
1964, str. 52-53 i 89.<br />
1137<br />
Ibid, str. 281-282.<br />
589
we <strong>na</strong> dol`nosta, da gi otfrlime patericite koi ni bile potrebni, da<br />
zastaneme <strong>na</strong> sopstveni noze i da se vodime od svoite sakawa, ne zatoa<br />
{to tie se vtorostepeni, tuku zatoa {to se <strong>na</strong>{i. Samo ~ovek so iskol-<br />
~e<strong>na</strong> moralnost mo`e da tvrdi deka <strong>na</strong>{ata volja e lo{a dokolku ne e<br />
otpovik <strong>na</strong> tu|a <strong>na</strong>redba. Va{iot odgovor glasi, opravdano e izgleda<br />
deka sekoj sebesi si postavuva moralni upatstva. Me|utoa, <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in<br />
nekoj mo`e da bara do negovite upatstva da se pridr`uva drug? Vie ne<br />
povikuvate da se vodime od svoite li~ni sakawa i da ne se ~uvstvuvame<br />
kako prima~i <strong>na</strong> zapovedi i vo ist mig vie <strong>na</strong> site im davate pravo da<br />
im postavuvaat zapovedi <strong>na</strong> drugite. Neli e toa protivre~no? Tolkuvaweto<br />
<strong>na</strong> zapovedite kako sakawa izgleda doveduva do zaklu~ok deka<br />
sekoj mo`e da to pravi o<strong>na</strong> {to mu e volja, t.e. do a<strong>na</strong>rhizam. 1138<br />
Na ovoj prigovor Rajhenbah odgovara deka negova cel e da rasprava<br />
za prirodata (osnovata) <strong>na</strong> moralnosta, a ne za sporni moralni<br />
pra{awa. Negova cel ne e da dava moralni upatstva. 1139 Naprotiv, kako<br />
{to veli samiot: "Jas ne smetam deka nekoi moi osnovni moralni upatstva<br />
se razlikuvaat od va{ite. Nie sme proizvod <strong>na</strong> isto op{testvo -<br />
vie i jas, pa od svoeto ra|awe nosime vo sebe osnovi <strong>na</strong> demokratijata.<br />
Mo`eme da se razlikuvame vo mnogu pogledi - mo`ebi po pra{aweto<br />
dali dr`avata treba da poseduva sredstva za proizvodstvo, dali treba<br />
da se ubla`i zakonot za razvod, dali treba da se osnova svetska vlada<br />
za <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d atomskata bomba. Me|utoa, za takvi problemi mo`eme da<br />
raspravame ako dvajcata go prifatime moralnoto <strong>na</strong>~elo koe mu se<br />
sprotivstavuva <strong>na</strong> va{eto a<strong>na</strong>rhisti~ko <strong>na</strong>~elo. Toa e <strong>na</strong>~eloto: Sekoj<br />
ima pravo samiot sebesi da si postavuva moralni zapovedi i od sekogo<br />
da bara da se pridr`uva do tie zapovedi." 1140 Ova <strong>na</strong>~elo, veli Raj-<br />
1138<br />
Ibid, str. 287-288.<br />
1139<br />
Mo`e da ja razbereme `elbata moralnite upatstva da se utvrdat so<br />
moral<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong>: me|utoa, <strong>na</strong>u~niot filozof mora da ja <strong>na</strong>pu{ti potragata<br />
kon moralni <strong>na</strong>soki koja drugite filozofi gi zavede moralnosta da ja<br />
sfa}aat kako forma <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vawe stek<strong>na</strong>ta so uvid vo vi{ata svest. Visti<strong>na</strong>ta<br />
doa|a od <strong>na</strong>dvor: {to e vistinito doz<strong>na</strong>vame so posmatrawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{nite<br />
objekti. Me|utoa etikata doa|a od v<strong>na</strong>tre: taa izrazuva sakawe, a ne postoewe.<br />
Od <strong>na</strong>u~niot filozof se bara tokmu taka da gi pre<strong>na</strong>so~i svoite filozofski<br />
`elbi. Onie koi se sposobni da upravuvaat so svoite `elbi }e otkrijat<br />
deka so toa dobivaat mnogu pove}e odo{to gubat. Ibid, str. 299.<br />
1140<br />
I <strong>na</strong>tamu: "So ova demokratsko <strong>na</strong>~elo i precizno izrazuvam deka<br />
sekoj treba da se vodi vo svoite sakawa {to po va{e mislewe e protivre~no<br />
<strong>na</strong> moeto tvrdewe deka sekoj mo`e da im postavuva zapovedi <strong>na</strong> drugite. Dopu{tete<br />
mi sega da poka`am deka toa <strong>na</strong>~elo ne mu protivre~i <strong>na</strong> sebesi. Da<br />
zememe, <strong>na</strong> primer, da postavam zapoved: ako vo nekoja ku}a <strong>na</strong> sekoj nejzin<br />
`itel doa|a pove}e od ed<strong>na</strong> soba, toj vi{ok <strong>na</strong> sobi treba da im se dodeli <strong>na</strong><br />
onie koi nemaat svoja soba. Vie postavuvate zapoved deka nikoj ne treba da go<br />
prisiluvate vratata <strong>na</strong> svojata ku}a da ja otvora <strong>na</strong> drugite. Vie vo svojata<br />
590
henbah, ne go izveduvam od samiot razum i ne go prika`uvam kako rezultat<br />
<strong>na</strong> nekoja filozofija. Jas samo izrazvam <strong>na</strong>~elo koe se <strong>na</strong>o|a vo<br />
osnovata <strong>na</strong> siot politi~ki `ivot <strong>na</strong> demokratskite zemji, svesen deka<br />
podr`uvaj}i go se poka`uvam kako proizvod <strong>na</strong> svoeto vreme. Me|utoa,<br />
otkriv deka toa <strong>na</strong>~elo mi dava mo`nost svoite sakawa da go rasprostiram<br />
i vo golema mera da im se pridr`uvam: ottamu, toa <strong>na</strong>~elo go zemam<br />
kako svoja moral<strong>na</strong> zapoved. Ne tvrdam deka toa va`i za site op{testva:<br />
ako jas kako proizvod <strong>na</strong> edno op{testvo bi se <strong>na</strong>{ol vo nekoe<br />
drugo op{testvo, mo`ebi svoeto <strong>na</strong>~elo bi go izmenil. Toa <strong>na</strong>~elo ne e<br />
eti~ka doktri<strong>na</strong> koja odgovara <strong>na</strong> site pra{awa za toa {to treba da<br />
pravime. Toa e samo povik za aktivno u~estvo vo borba <strong>na</strong> mislewa.<br />
Razlikite vo sakawata ne mo`at da se izmirat so povikuvawe <strong>na</strong> eti~ki<br />
sistem ~ii tvorec e nekakov u~en ~ovek. Niv mo`e da gi <strong>na</strong>dvladee<br />
samo sudirot <strong>na</strong> mislewa me|u poedinecot i negovata sredi<strong>na</strong>, rasprava<br />
i prisilni okolnosti. Moralnite proceni se oblikuvaat vo tekot <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{ite dejnosti. Nie dejstvuvame <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in, razmisluvame za<br />
o<strong>na</strong> {to sme go storile, razgovarame za toa so drugite i povtorno dejstvuvame,<br />
me|utoa ovojpat <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in koj go smetame za podobar. So svoite<br />
postapki sakame da pronikneme vo svoite `elbi se u~ime <strong>na</strong> gre{-<br />
kite i ~esto se slu~uva duri toga{ koga ne{to }e storime da doz<strong>na</strong>eme<br />
dali tokmu toa sakavme da go storime. Na{ite volevi celi nemaat jasnost<br />
<strong>na</strong> vizija, tuku pretstavuvaat potsves<strong>na</strong> ili polusves<strong>na</strong> pozadi<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite stavovi, a onie koi ni izgledaat jasni i bleskaat kako yvezdi<br />
koi ni go poka`uvaat patot, ~esto ja gubat svojata privle~nost<br />
{tom se ostvarat.<br />
Nitu eden ~ovek koj saka da ja prou~uva etikata ne treba z<strong>na</strong>~i<br />
da odi kaj filozof, tuku tamu kade {to so borba se re{avaat spornite<br />
moralni pra{awa, vo zaednicata <strong>na</strong> nekoja grupa vo koja se `ivee so<br />
pocelosen `ivot, blagodarej}i mu <strong>na</strong> <strong>na</strong>tprevarot <strong>na</strong> razli~nite sakawa<br />
- bilo da e toa grupa <strong>na</strong> politi~ka partija, sindikal<strong>na</strong> podru`nica,<br />
stru~no zdru`enie, skija~ki klub, grupa <strong>na</strong> eden klas sozdaden vo tekot<br />
<strong>na</strong> zaedni~ko u~ewe. Tuka }e se iskusi {to z<strong>na</strong>~i spotivstavuvaweto <strong>na</strong><br />
svoite <strong>na</strong> tu|ite sakawa i {to z<strong>na</strong>~i da se prilagodi <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> gruku}a<br />
imate soba pove}e i jas baram taa da se dodeli <strong>na</strong> `rtvata od nedostig <strong>na</strong><br />
stanovi. Ako poseduvam mo} so posredstvo <strong>na</strong> avtoritetot <strong>na</strong> vladata svoeto<br />
barawe da go sprovedam so sila - da ka`eme taka {to svojata odredba po pat <strong>na</strong><br />
referendum }e ja pretvoram vo zakon - i toa }e go storam duri. Me|utoa, vi<br />
ostavam pravo <strong>na</strong> barawe takvoto barawe da bide otpovikano. Tokmu toa e razlikata<br />
me|u <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> izvr{uvawe <strong>na</strong> opredeleno dejstvie i <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> barawe<br />
so izvr{uvaweto <strong>na</strong> opredeleno dejstvie da se spasi moeto <strong>na</strong>~elo od protivre~nosta.<br />
Od vas baram da postapite <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in, me|utoa ne baram<br />
da se otka`ete od va{eto barawe taka da ne postapite. Demokratijata treba<br />
da bide takva i taka, vsu{nost, se razre{uva sudirot <strong>na</strong> razli~nite barawa vo<br />
edno demokratsko op{testvo. Ibid, str. 290-291.<br />
591
pata. Ako etikata se zanimava so sakawata, toga{ taa i gi uslovuva so<br />
vlijanieto <strong>na</strong> grupata. Zastapnikot <strong>na</strong> individualizmot projavuva<br />
kratkovidost previduvaj}i go volevoto zadovoluvawe predizvikano od<br />
pripadnosta <strong>na</strong> grupata. Uslovuvaweto <strong>na</strong> sakaweto so voljata <strong>na</strong> grupata<br />
}e go smetame za korisno ako <strong>na</strong> grupata í dademe podr{ka, a {tetno<br />
ako <strong>na</strong> grupata í se sprotivstavime. Me|utoa, morame da priz<strong>na</strong>eme<br />
deka takvoto vlijanie grupata <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> vr{i. 1141<br />
Ottamu, doa|ame do poslednoto pra{awe {to si go postavuva<br />
Rajhenbah: kako e toga{ mo`no sakawata vo ed<strong>na</strong> grupa da se prei<strong>na</strong>~uvaat<br />
i ograni~uvaat? Takvoto prilagoduvawe <strong>na</strong> potrebite <strong>na</strong> grupata,<br />
veli toj, ~esto e ote`<strong>na</strong>to so privrzanosta <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta etika. Ako<br />
<strong>na</strong> nekoj ~ovek mu e vleano vo glavata deka moralnite pravila se apsolutni<br />
vistini toa vo mnogu }e go spre~uva tie pravila da gi otfrli,<br />
pa mo`e da se slu~i vrz nego da ne deluva uslovuvaweto so vlijanieto<br />
<strong>na</strong> grupata. Obratno, ako z<strong>na</strong>e deka moralnite pravila se od voleva<br />
priroda toj donekade }e bide podgotven svoite celi da gi izmeni koga<br />
}e uvidi deka edinstveno <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in mo`e da se soglasi so drugite<br />
lu|e. Prilagoduvaweto <strong>na</strong> celite <strong>na</strong> eden ~ovek kon celite <strong>na</strong> drugite<br />
lu|e e su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> op{testvenoto vospituvawe. Naivniot egoizam <strong>na</strong>o-<br />
|a <strong>na</strong> otpor ako mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> egozimot <strong>na</strong> drugite i egoistot<br />
<strong>na</strong>brzo }e otkrie deka podobro pominuva koga sorabotuva so grupata. 1142<br />
Izmiruvaj}i gi barawata <strong>na</strong> op{testvoto i barawata <strong>na</strong> poedincite<br />
op{testve<strong>na</strong>ta sorabotka go zadovoluva ~ovekot mnogu podlabko odo-<br />
{to negovoto tvrdoglavo odbivawe da se otka`e od negovite celi.<br />
Taka ~ovekot vospitan <strong>na</strong> etikata da i pristapuva kako empirist polesno<br />
}e mu se prilagodi <strong>na</strong> op{testvoto odo{to apsolutistot. So ova ne<br />
podrazbiram deka empiristot e ~ovek koj lesno pravi kompromisi. Kolku<br />
i da e volen od grupata da u~i, toj isto taka e podgotven da ja <strong>na</strong>so-<br />
~i gurpata kon ostvaruvawe <strong>na</strong> svoite li~ni sakawa. Toj z<strong>na</strong>e deka op{-<br />
testveniot <strong>na</strong>predok ~esto treba da mu se pripi{e <strong>na</strong> istrajnosta <strong>na</strong><br />
poedincite koi bile posilni od grupata, pa postojano }e se obiduva<br />
1141<br />
Ibid, str. 291-292.<br />
1142<br />
Vo ovaa smisla ne mo`am, a da ne se potsetam od ed<strong>na</strong> epizoda od<br />
obi~nioit `ivot. Eden prijatel mi go postavi slednovo pra{awe: "Zamisli<br />
oded<strong>na</strong>{ site lu|e <strong>na</strong> svetot da se skame<strong>na</strong>t, a samo ti da ostane{, neli toa bi<br />
bila <strong>na</strong>jgolema sre}a da stane{ sopstvenik <strong>na</strong> sî {to postoi, <strong>na</strong> site zgradi,<br />
avtomobi, avioni, so eden zbor gospodar <strong>na</strong> sî? Mu rekov deka mo`am da go zamislam<br />
prvoto no ne i vtoroto. I toga{ po~<strong>na</strong>a negovite otstapki: "Dobro de,<br />
pokraj tebe da osta<strong>na</strong>t i tvoite bliski." Nemo`am da zamislam. "Dobro de,<br />
barem i po eden va{ prijatel." Nemo`am da zamislam. "Ami, i eden, lekar,<br />
eden avijati~ar i nekolkumi<strong>na</strong> {to }e se gri`at za strujata, parnoto, vodata i<br />
barem eden kelner koj koga }e odi{ <strong>na</strong> odmor, }e te slu`i dodeka ti le`i{ i<br />
u`iva{." Toga{ go pra{av ne{to i jas: "A {to }e rabotam? "Dobro de, i<br />
<strong>na</strong>brzo se otka`a od idejata za skamenuvaweto.<br />
592
grupata {to pove}e da ja izmeni. Zaemnoto deluvawe <strong>na</strong> poedinecot i<br />
grupata ostava posledici kako <strong>na</strong> poedinecot taka i <strong>na</strong> grupata. Na toj<br />
<strong>na</strong>~in, eti~kata opredelenost <strong>na</strong> ~ovekovoto op{testvo e proizvod <strong>na</strong><br />
zaemnoto prilagoduvawe. Razbivaweto <strong>na</strong> odnosite me|u rali~nite<br />
celi vo toj proces igra ograni~e<strong>na</strong> uloga. Pova`<strong>na</strong> e ulogata <strong>na</strong> nesoz<strong>na</strong>jnite<br />
psiholo{ki vlijanija koi poedinecot gi vr{i <strong>na</strong> poedinecot,<br />
poedinecot <strong>na</strong> grupata i grupata <strong>na</strong> poedinecot. Borbata me|u razli~nite<br />
sakawa e dvi`e~ka sila <strong>na</strong> celokupniot eti~ki razvoj. Ottamu,<br />
mo`eme da prifatime deka vode~ka uloga vo menuvaweto <strong>na</strong> moralnite<br />
proceni igra mo}ta - ako ja merime so koja bilo forma <strong>na</strong> uspehot {to<br />
go postignuvame istaknuvaj}i go svoeto sakawe <strong>na</strong>sproti <strong>na</strong> sakawata<br />
<strong>na</strong> drugite. So ova <strong>na</strong>j{iroko z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> toj zbor ne e opfate<strong>na</strong> samo<br />
vooru`e<strong>na</strong>ta mo}. Drugite formi <strong>na</strong> mo} mo`at da postig<strong>na</strong>t poed<strong>na</strong>kov,<br />
pa duri i pogolem uspeh: mo}ta <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta organizacija,<br />
mo}ta <strong>na</strong> op{etstvenite klasi ~ii pripadnici pro<strong>na</strong>{le zaedni~i<br />
interesi, mo}ta <strong>na</strong> grupite koi sorabotuvaat, mo}ta <strong>na</strong> govorot i pi-<br />
{uvaweto, mo}ta <strong>na</strong> poedinecot koj so svoeto vpe~atlivo povedenie ja<br />
formira matricaat <strong>na</strong> povedenie <strong>na</strong> grupata. Da, tokmu mo}ta gi opredeluva<br />
op{testvenite odnosi. Me|utoa, treba da se vardime od zabludite<br />
deka, doveduvaj}i ja do kone~niot dobar zavr{etok, so borbata za<br />
mo} upravuva <strong>na</strong>d~ove~ki avtoritet, a treba da se vardime i od soodvet<strong>na</strong>ta<br />
zabluda deka dobroto treba da se definira kako <strong>na</strong>jvisoka mo}.<br />
Vidovme deka o<strong>na</strong> {to go smetame za nemoralno premnogu ~esto pobeduva,<br />
deka prose~nosta i klasniot egoizam imaat premnogu uspeh. Svoite<br />
volevi celi ne se obiduvame da gi ostvarime so fa<strong>na</strong>tizmot <strong>na</strong> prorokot<br />
<strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta visti<strong>na</strong>, tuku so istrajnosta <strong>na</strong> ~ovek koj se potpira<br />
<strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta volja. Problemot <strong>na</strong> moralnoto postapuvawe, kako<br />
ni problemot <strong>na</strong> predviduvaweto <strong>na</strong> idni<strong>na</strong>ta ne mo`e da se re{i so<br />
postavuvawe <strong>na</strong> pravila koi garantiraat uspeh. Takvi pravila nema.<br />
Zatoa, Rahenbah, prepora~uva da ne mu veruvame <strong>na</strong> nitu eden filozof<br />
koj ni veli deka ja otkril kone~<strong>na</strong>ta visti<strong>na</strong>. Ne veruvajte mu nitu ako<br />
vi ka`e deka go poz<strong>na</strong>va kone~noto dobro ili deka mo`e da ja doka`e<br />
nu`nosta za ostvaruvaweto <strong>na</strong> toa dobro. Toj samo gi povtoruva gre{kite<br />
koi negovite prethodnici gi pravea dve iljadi godini. Vreme e <strong>na</strong><br />
takvoto filozofirawe da mu se stavi kraj. Pobarajte od filozofot da<br />
bide skromen kako <strong>na</strong>u~nikot: mo`da toga{ }e ima uspeh kolku i <strong>na</strong>u~nikot.<br />
Me|utoa, ne go pra{uvajte {to treba da pravite. Slu{ajte ja<br />
sopstve<strong>na</strong>ta volja i obidete se da ja soedinite so voljata <strong>na</strong> drugite.<br />
Svetot nema druga cel nitu smisla osven o<strong>na</strong>a koja mu ja davate. 1143<br />
1143<br />
Rajhenbah, H. op. cit. str. 294-296. Spekulativ<strong>na</strong>ta filozofija te`ne{e<br />
moralnite upatsva da gi utvrdi isto kako {to go postavi apsolutnoto<br />
spoz<strong>na</strong>vawe. Se smeta{e deka razumot go dava ne samo spoz<strong>na</strong>jniot, tuku i moralniot<br />
zakon: eti~kite pravila }e bidat otkrieni so vizija sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a<br />
koja gi obelodenuva kone~nite pravila <strong>na</strong> vsele<strong>na</strong>ta. Nau~<strong>na</strong>ta filozofija<br />
593
6. TAGENDAT<br />
Spored Tagendat, interesot za pravdata treba da se pomesti <strong>na</strong><br />
distributiv<strong>na</strong>ta pravda. Glavniot problem <strong>na</strong> ditributiv<strong>na</strong>ta pravednost,<br />
pak se odnesuva <strong>na</strong> toa kako mora da izgleda praviloto <strong>na</strong> raspredelbata:<br />
dali site zaslu`uvaat ed<strong>na</strong>kva koli~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobra koi se raspodeluvaat<br />
ili ne? Od po~etokot <strong>na</strong> razmisluvawe za toj problem se<br />
soo~uvaat dve pozicii. Ed<strong>na</strong>ta e egalitar<strong>na</strong>, a drugata o<strong>na</strong>a koja ja zastapuva{e<br />
Aristotel, a koja Tagendat ja <strong>na</strong>rekuva aristotelovska. Taa<br />
veli: ed<strong>na</strong>kvo treba da im se dade samo <strong>na</strong> onie koi zaslu`uvaat ed<strong>na</strong>kvo:<br />
bi bilo nepravedno <strong>na</strong> onie koi zaslu`uvaat need<strong>na</strong>kvo da im se<br />
dade (podeli) ed<strong>na</strong>kvo. Toa e mestoto <strong>na</strong> koe mnogu moderni avtori kako<br />
Rouls i Akerman ednostavno go pretpostavuvaat egalitarniot poim <strong>na</strong><br />
pravednost. Pritoa, spored Tagendat, va`no e da se vidi deka megu ovie<br />
dve pozicii postoi podudirawe. Prvo, zastapnikot <strong>na</strong> egalitarniot<br />
poim se soglasuva so aristotelovecot vo toa deka, ako dve lica zaslu-<br />
`uvaat need<strong>na</strong>kvo, bi bilo nepravedno da im se dade ed<strong>na</strong>kvo. Toj samo<br />
ne saka razli~nite lu|e da imaat razli~ni zaslugi, z<strong>na</strong>~i da se razlikuvaat<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to e merodaven za raspredelbata. Vtoro, i pova`no,<br />
aristotelovecot se soglasuva so zastapnikot <strong>na</strong> egalitarniot poim vo<br />
toa deka, ako ne mo`at da se <strong>na</strong>vedat relevantni pri~ini za need<strong>na</strong>kva<br />
zasluga, treba da se raspodeli ed<strong>na</strong>kvo. Dali e toa nu`no mo`e dobro<br />
da se ilustrira so primerot <strong>na</strong> deleweto <strong>na</strong> tortata koj ~esto se upotrebuva<br />
za pra{aweto <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravednost. Ako tortata<br />
treba da se raspredeli<strong>na</strong> pove}e deca, mo`at da se <strong>na</strong>vedat razli~ni<br />
pri~ini za need<strong>na</strong>kva raspredelba. Edno dete bi mo`elo da izjavi deka<br />
e mnogu gladno - toa e tn. argument od potreba. Vtoroto bi mo`elo da<br />
ka`e deka majkata ve}e mu vetila polovi<strong>na</strong> torta - argument od stek<strong>na</strong>ti<br />
prava. Tretoto bi mo`elo da <strong>na</strong>vesti deka rabotelo za majkata -<br />
argument od zasluga vo potes<strong>na</strong> smisla (u~inok). ^etvrtoto dete bi mo-<br />
`elo da ka`e deka mu pripa|a pogolemo par~e za{to e prvorodeno - taa<br />
pri~i<strong>na</strong> se sveduva <strong>na</strong> toa deka toa od<strong>na</strong>pred ima pogolema vrednost.<br />
Site <strong>na</strong>vedeni pri~ini mo`at da bidat relevantni. Me|utoa, ako ne<br />
mo`e da se <strong>na</strong>vede nitu ede<strong>na</strong> relevant<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>, toga{ preostanuva<br />
samo egalitar<strong>na</strong>ta podelba. Ne mora da se <strong>na</strong>vede samo nekoja pri~i<strong>na</strong>,<br />
tuku mora da bide i paluzibilno deka e i relevante<strong>na</strong>. Koga nekoe dete<br />
celosno ja otfrli zamislata za istaknuvaweto <strong>na</strong> moralnite pravila. Spored<br />
nea, moralnite celi se akti <strong>na</strong> sakawe, a ne <strong>na</strong> spoz<strong>na</strong>vawe: <strong>na</strong> poimskata sodr`i<strong>na</strong><br />
í se dostapni samo odnosite me|u celite ili me|u celite i sredstvata.<br />
Osnovnite eti~iki pravila ne mo`eme da gi opravdame so spoz<strong>na</strong>vawe, a privrzani<br />
im sme edinstveno zatoa {to gi sakame i {to sakame kon istite pravila<br />
da se pridr`uvaat site lu|e. Sakaweto ne mo`e da se izvede od spoz<strong>na</strong>vaweto<br />
^ovekovata volja samata sebesi se sozdava i sama <strong>na</strong> sebe si sudi. Ibid,<br />
str. 298.<br />
594
i ka`alo deka nemu mu pripa|a pogolemo par~e, za{to ima sini o~i,<br />
toa bi se otfrlilo kako irelevantno (osven ako ne se priz<strong>na</strong>t dopolnitelni<br />
primesi).<br />
Spored toa, aristotelovecot go pretpostavuva egalitarniot<br />
poim kako osnova: ed<strong>na</strong>kvata raspredelba i za nego e praved<strong>na</strong> ako nema<br />
pri~ini koi govorat protiv nea. Zatoa e pogre{no, veli Tagendat,<br />
koga se pravat obidi <strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong>ta pozicija da í se <strong>na</strong>metne nu`nost<br />
<strong>na</strong> primarno doka`uvawe. Na egalitar<strong>na</strong>ta pozicija po sebe ne i treba<br />
dokaz: nu`nost <strong>na</strong> doka`uvaweto - onus probandi - e <strong>na</strong> drugata stra<strong>na</strong>.<br />
Prvata alter<strong>na</strong>tiva koja se postavuva pri nekoja raspredelba e dali<br />
taa treba da bide samovol<strong>na</strong> ili nesamovol<strong>na</strong>? Ako ne e samovol<strong>na</strong> se<br />
sledi nekoe objektivno merilo. So toa se vleguva <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvoto koe se odrazuva i za Aristotel. Aristotelovecot razlikuva<br />
samo razli~ni klasi koi ja ograni~uvaat ed<strong>na</strong>kvosta, me|utoa vo ramkite<br />
<strong>na</strong> sekoja klasa taa se odrazuva. Duri podoc<strong>na</strong>, koga nekoja pri-<br />
~i<strong>na</strong> za need<strong>na</strong>kva raspredelba izgleda plauzibil<strong>na</strong>, onoj koj sepak ja<br />
smeta isprav<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvata raspredelba dospeva vo situacija da mora da<br />
ja doka`uva, z<strong>na</strong>~i samo relativno so ogled <strong>na</strong> nekoe ograni~uvawe <strong>na</strong><br />
svojata pozicija koja ve}e se ~ini deka e doka`a<strong>na</strong>. 1144<br />
Potoa Tagendat si go postavuva pra{aweto: dali imame pri~ini<br />
za ograni~uvawe <strong>na</strong> egalitarniot poim? i ved<strong>na</strong>{ poso~uva deka za<br />
odgovorot <strong>na</strong> toa pra{awe e va`no razlikuvaweto <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to toj go <strong>na</strong>rekuva<br />
primar<strong>na</strong> i sekundar<strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija. Vo primar<strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
go svrstuva o<strong>na</strong> {to e dadeno koga }e se pretpostavi deka postoi<br />
prethodno vrednosno razgrani~uvawe me|u lu|eto. Od toj vid<br />
be{e povikuvaweto <strong>na</strong> deteto <strong>na</strong> negovoto prvorodstvo. Na toa mu soodvetstvuvaat<br />
istoriski poz<strong>na</strong>tite diskrimi<strong>na</strong>cii: belite se povredni<br />
od oboenite, `enite se pomalku vredni i toj konstatira deka primarnoto<br />
diskriminirawe pove}e ne mo`e da se vtemeli. 1145<br />
Pod sekundarno diskriminirawegi podrazbira site formi <strong>na</strong><br />
1144<br />
Tugendhat, E. op. cit., str. 322-323. Protiv ovoj vid diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
se bore{e Marin Luter King (d-r po filozofija, roden vo 1929, a ubien vo<br />
Memfis, Tenesi <strong>na</strong> 4. 04. 1968), koj vele{e: Imav eden son... Sonuvav deka eden<br />
den <strong>na</strong> crvenkastite rit~iwa <strong>na</strong> Xorxija sinovite <strong>na</strong> nekoga{nite robovi i<br />
sinovite <strong>na</strong> nekoga{nite robovladeteli }e sedat <strong>na</strong> zaedni~kata masa <strong>na</strong> bratstvoto...<br />
Sonuvav deka eden den moite ~etiri deca }e `iveat kako pripadnici<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>cija <strong>na</strong> koja nema da im se sudi spored bojata <strong>na</strong> ko`ata, tuku spored<br />
zaslu|ite... So toa ubeduvawe se vra}am <strong>na</strong> jug za{to ova }e ni ovozmo`i od<br />
okeanot <strong>na</strong> o~aj da iscedime kapka <strong>na</strong>de`..." So ovie zborovi im se obrati<br />
Martin Luter King vo Va{ington (1963) nudej}i im <strong>na</strong> svoite bra}a crnci <strong>na</strong><br />
krajot <strong>na</strong> tunelot svetlost, vo vreme koga vo Alabama nitu eden crnec ne smeel<br />
da vleze vo bel park, da pie voda od bela ~e{ma, a taksistite ne primaa vo<br />
svoite vozila ku~iwa bez razlika dali se so ~etiri ili so dve noze.<br />
1145<br />
Ibid, str. 324.<br />
595
need<strong>na</strong>kva raspredelba koi isto taka mo`at da proizlezat i koga <strong>na</strong><br />
primarnoto ramni{te nema need<strong>na</strong>kvost. t.e. koga se pretpostavuva<br />
deka site imaat ed<strong>na</strong>kva vrednost. Sekako deka e logi~no deka mo`at<br />
da postojat pri~ini need<strong>na</strong>kvata raspredelba <strong>na</strong> dobrite i lo{ite ne-<br />
{ta da se smetaat za pravedni, odnosno tokmu za{to seto toa ed<strong>na</strong>kvo<br />
go po~ituvame. Toa povtorno mo`eme da go aplicirame <strong>na</strong> deleweto <strong>na</strong><br />
tortata. Majkata koja site svoi deca ed<strong>na</strong>kvo gi saka i po~ituva, pred<br />
deleweto <strong>na</strong> par~iwata <strong>na</strong> tortata sepak mo`e da smeta za pravedno<br />
o<strong>na</strong> dete za koe smeta deka posebno e gladno da dobie pove}e, a ed<strong>na</strong>kvo<br />
za nea i drugite pri~ini mo`at da bidat z<strong>na</strong>~ajni za praved<strong>na</strong> raspredelba.<br />
Osobeno tri aspekti se <strong>na</strong>veduvaat kako merilo <strong>na</strong> sekundar<strong>na</strong>ta<br />
need<strong>na</strong>kva raspredelba <strong>na</strong>mesto ed<strong>na</strong>kvosta: potrebata (gladnoto dete),<br />
zaslugata vo potes<strong>na</strong> smisla (u~inokot) i stek<strong>na</strong>tite prava<br />
(vetuvaweto <strong>na</strong> majkata). Izgleda deka tie tri aspekti ja relativiziraat<br />
distributiv<strong>na</strong>ta pravednost: tie í protivre~at <strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong>ta<br />
pravednost, a si protivre~at i me|usebno. Maclntyre duri misli deka<br />
tie protivre~nosti go rastvaraat moderniot poim <strong>na</strong> pravednosta i<br />
deka zatoa govorat protiv moderniot moral voop{to. Tagendat koj e<br />
protiv takvite zaklu~oci tvrdi deka mora da stane jasno deka tie aspekti<br />
vleguvaat vo igra <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> opredeleno ramni{te <strong>na</strong> distrbutiv<strong>na</strong>ta<br />
pravednost i deka ne mo`at da sta<strong>na</strong>t relevantni so ogled <strong>na</strong> raspredelbata<br />
<strong>na</strong> site vidovi <strong>na</strong> dobra. 1146 Taa stanuva toa duri <strong>na</strong> opredeleno<br />
ramni{te, za{to toa se onie gledi{ta <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kva raspodelba koi<br />
eventualno preostanuvaat i koga primarnoto diskriminirawe ve}e e<br />
isklu~eno, a so toa neposredno e povrzano toa deka, kako i da se raspodeleni<br />
drugite dobra vo slu~aj <strong>na</strong> isklu~uvawe <strong>na</strong> primarnoto diskriminirawe<br />
e sigur<strong>na</strong> barem ed<strong>na</strong>kvata raspredelba <strong>na</strong> pravata. Onie<br />
avtori koi smetaat deka distributiv<strong>na</strong>ta pravednost od<strong>na</strong>pred e rascepe<strong>na</strong><br />
so razli~ni gledi{ta, previduvaat deka tie gledi{ta ne prete`nuvaat<br />
kon ed<strong>na</strong>kvo priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> ~ovekovite prava. Lesno se previduva<br />
deka distributiv<strong>na</strong>ta pravednost ne se odnesuva samo <strong>na</strong> materijalnite<br />
dobra i deka vo celokup<strong>na</strong>ta moder<strong>na</strong> diskusija sekade kade {to<br />
pravata voop{to se zemaat predvid ed<strong>na</strong>kvosta se priz<strong>na</strong>va kako samorazbirliva:<br />
taa ed<strong>na</strong>kvost ve}e e eden rezultat <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta vo pra-<br />
{awe <strong>na</strong> primarnoto diskriminirawe. 1147<br />
1146<br />
Ibid, str. 326-327.<br />
1147<br />
Ibid, str. 327. Me|utoa pri raspredelbata <strong>na</strong> dobroto mo}ta izgleda<br />
deka otpa|aat barem prvite dve gledi{ta. Toa bi mo`elo da se saka da se osporuva<br />
za vtoroto gledi{te (zaslugata vo potes<strong>na</strong> smisla: sposobnosta). Za{to,<br />
ne mo`e li da se zamisli za popravedno vo zaedni~kite raboti da mo`at da<br />
odlu~uvaat onie koi za toa se vo pogolema mera posposobni? No lesno e da se<br />
vidi deka onoj koj se zalaga za preraspredelba <strong>na</strong> mo}ta poradi need<strong>na</strong>kvi sposobnosti<br />
toa voop{to ne go pravi od gledi{te <strong>na</strong> pravednosta, tuku od gledi-<br />
{te <strong>na</strong> korisnosta. Protivre~nosta koja tuka se pojavuva, z<strong>na</strong>~i ne e protive-<br />
596
Po ovie konstatacii, Tagendat preo|a kon ragleduvawe <strong>na</strong> raspredelbata<br />
<strong>na</strong> materijalnite dobra (koja ~esto pogre{no se posmatra<br />
kako edinstven problem <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravednost). Pritoa, va-<br />
`no e da se ka`e deka spored Tagendat, za kakvo i da e dobro koe treba<br />
da se raspredeli, <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravednost vo nikoj<br />
slu~aj ne mu e svojstveno deka treba sî da se raspredeli, tuku samo deka,<br />
ako ne{to treba da se raspredeli, raspredelbata treba da bide praved<strong>na</strong><br />
ako ne se saka da bide samovol<strong>na</strong>. 1148 Taka, distributiv<strong>na</strong>ta pravednost<br />
<strong>na</strong> materijalnite dobra stanuva relevant<strong>na</strong> samo koga ve}e e utvrdeno<br />
deka materijalnite dobra treba da se raspredelat, <strong>na</strong> primer, vo<br />
ed<strong>na</strong> koperaciska zaednica kako zaedni~ko podra~je vo koe site kolku<br />
{to mo`at pridonesuvaat kon zaedni~kiot prihod. Toga{ proizleguvaat<br />
<strong>na</strong>jprvin dve gledi{ta: pravednost spored potrebite i pravednost<br />
spored zasluga (pridonesot, u~inokot) i <strong>na</strong>tamu sekoe od ovie dve gledi{ta<br />
se relativizira so toa {to postojat prethodni dogovori (treto<br />
gledi{te). Za site niv e potrebno opravduvawe pri {to mora da imame<br />
<strong>na</strong> um deka se raboti za pri~ini za need<strong>na</strong>kva raspredelba. Egalitar<strong>na</strong>ta<br />
raspredelba e osnova i zatoa se postavuva pra{aweto vo koja mera<br />
taa treba da se ograni~i.<br />
Spored prvoto, gledi{teto <strong>na</strong> potrebite, po mislewe <strong>na</strong> Tagendat<br />
egalitar<strong>na</strong>ta raspredelba ne mo`e da se dovede vo pra{awe, za{to<br />
tamu kade {to se dadeni objektivnite potrebi se raboti za posebno<br />
obe{tetuvawe, odnosno pomo{ koja principielno ne zasega vo egalitar<strong>na</strong>ta<br />
raspredelba. 1149 [to se odnesuva do principot <strong>na</strong> Marks: "Sekoj<br />
spored sposobnostite, sekomu spored negovite potrebi," spored Tagendat<br />
odgovorot e mo{ne koncizen - "Marks mislel <strong>na</strong> op{testvoto<br />
~nost me|u razli~nite poimi <strong>na</strong> pravednost, tuku me|u razli~nite gledi{ta<br />
<strong>na</strong> pravednosta i korisnosta, za{to i korisnosta mo`e da bide moralno gledi-<br />
{te ako se odnesuva <strong>na</strong> site. Ibid, str. 327-328.<br />
1148<br />
Ibid, str. 328.<br />
1149<br />
Baraweto raspredelbata da ne se vr{i ed<strong>na</strong>kvo, tuku spored potrebite<br />
ima smisla samo ako pogolemite potrebi mo`at da se merat vo taa misnimal<strong>na</strong><br />
smisla {to so dobri pri~ini mo`e da se ka`e deka nekomu mu trebaat<br />
pove}e sredstva odo{to <strong>na</strong> nekoj drug, za{to ima pove}e potrebi. Tuka sega se<br />
~ini korisno da se razlikuvaat objektivnite od subjektivnite potrebi. Objektivno<br />
vtemelenite potrebi se dadeni koga nekoj e telesno invalidiziran, <strong>na</strong><br />
primer, slep, <strong>na</strong>grden, itn. Onoj koj ima potreba vo taa smisla spored objektivni<br />
kriteriumi e depriviligiran i, kako {to veli Akerman, mu treba "obe{-<br />
tetuvae." Na slepiot, <strong>na</strong> primer, mu se potrebni posebni pomagala. Onoj koj vo<br />
taa smisla }e dobie pove}e so toa samo se obe{tetuva deka ne{to mu nedostasuva.<br />
Taa forma <strong>na</strong> posebno zemawe predvid e pravo i ne mo`e da se podrazbira<br />
kako doveduvawe vo pra{awe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kva raspredelba. Toj<br />
argument va`i za site formi <strong>na</strong> posebnite potrebi, <strong>na</strong> primer, za bolnite i<br />
starite lica. Ibid, str. 330.<br />
597
<strong>na</strong> izobilstvo vo koe i o<strong>na</strong>ka bi mo`ele da bidat zadovoleni site potrebi.<br />
Me|utoa toa toga{ z<strong>na</strong>~i deka raspredelbata sleduva samata od<br />
sebe, toga{ nema sprotivstaveni barawa i vo toj voop{to ne e smisleno<br />
da se zboruva za pravednost, a Marks za toa bil svesen" (!) 1150<br />
Spored vtoroto gledi{teto <strong>na</strong> zasluga vo potes<strong>na</strong> smisla<br />
(u~inok, pridones), stavot <strong>na</strong> Tagendat e mo{ne precizen. Toj smeta<br />
deka "ovde mora da se pravi razlika mu|u posebnite sposobnosti i talentot<br />
od ed<strong>na</strong>, i trudot od druga stra<strong>na</strong>. Za merata <strong>na</strong> trudot, liceto<br />
mo`e da re{i samoto i se ~ini ispravno da mu se otvori toj pogolem<br />
prostor <strong>na</strong> sloboda: ako mu e podrago da tro{i pomalku vreme i energija<br />
vo odnos <strong>na</strong> drugite bi bilo nepravedno koga za svojata rabota<br />
sepak bi dobival isto obe{tetuvawe. Nasproti toa, ne mo`e da se<br />
objani zo{to nekoj koj ima pogolem talent treba da dobiva pogolem<br />
<strong>na</strong>domest. Z<strong>na</strong>~i i so ogled <strong>na</strong> ova stojali{te doa|am do rezultat deka<br />
toj ne mo`e da ja stavi vo pra{awe pravednosta <strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong> raspredelba:<br />
neegalitar<strong>na</strong>ta raspredelba mo`e da bide moralno podobra, me-<br />
|utoa ne i popraved<strong>na</strong>." 1151<br />
Spored Tagendat, samo tretoto stojali{te spored koe praved<strong>na</strong><br />
e o<strong>na</strong>a raspredelba koja se pridr`uva do postoe~kite prava i spogodbi,<br />
í protivre~i <strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong>ta raspredelba. "No toa ednostavno í protivre~i<br />
vo o<strong>na</strong>a mera vo koja stek<strong>na</strong>tite prava bi se povreduvale so sekoj<br />
predlog za nova raspredelba koja bi trebalo da bide popraved<strong>na</strong> od<br />
prethod<strong>na</strong>ta, me|utoa i so sekoj predlog za prome<strong>na</strong> vo soglasnost so<br />
bilo koj poim <strong>na</strong> podobro. Dokolku sekoja op{testve<strong>na</strong> konstelacija e<br />
takva {to so ne nejze se povrzani prava, sekoj predlog op{testvoto podobro<br />
da se uredi e takov {to gi povreduva postoe~kite prava." 1152<br />
Po <strong>na</strong>vedenoto, Tagendat zaklu~uva deka negovoto prika`uvawe<br />
<strong>na</strong> trite gledi{ta <strong>na</strong> praved<strong>na</strong> need<strong>na</strong>kva raspredelba treba da poka`e:<br />
prvo, deka ograni~uvaweto <strong>na</strong> egalitarnite raspredelbi za koe izgleda<br />
deka proizleguva od niv ne dosegnuva tolku daleku kako {to ~esto se<br />
pretpostavuva; vtoro, deka pomalku se raboti za nekoe ograni~uvawe<br />
<strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong>ta pravednost so drugite gledi{ta <strong>na</strong> pravednost, a pove-<br />
}e za ograni~uvawe <strong>na</strong> gledi{teto <strong>na</strong> pravednosta kako takvo so drugi<br />
gledi{ta koi ponekoga{ me|usebno samite mo`at da se sfatat kako<br />
gledi{ta za moralno dobroto; treto, deka postoeweto <strong>na</strong> me|usebno<br />
protivre~nite gledi{ta me|u koi mora da se vaga ne mo`e da go dovede<br />
vo pra{awe nitu poimot <strong>na</strong> pravednosta, ni poimot <strong>na</strong> ispravnoto voop{to.<br />
1153<br />
Kone~no, sleduva o<strong>na</strong> {to Tagendat go razlikuva od Nozik,<br />
Rols, Akerman i redica nivni privrzanici, a se odnesuva <strong>na</strong> odgovorot<br />
598<br />
1150<br />
Ibid, str. 329.<br />
1151<br />
Ibid, str. 331.<br />
1152<br />
Ibid, str. 333.<br />
1153<br />
Ibid, str. 333-334.
<strong>na</strong> pra{aweto: vo koja mera e dobro (moralno dobro) vo op{testvoto da<br />
se primeni idejata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravednost. Spored nego, nu`no<br />
e da se raspredelat pravata (ako stanuva zabor za moral <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo<br />
po~ituvawe, toga{ e nu`<strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong> pravednost) i od gledi{te <strong>na</strong><br />
pravednosta mo}ta (za{to mo}ta <strong>na</strong> edni sekoga{ e z<strong>na</strong>~i ograni~uvawe<br />
<strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> drugite). Ottamu, pra{aweto <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravednost mo`e da se odnesuva samo <strong>na</strong> op{testvenoto<br />
bogatstvo. Me|utoa, mora da se ima predvid deka protiv idejata <strong>na</strong> egalitar<strong>na</strong><br />
pravednost ~esto se me{aat dve sosema razli~ni misli. Koga<br />
nedeferencirano se pra{uva "{to vsu{nost zboruva za egalitar<strong>na</strong>ta<br />
pravednost?" <strong>na</strong>j~esto se misli deka toa pra{awe mo`e da se razbere<br />
<strong>na</strong> dva <strong>na</strong>~ini. Prvo, mo`e da se misli: {to zboruva za egalitarniot<br />
poim <strong>na</strong> pravednosta <strong>na</strong>sproti drugite poimi? Me|utoa, kako vtoro,<br />
mo`e da se pre{a i: zo{to ili vo koja mera gledi{teto <strong>na</strong> pravednosta<br />
voop{to treba da se primeni <strong>na</strong> op{testvenoto bogatstvo?<br />
Protiv sfa}aweto <strong>na</strong> op{testvenoto bogatstvo kako edinstve<strong>na</strong><br />
masa koja treba da se raspredeli me|u site se <strong>na</strong>veduva (me|u drugite<br />
i od Nozik) deka vo "prirodnoto" op{testvo koe ne se preoblikuvalo<br />
vo socijalisti~ko ili vo op{etstvo <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong> dr`ava, proizvodstvoto<br />
se vr{i taka {to proizvodite sekoga{ se sopstvenost <strong>na</strong> poedinci.<br />
Ottamu izgleda deka e ve{ta~ka intervencija o<strong>na</strong> {to poedincite<br />
go proizvele da im se raspredeli <strong>na</strong> drugite i deka takvata raspredelba<br />
go paralizira raspolo`enieto <strong>na</strong> poedincite za rabota i pretpriemni{tvo.<br />
Toj tek <strong>na</strong> mislewe poa|a od opredeleni idei <strong>na</strong> realnosta,<br />
od modelot <strong>na</strong> mali proizvoditeli od koi sekoj mo`e da se gri`i za<br />
sebe i me|u koi nekoi se potrudoqubivi od drugite. Koga toj model bi<br />
i soodvetstvuval <strong>na</strong> realnosta, bi izgledalo logi~no da se podr`i vi-<br />
{okot <strong>na</strong> sloboda koj vo nego e sodr`an <strong>na</strong>sproti postulatite <strong>na</strong> raspredelbata.<br />
Me|utoa, toj model vo kapitalizmot ne soodvetstvuva <strong>na</strong><br />
realnosta. Vo nego negativ<strong>na</strong>ta sloboda <strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong> doveduva do<br />
odnos <strong>na</strong> mo} i ottamu do ograni~uvawe <strong>na</strong> pozitivnite slobodi <strong>na</strong><br />
drugite. Liberalnokonzervativ<strong>na</strong>ta ideologija, isto taka pretpostavuva<br />
deka site zapo~uvaat pod ed<strong>na</strong>kvi pretpostavki i deka zatoa sekoj<br />
samiot sebesi mo`e da si go prepi{e toa {to ima pomalku. Vsu{nost,<br />
sredstvata za proizvodstvo od<strong>na</strong>pred se <strong>na</strong>o|aat vo racete <strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong>,<br />
a mo`nostite za razvoj <strong>na</strong> sekoj ~ovek zavisat od toa vo koe semejstvo<br />
e roden.<br />
Me|utoa, vo argumentacijata <strong>na</strong> onie koi í se sprotivstavuvaat<br />
<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> gledi{tata <strong>na</strong> prevednosta <strong>na</strong> op{testvenoto bogatstvo<br />
morame da gi razlikuvaem pra{alnite moralni argumenti od onie<br />
koi se odnesuvaat <strong>na</strong> delotvornosta. Kako {to vidovme vo ramkite <strong>na</strong><br />
samata diskusija za pravednosta, utilitaristi~kite elementi vo nekoi<br />
slu~ai sekako deka mo`at moralno da dominiraat. Zatoa, <strong>na</strong> konzervativ<strong>na</strong>ta<br />
argumentacija bi mo`elo da í se izleze vo presret taka {to<br />
prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravednost }e se ograni~i: koga ed<strong>na</strong>{ se pri-<br />
599
fatilo deka moralot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo po~ituvawe ne bara od<strong>na</strong>pred prime<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravednost <strong>na</strong> vkupnosta <strong>na</strong> materijalnite dobra <strong>na</strong> nekoe<br />
op{testvo, bi morala da se sugerira alter<strong>na</strong>tiv<strong>na</strong> mo`nost <strong>na</strong> institucio<strong>na</strong>lizacija<br />
<strong>na</strong> nekoja minimal<strong>na</strong> pravednost. I kako takva mo`nost<br />
se nudi silniot poim <strong>na</strong> ~ovekovite prava, koj posebno gi vklu~uva<br />
ekonomskite prava kako i <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi pojdovni uslovi kako<br />
{to se ed<strong>na</strong>kvite {ansi vo obrazovanieto i ukinuvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>slednoto<br />
pravo. 1154<br />
So toa Tagendat dopira isklu~itelno z<strong>na</strong>~ajno pra{awe: pra-<br />
{aweto za me|usebniot odnos <strong>na</strong> problematikata <strong>na</strong> ~ovekovite prava<br />
i problematikata <strong>na</strong> pravednosta. Predupreduvaj}i deka ~ovekovite<br />
prava za koi voop{to se priz<strong>na</strong>va deka im se priz<strong>na</strong>vaat <strong>na</strong> site, e rabota<br />
<strong>na</strong> pravednosta, toj dopolnuva deka poimot <strong>na</strong> ~ovekovite prava e<br />
poim <strong>na</strong> minimal<strong>na</strong> pravednost i toa <strong>na</strong> dve ramni{ta: edno kvalitativno<br />
i edno kvantitativno. Poimot <strong>na</strong> ~ovekovite prava <strong>na</strong> liberal<strong>na</strong>ta<br />
tradicija e poim <strong>na</strong> minimal<strong>na</strong> kvalitativ<strong>na</strong> pravednost: <strong>na</strong> site <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong>~in im se garantiraat barem opredeleni pravni pozicii<br />
koi se izrazuvaat vo prava <strong>na</strong> negativ<strong>na</strong> sloboda. Naprotiv, poimot <strong>na</strong><br />
~ovekovite prava koj gi vklu~uva ekonomskite prava <strong>na</strong> site gra|ani<br />
im obezbeduva pravo <strong>na</strong> minimalni sredstva za `ivot, {to z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> materijalni<br />
dobra kako i <strong>na</strong> {ansi da gi stek<strong>na</strong>t (kako pravo <strong>na</strong> rabota) i<br />
<strong>na</strong> onie uslugi koi so niv mo`at da se stek<strong>na</strong>t (kako lekarska gri`a,<br />
itn.).<br />
Ottamu e jasno zo{to ed<strong>na</strong> teorija <strong>na</strong> pravednosta kako o<strong>na</strong>a <strong>na</strong><br />
Rouls duri i ne rasprava za toa dali treba da ima ekonomski prava:<br />
zatoa {to pra{aweto za ekonomskite prava se povlekuva koga se zazema<br />
tolku sil<strong>na</strong> pozicija so ogled <strong>na</strong> praved<strong>na</strong>ta raspredelba <strong>na</strong> materijalnite<br />
dobra kako {to vo princip toa go pravi Rouls (sekako kaj<br />
Rouls pridoa|a i toa {to toj preo|a preku specifi~nite problemi <strong>na</strong><br />
op{testvenite grupi koi samite sebesi ne mo`at da si pomog<strong>na</strong>t, kako<br />
i preku problemite <strong>na</strong> nevrabotenosta). Problemot <strong>na</strong> realizacija <strong>na</strong><br />
ekonomskite prava barem vo del e alter<strong>na</strong>tiv<strong>na</strong> verzija vo odnos <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravednost. Taa verzija, kako realizacija <strong>na</strong> minimal<strong>na</strong><br />
ekonomska prevednost (koja, sekako ve}e dovolno te{ko e da se realizira<br />
koga, da ka`eme, se pomisli <strong>na</strong> globalnite problemi i koga, <strong>na</strong><br />
primer, se zemat problemite deka <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> rabota sî u{te ne e realizirano<br />
nitu vo ed<strong>na</strong> kapitalisti~ka zemja) e poslaba verzija, no zatoa<br />
verzija koja go zema predvid eventualno opravdaniot del <strong>na</strong> konzervativ<strong>na</strong>ta<br />
argumentacija protiv pravednosta.<br />
Me|utoa, toa ne mo`e da z<strong>na</strong>~i deka baraweto za institucio<strong>na</strong>-<br />
1154<br />
Za <strong>na</strong>slednoto pravo <strong>na</strong>j~esto povtorno se <strong>na</strong>veduvaat utilitaristi~ki<br />
gledi{ta: mo`nosta svojot imot da im se ostavi vo <strong>na</strong>sledstvo <strong>na</strong> decata<br />
e nu`en pottik za negovo steknuvawe i ottamu za proizvodstvoto. Me|utoa negovata<br />
nepravednost e bez somnenie. Ibid, str. 335.<br />
600
lizacija <strong>na</strong> socioekonomskite prava mo`e da go <strong>na</strong>domesti baraweto za<br />
realizacija <strong>na</strong> pove}e pravednost. Baraweto za pove}e pravednost<br />
mora da se razlikuva od iskrive<strong>na</strong>ta slika <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvata raspredelba<br />
koja ja crta konzervativ<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong>. Baraweto za praveden <strong>na</strong>domest za<br />
rabota, kakov {to e sodr`an vo moite razmisluvawa za praveden <strong>na</strong>domest<br />
koi mo`at da izgledaat utopisti~ki, izgledaat moralno ed<strong>na</strong>kvo<br />
<strong>na</strong> barawata kako i baraweto za realizirawe <strong>na</strong> ekonomskite prava.<br />
Ako mojot opis <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> ~ovekovite prava, kako poim <strong>na</strong> minimal<strong>na</strong><br />
pravednost e to~en, toga{ tokmu vo taa minimalnost e sodr`ano o<strong>na</strong><br />
{to go pravi moralno nedovolen. Poimot <strong>na</strong> ~ovekovite prava, sprotivno<br />
<strong>na</strong> di<strong>na</strong>mi~koto barawe za pove}e pravednost, spored idejata e stati~en.<br />
Kako realni barawa, tie dva poimi se <strong>na</strong>dopolnuvaat i taka mo-<br />
`at i smisleno povratno da deluvaat eden <strong>na</strong> drug. Na primer, opredeleno<br />
utvrduvawe <strong>na</strong> pomo{ za vozdr`uvawe mo`e da se otfrli kako nepravedno.<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, poimot <strong>na</strong> ~ovekovite prava pokriva podra~ja<br />
koi dodu{a mo`at da se posmatraat i kako podra~ja <strong>na</strong> pravednost,<br />
me|utoa koi lesno se previduvaat pri normalno fiksirawe <strong>na</strong> raspravata<br />
za pravednosta za problemot <strong>na</strong> raspredelbata <strong>na</strong> materijalnite<br />
dobra. So ogled <strong>na</strong> toa {to poimot <strong>na</strong> ~ovekovite prava, kolku i da e<br />
ekonomski pro{iren, barem spored idejata ne gi doveduva vo pra{awe<br />
vpe~atlivite razliki vo blagosostojbata, toj mora da se <strong>na</strong>dopolni so<br />
baraweto - spored svojata smisla neograni~eno - za pove}e pravednost,<br />
dokolku ne se posakuva idejata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo po~ituvawe da ne stane<br />
farsa. 1155<br />
7. EUGEN PUSI]<br />
Mo{ne prifatlivi stavovi za pravdata i pravednosta sfate<strong>na</strong><br />
kako streme` <strong>na</strong> lu|eto kon ramnote`a me|u zavisnosta i nezavisnosta<br />
ni nudi i Eugen Pusi}. Ovoj sovremen hrvatskiot avtor <strong>na</strong>jprvin si go<br />
postavuva pra{aweto: [to e pravedno ili koja e sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravednoto?<br />
I ved<strong>na</strong>{ odgovara deka od samite po~etoci pravednosta e<br />
pretstava <strong>na</strong> lu|eto povrza<strong>na</strong> so ed<strong>na</strong>kvosta. Spored porane{nite zaednici<br />
ed<strong>na</strong>kvosta e izraze<strong>na</strong> vo recipro~nosta, pozitiv<strong>na</strong> recipro~nost<br />
vo razme<strong>na</strong> <strong>na</strong> ekvivalentni vrednosti i negativ<strong>na</strong> recipro~nost vo<br />
kaznuvawe so istovid<strong>na</strong> {teta. ^lenot <strong>na</strong> malata ednostav<strong>na</strong> zaednica<br />
<strong>na</strong> predistorijata vo kontaktot so ~len <strong>na</strong> druga takva zaednica, koga<br />
do takov kontekat voop{to }e dojde, se pridr`uva do praviloto <strong>na</strong> recipro~nost<br />
kako edinstveno mo`no ~uvawe <strong>na</strong> ramnote`ata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta<br />
dodeka nema drug <strong>na</strong>~in da se predvidi reakcijata <strong>na</strong> drugiot,<br />
dodeka nema op{testve<strong>na</strong> regulacija koja gi opfa}a i dvajcata. Primenuvaj}i<br />
go <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> talionot, zaednicata <strong>na</strong>stojuva da vospostavi<br />
ramnote`a me|u o{teteniot i {tetnikot koja bila <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong> <strong>na</strong> {teta<br />
1155<br />
Ibid, str. 334-337.<br />
601
<strong>na</strong> prviot so agresija <strong>na</strong> vtoriot. Ottoga{ pa do denes ed<strong>na</strong>kvosta osta<strong>na</strong>la<br />
sr` <strong>na</strong> pravednosta.<br />
Me|utoa, pravednosta kako ed<strong>na</strong>kvost {tom se pojavi takvoto<br />
poimno opredeluvawe, í e sprotivstave<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravednosta kako need<strong>na</strong>kvost.<br />
Da se postapuva ed<strong>na</strong>kvo so need<strong>na</strong>kvi, o~igledno, ne e pravedno.<br />
Z<strong>na</strong>~i, barem vo nekoi situacii, pravednosta se pojavuva kako proporcio<strong>na</strong>lnost,<br />
kako utvrduvawe <strong>na</strong> relevantni razliki me|u lu|eto, pa<br />
potem opredeluvawe <strong>na</strong> srazmernoto pripa|awe <strong>na</strong> dobrite i lo{ite<br />
posledici koi bi trebalo da se <strong>na</strong>dovrzat <strong>na</strong> utvrdenite razliki. A<br />
duri vo ramkite <strong>na</strong> sekoja od razli~nite kategorii se vra}ame <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta. Kaj takvoto gledawe <strong>na</strong> pravednosta osnovnoto<br />
pra{awe e koi razli}i me|u lu|eto se relevantni? Edni razliki stanuvaat<br />
relevantni kako posledica <strong>na</strong> razli~<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong> mo}.<br />
Ako <strong>na</strong> po~etokot se <strong>na</strong>met<strong>na</strong>ti so sila ili so sostojba <strong>na</strong> nu`da, barem<br />
po izvesno vreme, mo`at vo taa mera da se inter<strong>na</strong>liziraat taka {to za<br />
pogolemiot broj <strong>na</strong> zaednicata da pretstavuvaat prifatlivi kriteriumi<br />
<strong>na</strong> pravednost. Drugo se razlikite koi od po~etokot ne se povikuvaat<br />
<strong>na</strong> mo}ta, tuku <strong>na</strong>stojuvaat sami po sebe da im se prika`at <strong>na</strong> lu|eto<br />
kako opravdani.<br />
Sfa}aweto <strong>na</strong> pravednosta kako ed<strong>na</strong>kvost, odnosno kako ed<strong>na</strong>kvost<br />
zemaj}i gi predvid relevantnite razliki povtorno ne vodi kon temelite<br />
<strong>na</strong> op{testvenoto odnesuvawe <strong>na</strong> lu|eto, kon interesite. Stanuva<br />
zbor za ed<strong>na</strong>kvosta vo pogled <strong>na</strong> mo`nostite da se ostvarat sopstvenite<br />
interesi. Interesite so tek <strong>na</strong> vreme se menuvaat taka {to interesentite<br />
razvivaat novi interesi, odnosno go menuvaat redosledot<br />
<strong>na</strong> va`nosta me|u svoite interesi, ili pak, <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to se pojavuvaat<br />
novi interesenti so {ireweto <strong>na</strong> krugot <strong>na</strong> le|itimnite interesi,<br />
odnosno so menuvawe <strong>na</strong> hierarhijata <strong>na</strong> domi<strong>na</strong>ntnite interesenti.<br />
Spored toa, ed<strong>na</strong>kvosta ne mo`e sama po sebe da bide odgovor <strong>na</strong><br />
pra{aweto za sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravednosta, za{to so menuvaweto <strong>na</strong><br />
interesite koi vo ~ovekotovoto op{testvo <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> motiviraat, se<br />
menuvaat i kriteriumite za o<strong>na</strong> {to so ne{to e ed<strong>na</strong>kvo, odnosno kriteriumite<br />
za utvrduvawe <strong>na</strong> razlikite koi treba da se zemat predvid, a<br />
so toa i sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravednosta. Menuvaweto z<strong>na</strong>~i dvi`ewe, z<strong>na</strong>~i<br />
proces i <strong>na</strong>metnuva misla deka kaj pravednosta ne se raboti tolku za<br />
ed<strong>na</strong>kvosta kolku za ized<strong>na</strong>~uvawe, deka <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravednosta<br />
mo`ebi polesno }e i se dobli`ime ako ja sfatime ne kako sostojba,<br />
tuku kako streme`.<br />
Gledaweto <strong>na</strong> pravednosta kako proces i uvidot <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta<br />
dvoz<strong>na</strong>~nost kako vrednost po sebe, kako ~uvstvo, kako ed<strong>na</strong>kvost, po<strong>na</strong>tamu<br />
nî vodi kon fundamentalnite ambivalentnosti <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
interakcija. Kon sprotivnosta me|u zavisnosta i nezavisnosta. Samoto<br />
postoewe <strong>na</strong> op{testvoto z<strong>na</strong>~i zavisnost <strong>na</strong> sekoj poedinec od drugite.<br />
Me|utoa, kolku {to e pogolema zavisnosta dotolku pove}e gi smaluva<br />
{ansite za ostvaruvawe <strong>na</strong> sopstvenite interesi i taka go ra|a<br />
602
streme`ot kon nezavisnost. Na psiholo{ki plan streme`ot kon zgolemuvawe<br />
<strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta nezavisnost se do`ivuva kako streme` kon<br />
pravednost, se razbira, vo onie granici vo koi <strong>na</strong> domi<strong>na</strong>ntnite grupi<br />
vo op{tetsvoto im uspealo svojata domi<strong>na</strong>cija da ja legitimiraat kako<br />
praved<strong>na</strong>, a <strong>na</strong> interesite <strong>na</strong> podvlastenite psiholo{ki uspe{no makar<br />
i privremeno im go negiraat legitimitetot. Za toa da im uspee<br />
mora da raspolagaat so konkretno efikasni instrumenti <strong>na</strong> mo}. Ottamu,<br />
vo o<strong>na</strong>a mera vo koja vo opredele<strong>na</strong> mera postoi tendencija kon ized<strong>na</strong>~uvawe<br />
<strong>na</strong> vistinskata mo}, }e se {iri i streme`ot kon pravednosta<br />
i }e se pretvora vo politi~ko barawe za ed<strong>na</strong>kvost. Rezultatot <strong>na</strong><br />
borbata za ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong>j~esto e nova need<strong>na</strong>kvost koga novite grupi }e<br />
uspeat da ja <strong>na</strong>met<strong>na</strong>t svojata domi<strong>na</strong>cija iskoristuvaj}i go <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
svojot uspeh vo svrgnuvawe <strong>na</strong> prethodnite domi<strong>na</strong>tori za toa do maksimum<br />
da gi zgolemat {ansite za ostvaruvawe <strong>na</strong> sopstvenite interesi.<br />
Spored toa, streme`ot kon pravednosta mo`e <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> da izgleda<br />
ve~en, samo {to se menuvaat subjektite i sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> interesite<br />
za koi se bara ed<strong>na</strong>kvopravnost so drugite. Ottamu, proizleguva i<br />
nu`niot ras~ekor me|u pravednosta odraze<strong>na</strong> vo zakonot, koj kako sekoe<br />
regulatorno pravilo vo postojniot poredok mora da gi po~ituva<br />
vladea~kite interesi i pravi~nosta koja vo toj pogled slu`i kako korekcija<br />
<strong>na</strong> zakonot.<br />
Op{tite tendencii <strong>na</strong> op{testveniot razvoj, vo prv red porastot<br />
<strong>na</strong> gusti<strong>na</strong>ta, porastot <strong>na</strong> produktivnosta i {ireweto <strong>na</strong> krugot <strong>na</strong><br />
le|itimnite interesi, ja menuvaat situacijata vo pogled <strong>na</strong> sprotivnosta<br />
me|u zavisnosta i nezavisnosta vo taa smisla {to i apsolutno i relativno<br />
se zgolemuva brojot <strong>na</strong> odnosite vo koi lu|eto raspolagaat so<br />
pribli`no ed<strong>na</strong>kva op{testve<strong>na</strong> mo}, pa ottamu i <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se blizu<br />
do realizacijata <strong>na</strong> idealot <strong>na</strong> pravednosta kako ed<strong>na</strong>kvost, t.e. poblisku<br />
se do ramnote`ata me|u zavisnosta i nezavisnosta. Toa e imeno grani~<strong>na</strong>ta<br />
to~ka kon koja tendiraat streme`ite <strong>na</strong> lu|eto <strong>na</strong> sprotivstaveni<br />
interesni pozicii, a kraj <strong>na</strong> malata razlika vo vistinskata mo}.<br />
Sepak, ovaa ramnote`a e labil<strong>na</strong>, za{to mu protivre~i <strong>na</strong> isto taka<br />
prisutniot streme` <strong>na</strong> poedinecot vo oddelen odnos ili transakcija<br />
svoite interesi da gi ostvari optimalno, {to obi~no go implicira<br />
streme`ot za, barem moment<strong>na</strong>, domi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong>d drug. Ottamu pravednosta<br />
spored samata priroda <strong>na</strong> ~ove~kata situacija vo interakcija i spored<br />
samaat protivuslove<strong>na</strong> struktura <strong>na</strong> ~ovekovata svest, ostanuva<br />
streme` i samo kako streme` e sfatliva i o{testveno operativ<strong>na</strong>.<br />
Tendencijata kon {irewe <strong>na</strong> krugot <strong>na</strong> legitimnite interesi vo<br />
op{testvoto z<strong>na</strong>~i i {irewe <strong>na</strong> barawata za pravednost, zgolemuvawe<br />
<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta va`nost i te`iata <strong>na</strong> toa barawe, <strong>na</strong> negovata psiholo{ka<br />
uverlivost i politi~ka aktuelnost. 1156 So ogled <strong>na</strong> toa {to re-<br />
1156<br />
Streme`ot za zgolemuvawe <strong>na</strong> nezavisnosta se izrazuva i vo politi~kite<br />
barawa za sloboda i ed<strong>na</strong>kvost. I dvete deluvaat vo ista <strong>na</strong>soka,<br />
603
alnosta <strong>na</strong> toa barawe (i koga go apstrahirame od negovata ostvarlivost,<br />
odnosno neostvarlivost) e zavis<strong>na</strong> od merata vo koja e ized<strong>na</strong>~e<strong>na</strong><br />
op{tetve<strong>na</strong>ta mo} me|u lu|eto, baraweto <strong>na</strong> pravednosta se premestuva<br />
kon barawe <strong>na</strong> takvi op{testveni instirtucii koi {to pove}e }e |i<br />
smaluvaat razlikite vo op{testve<strong>na</strong>ta mo}. Toa se odrazuva i <strong>na</strong> samata<br />
poimov<strong>na</strong> a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> pravednosta. 1157<br />
^ove~kite interesi neizbe`no se individualni i ottamu nu`no<br />
doa|aat vo sudir so interesite <strong>na</strong> drugi. Sekoj sudir, vo osnova, ima<br />
dve mo`ni re{enija: ili eden od interesite koj se vo sudir }e go <strong>na</strong>dmine<br />
drugiot - toa go <strong>na</strong>rekuvame domi<strong>na</strong>cija - ili site interesi vo sudirot<br />
delumno se zadovoluavat, ni eden celosno, {to e su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> kompromisot.<br />
Kompromisot kako traen modus <strong>na</strong> op{testveno re{avawe<br />
<strong>na</strong> interesnite sudiri ne mo`e da bide vtemelen vrz uvi|ajnosta, vrz<br />
moralnoto uverenie i voop{to vrz sostojbite <strong>na</strong> svesta. Takvite sostojbi<br />
mo`at da se zacvrstat so inter<strong>na</strong>lizacija duri vrz osnova <strong>na</strong> dolgotraj<strong>na</strong><br />
soodvet<strong>na</strong> praktika. A praktikata mo`e da proizleze samo od<br />
soodvetni odnosi <strong>na</strong> sili. Koga fakti~ki nikoj sopstve<strong>na</strong>ta nezavisnost<br />
pove}e ne mo`e da ja izgradi vrz zavinosta <strong>na</strong> drugite, realen optimum<br />
stanuva poded<strong>na</strong>kvata nezavisnost, odnosno zavisnost <strong>na</strong> site, raimeno<br />
ja zgolemuvaat nezavisnosta <strong>na</strong> povlastenite. Spored vre`anoto mislewe<br />
me|utoa, idejata <strong>na</strong> sloboda i ed<strong>na</strong>kvost si protivre~at. Vo osnovata <strong>na</strong> toa<br />
mislewe e uveruvaweto deka sekoj }e <strong>na</strong>stojuva svojata sloboda da ja iskoristi<br />
za da se stekne so prednost <strong>na</strong>d drugiot, kone~no da ostvari domi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong>d<br />
nego.<br />
1157<br />
Pravednosta kako sostojba <strong>na</strong> op{testvoto se definira kako "<strong>na</strong>jgolema<br />
sre}a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolem broj" - spored <strong>na</strong>~eloto koe X. Bentam <strong>na</strong>vodno go<br />
pozajmil od Bekarija - odnosno, kako sostojba <strong>na</strong> tn. Pareto optimum kade svojata<br />
poedine~<strong>na</strong> situacija nikoj ne mo`e da ja podobri, a so toa da ne ja vlo{i<br />
situacijata <strong>na</strong> nekoj drug. Po toj pat odat i onie poimni opredelbi <strong>na</strong> pravednosta<br />
koi smetaat deka e pravedno o<strong>na</strong> pravilo koe e "voop{tivo" (Zippelius),<br />
koe sekoj poedinec od stojali{te <strong>na</strong> svojot poedine~en interes }e bide podgotven<br />
da go prifati. Na toj <strong>na</strong>~in za Kant <strong>pravoto</strong> e "vkupnost <strong>na</strong> uslovi pod<br />
koi proizvolnosta <strong>na</strong> eden mo`e da se povrze so proizvolnosta <strong>na</strong> drug spored<br />
edno op{to pravilo."<br />
Popodrob<strong>na</strong> razrabotka <strong>na</strong> takviot pristap <strong>na</strong> pravednosta se obidel<br />
da <strong>na</strong>pravi Xon Rouls vo svojata Teorija <strong>na</strong> pravednosta (1971). Principite <strong>na</strong><br />
pravednosta za nego se onie koi "slobodnite i racio<strong>na</strong>lni lica, <strong>na</strong> koi im e<br />
do u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> sopstvenite interesi, bi gi prifatile vo inicijal<strong>na</strong> pozicija<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost kako temelni uslovi <strong>na</strong> svoeto zdru`uvawe." Sekoj hipotetski<br />
e staven vo "inicijal<strong>na</strong> pozicija" kade {to mo`e da gi izbira pravilata<br />
<strong>na</strong> op{testvoto vo koi }e `ivee, me|utoa nemo`e da ja izbira svojata<br />
polo`ba vo toa op{testvo, z<strong>na</strong>~i izlo`en e <strong>na</strong> rizikot da go zadesi <strong>na</strong>jmalku<br />
privilegira<strong>na</strong> polo`ba. Pra{aweto e kakvi otstapuvawa od ed<strong>na</strong>kvosta vo<br />
takav situacija lu|eto bi prifatile.<br />
604
mnote`a, kolku i da e minliva i nestabil<strong>na</strong>, me|u zavisnosta i nezavisnosta.<br />
Takvata ramnote`a e edinstve<strong>na</strong>ta op{testveno mo`<strong>na</strong> cel <strong>na</strong><br />
streme`ot kon pravednosta, streme` sekoga{ prisuten, a nikoga{<br />
ostvarliv.<br />
I <strong>na</strong>jposle, {to se odnesuva do odnosot me|u vrednostite treba<br />
da se <strong>na</strong>pomene deka spored Pusi}, streme`ot kon pravednosta subjektivno<br />
ima prednost pred "defanzivnoto" barawe <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost,<br />
a dvete ovie vrednosti psiholo{ki se pouverlivi od "tehni~kiot"<br />
uslov <strong>na</strong> ekonomi~nosta, delotvornosta, celishodnosta. 1158<br />
1158<br />
Pusi}, E. Dru{tve<strong>na</strong> regulacija, Granice z<strong>na</strong>nosti i iskustva, Globus, Zagreb,<br />
1989, str. 216-221.<br />
605
606
G l a v a IV<br />
PRAVDATA I OP[TESTVENIOT DOGOVOR<br />
1. Dosega <strong>na</strong>vedov del od mnogute avtori koi podrobno se zanimavale<br />
so problemot <strong>na</strong> pravdata. Toa go storiv taka {to vo osnova se<br />
trudev da gi iznesam nivnite origi<strong>na</strong>lni stavovi, smetajki deka kakvi<br />
i da e posredni interpretaci mo`at samo dopolnitelno da ja zamatat<br />
ovaa i taka slo`e<strong>na</strong> problematika. Pritoa, ne be{e te{ko da se zabele`i<br />
deka vo objasnuvaweto <strong>na</strong> samata pravda, pove}eto a<strong>na</strong>lizi se potpiraa<br />
<strong>na</strong> "op{testveniot dogovor." Za {to stanuva zbor? Za da odgovoram<br />
<strong>na</strong> ova pra{awe ~i<strong>na</strong>m nu`no e da poso~am <strong>na</strong> varijaciite <strong>na</strong><br />
ovaa tema u{te od nekolu kontraktualisti. Vpro~em, tokmu za taa cel<br />
ovde <strong>na</strong>merno gi pomestiv stavovite <strong>na</strong> Hjum, Ruso (Jean Jacques Rousseau1712-1778),<br />
Frojd (Sigmund Freud, 1856-1939) i Nozik. I<strong>na</strong>ku, maksimata<br />
<strong>na</strong> kontraktualistite e: "Se pridr`uvam do pravilata samo zatoa<br />
i drugite da im se pridr`uvaat vo odnos <strong>na</strong> mene." Za{to? Zatoa<br />
{to toa e instrumentalno dobro!<br />
1 0 Spored prviot, <strong>na</strong>jprifatliv i <strong>na</strong>jlogi~en pristap, op{testveniot<br />
dogovor se ufrla kako prikladno sredstvo za da se objasni potekloto<br />
<strong>na</strong> vladeeweto preku potrebata od pravda, veli Hjum. Spored<br />
nego, <strong>na</strong>jizvesno e deka so lu|eto vo golema mera vladee interesot i<br />
duri i toga{ koga svoite gri`i gi protegaat podaleku od samite sebesi,<br />
toa ne go pravat <strong>na</strong> nekoja golema oddale~enost: vo sekojdnevniot<br />
`ivot tie obi~no ne gledaat podaleku od svoite bliski prijateli i<br />
poz<strong>na</strong>nici. 1159 Ni{to pomalku ne e poizvesno i toa deka <strong>na</strong> lu|eto ne im<br />
e mo`no da go zemaat svojot interes <strong>na</strong> tolku delotvoren <strong>na</strong>~in kako<br />
{to toa mo`at da go storat so pomo{ <strong>na</strong> univerzalnoto i neizbe`noto<br />
pridr`uvawe kon pravilata <strong>na</strong> pravdata so ~ija pomo{ edinstveno mo-<br />
`at da go odr`at op{testvoto i da se so~uvaat sebesi bez da zapad<strong>na</strong>t<br />
vo o<strong>na</strong> nesre}<strong>na</strong> i diva sostojba koja obi~no se pretstavuva kako pri-<br />
1159<br />
Vo osnova mo`e da se ka`e deka ~ovekot voop{to ili ~ovekovata<br />
priroda ne e ni{to drugo, tuku objekt <strong>na</strong> qubov i omraza i potreb<strong>na</strong> mu e nekoja<br />
druga pri~i<strong>na</strong> koja poradi dvostraniot odnos <strong>na</strong> vpe~atocite i pretstavite<br />
mo`e da gi predizvika tie strasti. Zaludno bi se trudele da ja izbegneme<br />
ovaa hipoteza. Nema pojava koja uka`uva <strong>na</strong> takvo ne`no ~uvstvo kon lu|eto<br />
nezavisno od niv<strong>na</strong>ta zasluga i sekoja druga okolnost. Nie sakame dru{tvo voop{to,<br />
no toa e kako {to ja sakame sekakva druga zabava. Angli~anecot vo<br />
Italija e prijatel, Evropeecot vo Ki<strong>na</strong>, a mo`ebi ~ovekot kako takov bi bil<br />
sakan i koga so nego bi se sret<strong>na</strong>le <strong>na</strong> mese~i<strong>na</strong>ta. Me|utoa, ova proizleguva<br />
samo od negoviot odnos kon <strong>na</strong>s, a vo tie sklu~ai ova dobiva intenzitet so toa<br />
{to e ograni~eno <strong>na</strong> malku lica. Ibid. str. 411.<br />
607
od<strong>na</strong> sostojba. 1160 I kako {to e golem toj interes koj go imaat site<br />
lu|e za odr`uvawe <strong>na</strong> op{etstvoto i za pridr`uvawe <strong>na</strong> pravilata <strong>na</strong><br />
pravdata, isto taka e opipliv i o~igleden duri i za <strong>na</strong>jgrubite i <strong>na</strong>jsurovite<br />
edinki <strong>na</strong> ~ovekoviot rod: i bezmalku e nemo`no za sekoj koj<br />
imal iskustvo vo op{testvoto da se izmami vo taa poedinost. Spored<br />
toa, ottamu {to lu|eto tolku iskreno mu se privrzani <strong>na</strong> svojot interes,<br />
a pridr`uvaweto <strong>na</strong> pravdata e od tolkava va`nost po nivniot<br />
interes i toj interes e tolku izvesen i priz<strong>na</strong>en, mo`e da se postavi<br />
pra{aweto - <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in nekakov nered vo op{testvoto mo`e da <strong>na</strong>stane<br />
i koe <strong>na</strong>~elo vo ~ovekovata priroda e tolku mo}no da ja <strong>na</strong>dvladee<br />
tolku sil<strong>na</strong>ta strast ili tolku e silen da go zatemni tolku jasnoto soz<strong>na</strong>nie?<br />
So lu|eto vladee voobrazenosta i tie gi odmeruvaat svoite ~uvstva<br />
pove}e sprema svetlosta vo koja nekoj objekt im se pojavuva, odo-<br />
{to sprema negovata vistinska vrednost. O<strong>na</strong> {to vlijae <strong>na</strong> niv so sil<strong>na</strong><br />
i `iva pretstava, obi~no dominira <strong>na</strong>d o<strong>na</strong> {to stoi pod nejas<strong>na</strong><br />
svetli<strong>na</strong>: i <strong>na</strong>dmo}ta <strong>na</strong> vrednosta koja e sposob<strong>na</strong> da ja <strong>na</strong>domesti toa<br />
prednost mora da bide golema. Sega, so ogled <strong>na</strong> toa {to sî {to ni e dopirlivo<br />
vlije <strong>na</strong> <strong>na</strong>s so takva pretstava, bilo vo prostorot bilo vo<br />
vremeto, o<strong>na</strong> srazmerno dejstvuvawe <strong>na</strong> voljata i ~uvstvata obi~no deluva<br />
so pogolema sila odo{to objektot koj stoi <strong>na</strong> dale~e<strong>na</strong> i slaba<br />
svetli<strong>na</strong>. Iako mo`eme da bideme uvereni deka vtoriot objekt go <strong>na</strong>dminuva<br />
prviot, nie ne sme sposobni svoite dejstvija da gi usoglasuvame<br />
so toj sud, tuku mu se prepu{tame <strong>na</strong> porivot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite ~uvstva koi se-<br />
1160<br />
Ovaa sostojba <strong>na</strong> prirodata treba da se smeta za ~ista izmislica,<br />
sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a za zlatnoto doba koja poetite ja izmislile samo so ovaa razlika:<br />
o<strong>na</strong>a prvata da se opi{uva kako ispolneta so vojni, <strong>na</strong>silstva i nepravdi,<br />
dodeka o<strong>na</strong>a vtorata slikovito ni se pretstavuva kako <strong>na</strong>jvol{eb<strong>na</strong> i <strong>na</strong>jmir<strong>na</strong><br />
sostojba koe mo`e da se zamisli. Godi{nite vremiwa vo toj prv vek <strong>na</strong> prirodata<br />
bile tolku umereni, ako smeeme da im veruvame <strong>na</strong> poetite, {to <strong>na</strong><br />
lu|eto ne im bilo potrebno da se s<strong>na</strong>bduvaat so obleka i da podigaat ku}i za<br />
da se za{titat od sil<strong>na</strong>ta topli<strong>na</strong> i stud. Po rekite te~ele med i mleko, hrastovite<br />
davale med i pridodata samoniklo proizveduvala <strong>na</strong>jdobri delikatesi.<br />
A toa ne bil nitu glavnite prednosti <strong>na</strong> toa sre}no vreme. Ne samo {to burite<br />
i nepogodite bile otstraneti od prirodata, tuku i onie primamlivi buri<br />
mu bile nepoz<strong>na</strong>ti <strong>na</strong> ~ove~koto srce {to sega predizvikuvaat tolkav mete` i<br />
ra|aat tolkavi <strong>na</strong>ru{uvawa. Za skr`vosta, slavoqubieto, svireposta, sebi~nosta<br />
nikoga{ ne se ni slu{<strong>na</strong>lo: srde~<strong>na</strong>ta qubov, somilosta, so~uvstvoto<br />
bile edinstveni ~ove~ki du{evni razdvi`uvawa za koi toga{ ~ove~kiot um<br />
z<strong>na</strong>el. Duri i razlikata me|u moe i tvoe bila izgoneta od toj sre}en soj <strong>na</strong><br />
smrtnici, a so nea i samite poimi za sopstvenosta i dol`nosta, pravdata i nepravdata.<br />
Ova sekako treba da se smeta kako doko<strong>na</strong> ma{inerija, no sepak go<br />
zaslu`uva <strong>na</strong>{eto vnimanie, za{to ni{to ne mo`e poo~igledno da gi poka`e<br />
<strong>na</strong>{ite doblesti koi se predmet <strong>na</strong> ova <strong>na</strong>{e istra`uvawe. Ibid, str. 420.<br />
608
koga{ se zalaga za o<strong>na</strong> {to e blisku i dopirno. Toa e pri~i<strong>na</strong>ta za{to<br />
lu|eto taka ~esto postapuvaat protivre~no <strong>na</strong> svojot sopstven interes<br />
i osobeno zo{to pretpostavuvaat nekoja nez<strong>na</strong>~itel<strong>na</strong> korist vo sega-<br />
{nosta pred odr`uvaweto <strong>na</strong> redot vo op{testvoto koj tolku mnogu zavisi<br />
od pridr`uvaweto <strong>na</strong> pravdata. Posledicite od sekoja povreda <strong>na</strong><br />
pravednosta se izgleda mnogu oddale~eni i ne se od takva priroda da ja<br />
ized<strong>na</strong>~at neposred<strong>na</strong>ta korist koja mo`e da se dobie do taa nepravda.<br />
Me|utoa, tie sepak se vistiniti iako se oddale~eni: i kako {to site<br />
lu|e vo nekoj stepen í se podlo`ni <strong>na</strong> istata slabost, nu`no se slu~uva<br />
povredite <strong>na</strong> pravednosta da mora da sta<strong>na</strong>t mnogu ~esti vo op{etstvoto<br />
i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in ~ovekovite odnosi stanuvaat mnogu opasni i neizvesni.<br />
Vie ja imata istata sklonost koja ja imam i jas vo pogled <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to<br />
e dopirlivo <strong>na</strong>d o<strong>na</strong> {to e odale~eno. Spored toa, nie prirodno ste<br />
skloni da vr{ite nepraveni dela kako i jas. Va{iot primer <strong>na</strong> koj se<br />
ugledam me turka <strong>na</strong>pred vo taa <strong>na</strong>soka i isto taka mi dava nova pri-<br />
~i<strong>na</strong> za sekakvo kr{ewe <strong>na</strong> pravednosta, za{to mi poka`uva deka }e<br />
bidam vo zaguba so svojata ~esnost ako samo jas <strong>na</strong> sebe si <strong>na</strong>metnuvam<br />
strogo sopirawe pokraj rauzdanosta <strong>na</strong> drugite.<br />
Soodvetno <strong>na</strong> ka`anoto, nepravdata proizleguva od prirod<strong>na</strong>ta<br />
slabost <strong>na</strong> ~ovekot: ako e nevozmo`no da si go pretpostavime o<strong>na</strong> {to<br />
e daleku, ne mo`eme da se pot~inime <strong>na</strong> nekoja nu`nost {to bi nî obvrzala<br />
kon po~ituvawe <strong>na</strong> pravdata. Ottamu, edinstve<strong>na</strong>ta te{kotija e da<br />
se <strong>na</strong>jde sredstvo koi ja lekuva taa prirod<strong>na</strong> slabost. Toa {to }e gi<br />
<strong>na</strong>vede lu|eto da go zemaat za svoja nu`nost po~ituvaweto <strong>na</strong> zakonite<br />
<strong>na</strong> pravdata i pravednosta, <strong>na</strong>sproti svojata `estoka sklonost dopirlivoto<br />
da go pretpostavuvaat <strong>na</strong> oddale~enoto, mo`e da proizleze samo<br />
od soglasnosta <strong>na</strong> lu|eto da ja sme<strong>na</strong>t taa skonost. Me|utoa, so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to ne postoi lek {to mo`e da promeni ni{to z<strong>na</strong>~ajno vo <strong>na</strong>{ata<br />
priroda, o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>jpove}e mo`e da se stori e da se prome<strong>na</strong>t ~ovekovite<br />
okolnosti i polo`ba za po~ituvaweto <strong>na</strong> zakonite <strong>na</strong> pravdata da<br />
go <strong>na</strong>pravat <strong>na</strong>jblizok, a negovoto kr{ewe <strong>na</strong>jodale~en interes. No,<br />
ottamu {to toa ne e izvodlivo za celokupniot ~ove~ki vid, toa e mo-<br />
`no samo vo odnos <strong>na</strong> nekolkumi<strong>na</strong> koi nie neposredno gi pottiknuvame<br />
da se interesiraat za <strong>na</strong>s vo izvr{uvawe <strong>na</strong> pravdata. Toa se lica<br />
(koi gi <strong>na</strong>rekuvame gra|anski poglavari, kralevi i nivni ministri,<br />
<strong>na</strong>{i upravuva~i i vladeteli, koi so ogled <strong>na</strong> toa {to se nepristrasi<br />
lica za <strong>na</strong>jgolemiot del <strong>na</strong> dr`avata, nemaat nikakvi interesi, ili<br />
duri dale~en interes za nekoe nepravedno delo, i so ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
se zadovolni so svojata sega{<strong>na</strong> sostojba i so svojata uloga vo op{testvoto)<br />
koi imaat neposreden interes za sekakvo izvr{uvawe <strong>na</strong> pravdata.<br />
Tuka, vsu{nost, se <strong>na</strong>o|a potekloto <strong>na</strong> ~ovekovata vlast i op{testvo.<br />
Lu|eto ne se sposobni korenito da se izle~at nitu sebesi ni drugite<br />
od o<strong>na</strong> tesnogradost <strong>na</strong> du{ata so koja go pretpostavuvaat sega{-<br />
noto <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e daleku. Tie ne mo`at da ja izme<strong>na</strong>t svojata priroda.<br />
Se {to mo`at da storat e toa da ja prome<strong>na</strong>t svojata polo`ba i po~itu-<br />
609
vaweto <strong>na</strong> pravdata da go <strong>na</strong>pravat neposreden interes <strong>na</strong> nekoi odredeni<br />
lica, a niv<strong>na</strong>ta povreda za nivni <strong>na</strong>jodale~en interes. Tie lica toga{<br />
se soglasni ne samo da gi po~ituvaat ovie pravila vo svoeto sopstveno<br />
povedenie, tuku, isto taka, da gi prisilat drugite <strong>na</strong> sli~en red<br />
i da gi <strong>na</strong>met<strong>na</strong>t diktatite <strong>na</strong> pravednosta vrz celokupnoto op{etstvo.<br />
Ako e nu`no, tie isto taka mo`at poneposredno da gi zainteresiraat<br />
drugite za izvr{uvawe <strong>na</strong> pravdata i da sozdadat broj <strong>na</strong> slu`benici,<br />
gra|anski i voeni da im pomog<strong>na</strong>t vo nivnoto vladeewe. 1161<br />
Trite osnovni zakoni (pravila) <strong>na</strong> pravdata, Hjum gi pomestuva<br />
i vo me|u<strong>na</strong>rodnoto pravo. Toa se: stabilnost <strong>na</strong> sopstvenosta (poseduvaweto),<br />
nejzino prenesuvawe so soglasnost i izvr{uvawe <strong>na</strong> vetuvawata<br />
koi se dol`nost <strong>na</strong> vladetelot i <strong>na</strong> podanikot. Tamu kade {to poseduvaweto<br />
nema stabilnost mora da postoi neprekid<strong>na</strong> voj<strong>na</strong>. Tamu<br />
kade {to sopstvenosta ne mo`e da se prenese so soglasnost ne mo`e da<br />
postoi promet. Tamu kade {to ne se po~ituvaat vetuvawata ne mo`e da<br />
postojat ligi ni sojuzi. Spored toa, koristite od mirot, prometot i zaem<strong>na</strong>ta<br />
pomo{ ne <strong>na</strong>veduva da gi pro{irime zamislite za pravdata koi<br />
se vo sila me|u poedincite. 1162 Ovie pravila se ve{ata~ki smisleni<br />
zaradi opredele<strong>na</strong> cel i sprotivni <strong>na</strong> obi~nite principi <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
priroda koi se prilagoduvaat <strong>na</strong> okolnostite i nemaat izre~no nepromenliv<br />
metod <strong>na</strong> deluvawe. 1163<br />
1161<br />
Ibid, str. 453-456.<br />
1162<br />
Ibid, str. 481.<br />
1163<br />
Ibid, str. 452. Koga lu|eto od iskustvo uvidele deka ne e mo`no da se<br />
opstoi bez op{testvo i deka op{testvoto ne e mo`no da se odr`i dodeka lu|eto<br />
im davaat sloboda <strong>na</strong> svoite `elbi toga{ porane{niot interes brzo gi<br />
skrotuva nivnite dejstvija i im <strong>na</strong>lo`uva obvrska da gi po~ituvaat onie pravila<br />
koi gi <strong>na</strong>rekuvaem zakoni <strong>na</strong> pravdata. Ovaa obvrska <strong>na</strong> interesite ne<br />
ostanuva samo <strong>na</strong> toa, tuku so nu`niot tek <strong>na</strong> strastite i ~uvstvata ja ra|a moral<strong>na</strong>ta<br />
obvrska <strong>na</strong> do`nostite i nie gi odobruvame onie dejstvija koi se stremat<br />
kon mir <strong>na</strong> op{testvoto, a gi osuduvame onie koi se stremat kon negovoto<br />
voznemiruvawe. Istata prirod<strong>na</strong> obvrska se javuva me|u nezavisnite kralstva<br />
i se ureduva so istiot moral, taka {to nikoj, makar i so rasipan moral, nema<br />
povolno da sudi za vladetelot koj svoevolno i od sopstveni pobudi go pogazil<br />
dadeniot zbor ili go povredil dogovorot. Me|utoa, ovde mo`eme da zabele`ime<br />
deka iako komuniciraweto me|u razli~nite dr`avi e korisno, nekoga{<br />
duri i nu`no, sepak toa ne e talku nu`no ni korisno kako komuniciraweto<br />
me|u poedincite bez koe <strong>na</strong> ~ovekovata prirod<strong>na</strong> celosno ne í e mo`no da opstoi.<br />
Spored toa, ottamu {to prirod<strong>na</strong>ta obaveznost sprema pravdata me|u razli~nite<br />
dr`avi ne e taka sil<strong>na</strong> kako me|u poedincite, moral<strong>na</strong>ta obaveznost<br />
koja <strong>na</strong>stanuva od toa mora da u~estvuva vo nejzi<strong>na</strong>at slabost i nie morame<br />
nu`no da mu pro{tevame <strong>na</strong> vladetelot ili <strong>na</strong> ministerot koj opsenuva drug<br />
odo{to <strong>na</strong> prirodniot gospodin koj go pogazil svojot ~esen zbor. Ibid. str. 48-<br />
482.<br />
610
2 0 Vo odnos <strong>na</strong> op{testveniot dogovor sosema poi<strong>na</strong>kov pristap<br />
od Lok, Hobs i Hjum ima Ruso. Me|utoa, o<strong>na</strong> {to za mene e su{testveno<br />
e deka i toj, kako i site osta<strong>na</strong>ti, ne se razlikuva vo odnos <strong>na</strong> utvrduvaweto<br />
<strong>na</strong> osnovite zaradi koi e z<strong>na</strong>~ajno negovoto prou~uvawe. Imeno,<br />
spored nego, zamenuvaj}i go vo negovoto povedenie instinktot so pravdata<br />
i davaj}i im <strong>na</strong> negovite postapki mo`nost koja porano im nedostasuvala,<br />
preodot od prirod<strong>na</strong>ta vo op{testve<strong>na</strong> sostojba doveduva kaj<br />
~ovekot do mnogu z<strong>na</strong>~ajni promeni. 1164 I<strong>na</strong>ku i Ruso, pretpostavuva<br />
deka lu|eto zapad<strong>na</strong>le vo polo`ba vo koja pre~kite koi go <strong>na</strong>ru{uvaat<br />
nivnoto samoodr`uvawe vo prirod<strong>na</strong>ta polo`ba gi <strong>na</strong>dminuvaat silite<br />
koi sekoj poedinec mo`e da gi upotrebi za da se odr`i vo taa sostojba.<br />
Toga{ taa prvobit<strong>na</strong> sostojba ne mo`e <strong>na</strong>tamu da opstane, a ~ovekoviot<br />
rod bi zgas<strong>na</strong>l koga ne bi go promenil <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> `ivot. Me|utoa,<br />
so ogled <strong>na</strong> toa {to lu|eto ne mo`at da sozdavaat novi sili, tuku samo<br />
da gi soedinuvaat onie koi ve}e postojat i so niv da upravuvaat, ne im<br />
preostanuva ni{to drugo za samoodr`uvawe osven so zdru`uvawe da<br />
obrazuvaat zbir <strong>na</strong> sili koi mo`at da go <strong>na</strong>dmi<strong>na</strong>t sprotivniot otpor<br />
od <strong>na</strong>dvor, tie sili da gi stavat vo dvi`ewe so eden pokret i da gi usoglasat<br />
vo niv<strong>na</strong>ta rabota.<br />
Toj zbir <strong>na</strong> sili mo`e da iznikne samo od sorabotka <strong>na</strong> pove}eto<br />
od niv. Me|utoa, so ogled <strong>na</strong> toa {to silata i slobodata <strong>na</strong> sekoj ~ovek<br />
se prvoto oru`je za negovoto odr`uvawe, se postavuva pra{aweto<br />
<strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in toj }e gi upotrebi, a sebesi da ne se <strong>na</strong>{teti i da ne ja<br />
prenebregne gri`ata za sebe {to pretstavuva negova dol`nost. Zatoa,<br />
spored Ruso, treba da se <strong>na</strong>jde ed<strong>na</strong> forma <strong>na</strong> zdru`uvawe koja bi gi<br />
branela i za{tituvala so seta svoja sila li~nosta i dobrata <strong>na</strong> sekoj<br />
~len <strong>na</strong> op{testvoto i preku koja sekoj zdru`en so sekogo sepak bi se<br />
slu{al samo sebesi i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in bi osta<strong>na</strong>l isto taka sloboden kako<br />
i porano. Takov e osnovniot problem ~ii re{enija gi dava op{testveniot<br />
dogovor.<br />
Odredbite <strong>na</strong> toj dogovor se dotolku opredeleni od prirodata<br />
<strong>na</strong> samiot akt {to i <strong>na</strong>jmala izme<strong>na</strong> bi go <strong>na</strong>pravila izli{en i ni{toven.<br />
Site tie odredbi pravilno sfateni se sveduvaat <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> edinstve<strong>na</strong>:<br />
<strong>na</strong> celosno otka`uvawe <strong>na</strong> sekoj ~len <strong>na</strong> op{testvoto od site svoi<br />
prava vo korist <strong>na</strong> celata zaednica, za{to <strong>na</strong>jprvo, so ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
sekoj se dava celiot, polo`bata e ista za site, a ottamu {to polo`bata<br />
e ed<strong>na</strong>kva za site nikoj nema smetka da im ja ote`nuva <strong>na</strong> drugite. Zgora<br />
<strong>na</strong> toa, so ogled <strong>na</strong> toa {to prenesuvaweto <strong>na</strong> pravata se vr{i bez ograni~uvawe,<br />
zaednicata ne mo`e da bide posovr{e<strong>na</strong> i nitu eden ~len <strong>na</strong><br />
zaednicata nema pove}e {to da bara, za{to koga <strong>na</strong> poedincite i <strong>na</strong>tamu<br />
bi im pripa|ale nekoi prava, so ogled <strong>na</strong> toa {to nema nikakov zaedi~ki<br />
pretpostaven koj bi mo`el da bide sudija me|u niv i zaednica-<br />
1164<br />
Ruso, @. @. O dru{tvenom ugovoru, vo Parsons, T. i dr. Teorije o dru{tvu,<br />
Vuk Karadzi}, Beograd, 1969, str. 122.<br />
611
ta, sekoj, so ogled <strong>na</strong> toa {to vo nekoi raboti e svoj sopstven sudija, <strong>na</strong>skoro<br />
bi sakal da im bide sudija i <strong>na</strong> site osta<strong>na</strong>ti. Na toj <strong>na</strong>~in i<br />
<strong>na</strong>tamu bi postoela prirod<strong>na</strong>ta sostojba, a op{etstvoto neminovno bi<br />
sta<strong>na</strong>lo tiransko i izli{no. 1165 Sekoj od <strong>na</strong>s vo zaednicata ja vnesuva<br />
svojata li~nost i celata svoja sila pod vrhov<strong>na</strong> uprava <strong>na</strong> op{tata<br />
volja i sekoj ~len go smetame kako nerazdelen del <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. So samiot<br />
dogovoren akt, <strong>na</strong>mesto posebni li~nosti <strong>na</strong> sekoja od dogovornite<br />
strani, vo istiot moment se sozdava edno moralno i kolektivno telo<br />
sostaveno od tolku ~lenovi kolku {to negovoto sobranie ima glasovi<br />
i koe od samiot toj akt go dobiva svoeto edinstvo, svoeto zaedni~ko jas,<br />
svojot `ivot i svojata volja. Taa op{ta li~nost koja se sozdava so spojuvaweto<br />
<strong>na</strong> site oddelni li~nosti nekoga{ se <strong>na</strong>rekuvala grad, a sega<br />
se <strong>na</strong>rekuva republika ili politi~ko telo koe, koga igra pasiv<strong>na</strong><br />
uloga, negovite ~lenovi go <strong>na</strong>rekuvaat - dr`ava, koga e aktivno - suveren,<br />
a koga go sporeduvaat so nemu sli~no - sila. [to se odnesuva do<br />
~lenovite <strong>na</strong> ova telo, tie zaedno go dobivaat <strong>na</strong>zivot <strong>na</strong>rod i poded<strong>na</strong>kvo<br />
se <strong>na</strong>rekuvaat gra|ani koga u~estvuvaat vo suvere<strong>na</strong>ta vlast, a<br />
podanici kako se pot~ineti <strong>na</strong> dr`avnite zakoni. 1166<br />
Suvereniot <strong>na</strong>rod, so ogled <strong>na</strong> toa {to e sostaven samo od poedinci<br />
koi go so~ninuvaat, nema nitu mo`e da ima interes sprotiven<br />
<strong>na</strong> nivniot interes. Spored toa, suvere<strong>na</strong>ta vlast nema nikakva potreba<br />
da im dava garancii <strong>na</strong> nivnite gra|ani, za{to ne e mo`no teloto da<br />
saka da im <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> site svoi delovi, nitu <strong>na</strong> nieden posebno. Me-<br />
|utoa, ne e ist slu~ajot so podanicite vo odnosot so suverenot, <strong>na</strong> koj i<br />
pokraj zaedni~kiot interes ni{to ne bi mu garantiralo deka tie }e gi<br />
ispolnuvaat svoite obvrski koga ne bi <strong>na</strong>{ol sredstva da si ja obezbedi<br />
sebesi niv<strong>na</strong>ta vernost. Visti<strong>na</strong>, sekoj poedinec kako ~ovek mo`e da<br />
ima svoja li~<strong>na</strong> volja sprotiv<strong>na</strong> ili razli~<strong>na</strong> od op{tata volja vo ~ie<br />
sozdavawe u~estvuva kako gra|anin. Negoviot poseben interes mo`e da<br />
mu bara ne{to sosema drugo od o<strong>na</strong> {to mu go bara op{tiot interes.<br />
Negovata bezuslov<strong>na</strong> i prirodno nezavis<strong>na</strong> egzistencija mo`e da <strong>na</strong>pravi<br />
o<strong>na</strong> {to í go dol`i <strong>na</strong> zaedni~kata rabota da go sfati kako pridones<br />
bez protiv<strong>na</strong>domest ~ija zaguba }e bide od pomala {teta za drugite<br />
odo{to negovta isplata bi bila za nego. Gledaj}i vo moral<strong>na</strong>ta li-<br />
~nost koja ja so~inuva dr`avata ed<strong>na</strong> racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> apstrakcija, za{to<br />
taa ne e ~ovek, toj bi sakal da u`iva gra|anski prava ne sakaj}i pritoa<br />
da gi ispolni svoite podani~ki dol`nosti. Toa bi bila nepravda ~ie<br />
zasiluvawe bi predizvikalo propast <strong>na</strong> politi~koto telo. Z<strong>na</strong>~i, za<br />
op{testveniot dogovor da ne e prosta formalnost toj molkum ja sodr-<br />
`i sled<strong>na</strong>va obvrska od koja edinstveno drugite moralni obvrski<br />
mo`at da ja crpat svojata sila: celoto politi~lko telo }e go prisili<br />
<strong>na</strong> poslu{nost sekogo koj ne í se podlo`uva <strong>na</strong> op{tata volja. Toa ne<br />
612<br />
1165<br />
Ibid, str. 120.<br />
1166<br />
Ibid, str. 121.
z<strong>na</strong>~i ni{to drugo odo{to deka }e go prisili da bide sloboden, za{to<br />
toa e uslov koj, davaj}i mu go <strong>na</strong> tatkovi<strong>na</strong>ta sekoj gra|anin, go obezbeduva<br />
od sekoja li~<strong>na</strong> zavisnost, uslov koj e temel za funkcionirawe <strong>na</strong><br />
politi~kata ma{inerija i koj edinstveno mu dava zakonska sila <strong>na</strong> gra-<br />
|anskite obvrski koi bez toa bi bile apsurdni, tiranski i podlo`ni<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemi zloupotrebi. 1167<br />
Kako {to vidovme <strong>na</strong> po~etokot, so preodot vo gra|anskata sostojba<br />
vo povedenieto <strong>na</strong> ~ovekot se pojavi pravdata. Duri toga{ koga<br />
glasot <strong>na</strong> dol`nosta go zameni fizi~kiot <strong>na</strong>gon, a <strong>pravoto</strong> barawata,<br />
~ovekot koj dotoga{ gleda{e samo <strong>na</strong> sebe sta<strong>na</strong> prisilen da postapuva<br />
spored drugi <strong>na</strong>~ela i da go pra{uva razumot pred da im se oddade <strong>na</strong><br />
sklonostite. Vo taa sostojba iako se li{uva od nekolku prednosti koi<br />
mu doa|aat od prirodata, toj steknuva drugi i toa mnogu golemi prednosti.<br />
Negovite sposobnosti se ve`baat i razvivaat, negovite idei se<br />
pro{iruvaat, negovite ~uvstva se oplemenuvaat, negovata celos<strong>na</strong><br />
du{a dotolku se izdiga, {to koga zloupotrebite od taa nova sostojba<br />
ne bi go spu{tale ~esto pod sostojbata od koja proizlegol, toj bi moral<br />
postojano da go blagoslovuva onoj sre}en moment koj od taa sostojba<br />
zasegoga{ go istrg<strong>na</strong>l i koj nego, grupata i ograni~enoto `ivotno<br />
go pretvoril vo razumen ~ovek. Nakratko, o<strong>na</strong> {to ~ovekot go gubi so<br />
op{testveniot dogovor se negovite prirodni slobodi i neograni~enoto<br />
pravo <strong>na</strong> sî {to go primamuva i {to mo`e da postigne, a o<strong>na</strong> {to<br />
go dobiva toa se gra|anskata sloboda i sopstvenosta <strong>na</strong> se {to se <strong>na</strong>o|a<br />
vo negov posed. Za da ne se izmamime vo ovie odmeruvawa treba dobro<br />
da ja razlikuvame prirod<strong>na</strong>ta sloboda, koja e ograni~e<strong>na</strong> edinstveno so<br />
silata <strong>na</strong> poedincite, od gra|anskata sloboda, koja e ograni~e<strong>na</strong> so<br />
op{tata volja i dr`av<strong>na</strong>ta sloboda, koja e samo posledica <strong>na</strong> silata<br />
ili <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prviot dr`atel od sopstvenosta koja mo`e da se zasnova<br />
edinstveno vrz ed<strong>na</strong> pozitiv<strong>na</strong> osnova (titulus). Kon ova kako dobivka<br />
od gra|anskata sostojba mo`e da se dodade moral<strong>na</strong>ta sloboda,<br />
koja e edinstve<strong>na</strong>ta {to pravi ~ovekot da bide sam <strong>na</strong> sebe gospodar,<br />
za{to pottikot <strong>na</strong> samoto barawe, toa e ropstvo, a pokoruvaweto <strong>na</strong> zakonot<br />
{to samite <strong>na</strong> sebesi sme go propi{ale, toa e sloboda. 1168 Taka,<br />
<strong>na</strong>mesto da ja uni{ti prirod<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost, osnovniot dogovor <strong>na</strong>protiv<br />
ja zamenuva so moral<strong>na</strong> i zakonska ed<strong>na</strong>kvost need<strong>na</strong>kvosta koja prirodata<br />
mo`ela da ja sozdade za lu|eto taka {to tie, so ogled <strong>na</strong> toa {to<br />
mo`at da bidat need<strong>na</strong>kvi spored silata i <strong>na</strong>darenosta, stanuvaat ed<strong>na</strong>kvi<br />
vrz osnova <strong>na</strong> dogovorot i <strong>pravoto</strong>. Pritoa, Ruso, ne propu{ta da<br />
ka`e deka pod lo{ sistem <strong>na</strong> vladeewe ovaa ed<strong>na</strong>kvost e samo privid<strong>na</strong><br />
i opsenuva~ka. Taa slu`i samo zatoa siromaviot da se odr`i vo beda, a<br />
bogatiot vo negovata uzurpacija. Vsu{nost, zakonite sekoga{ se korisni<br />
za onie koi ne{to imaat, a {tetni za onie koi koi nemaat ni{to.<br />
1167<br />
Ibid, str. 121-122.<br />
1168<br />
Ibid, str. 122.<br />
613
Od toa proizleguva deka op{testve<strong>na</strong>ta sostojba e koris<strong>na</strong> za lu|eto<br />
samo dokolku site imaat pone{to, a nikoj ne{to odvi{no. 1169<br />
3 0 No dali <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> be{e taka. Ne! veli Frojd, ne bilo taka,<br />
tuku ontogenezata (<strong>na</strong>stanokot i razvojot) <strong>na</strong> superegoto 1170 se ostvarila<br />
<strong>na</strong> drug <strong>na</strong>~in. Istoriski gledano, nego go interesira <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in i<br />
od {to <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>lo superegoto <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite pradedovci i so samoto toa moralot<br />
i op{testveniot red. Frojdovata konstrukcija zapo~nuva so konstatacijata<br />
deka vo damne{ni vremiwa ~ovekot `iveel vo mali hordi<br />
vo koi ne bil razvien govorot, a so sekoja od niv upravuval s<strong>na</strong>`en<br />
ma`jak. S<strong>na</strong>`niot ma`jak bil despot koj za sebe go zadr`uval polovoto<br />
op{tewe so site `enski ~lenovi (`eni, majka, ker}i) <strong>na</strong> hordata.<br />
Sinovite nemale nikakvi prava i dokolku bi prezele ne{to so `enite,<br />
t.e. ako bi ja prekr{ile zabra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> tatkoto bile kaznuvani (ubivani,<br />
kastrirani ili proteruvani). Ottamu, niv ne im ostanuvalo ni-<br />
{to drugo, odo{to da se zdru`at vo mali zaednici i preku grabnuvawe<br />
da doa|aat do `eni. Toga{ se slu~il <strong>na</strong>stanot od presudno z<strong>na</strong>~ewe za<br />
<strong>na</strong>tamo{niot tek i razvivawe <strong>na</strong> op{testvoto, a osobeno za novata<br />
struktura vo li~nosta ili barem negoviot zarodi{ (prasuperegoto).<br />
Z<strong>na</strong>~i stanuva zbor za izvorot <strong>na</strong> moralnosta. Toa e sledniov <strong>na</strong>stan.<br />
Proteranite bra}a po~<strong>na</strong>le da se zdru`uvaat vo bratstva i sî pove}e<br />
da <strong>na</strong>stojuvaat da gi sovladaat svoite tatkovci. Toa go pravele primit-<br />
1169<br />
Ibid, str. 123.<br />
1170<br />
Ovde e nu`no da potsetime deka toj smeta{e deka strukturata <strong>na</strong><br />
~ovekovata li~nost e sostave<strong>na</strong> od Id, Ego i Superego. Tretiot del <strong>na</strong> li~nosta<br />
Super-ego (Posakano Jas, Nad Jas, Sovr{eno, Socijalizira<strong>na</strong> li~nost, Sovest<br />
ili del <strong>na</strong> psihi~kata struktura koj preku Ego-to ja cenzurira i ograni~uva<br />
funkcijata <strong>na</strong> Id-ot) e sistem <strong>na</strong> normi, principi i vrednosti <strong>na</strong> dadeno<br />
op{testvo koi gi usvoila li~nosta. Ovoj del <strong>na</strong> li~nosta, vsu{nost, e nejzi<strong>na</strong>ta<br />
socijal<strong>na</strong> komponenta ~ija osnov<strong>na</strong> uloga e da ja spre~i, ko~i, ka<strong>na</strong>lizira<br />
i <strong>na</strong>so~uva silata <strong>na</strong> Id-ot kon op{testveno prifatlivo zadovoluvawe <strong>na</strong> negovite<br />
barawa. "Superegoe sila koja ne prisiluva u~tivo da mu odgovorime <strong>na</strong><br />
nekoj {to ni dosaduva, koe pravi <strong>na</strong>jprvin da mu ponudime hra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drug iako<br />
samite sme gladni kako volci, ili koe ne <strong>na</strong>veduva qubezno da postapuvame so<br />
lice koe <strong>na</strong>merno ne povredilo. Spored toa Superego-to go odrazuva "op{testvenoto<br />
vospituvawe" <strong>na</strong> poedinecot koe toj go dobil od svoite roditeli, crkvata,<br />
u~ili{teto i op{testvoto voop{to." Eliot, M. Zlo~in u suvremenom dru-<br />
{tvu, Veselin Masla{a, Sarajevo, 1962. str. 273. "Superego-to e uslov da se postapuva<br />
vo soglasnost so op{testvenite pravila. Ego-to spored niv postapuva ili<br />
vrz osnova <strong>na</strong> samite niv ili od sebesi. Ako spored ovie pravila postapuva<br />
premnogu dobro, toa se stremi i da go <strong>na</strong>pu{ti svojot star gospodar Id-ot i da<br />
stane sluga <strong>na</strong> noviot gospodar Super ego-to. Poradi toa Id-ot reagira se posilno<br />
i bara pati{ta da ja izbegne kontrolata, a Ego-to go zamol~uva so mehanizmot<br />
<strong>na</strong>re~en "potisnuvawe." Korn. R. and McCorkle, L. Criminology and Penology,<br />
New York - London, 1964, str. 253.<br />
614
ivno taka {to gi ubivale i jadele. 1171 Prikaz<strong>na</strong>ta za "prviot zlostor vo<br />
istorijata <strong>na</strong> op{testvoto" <strong>na</strong>tamu prodol`uva vaka: pretpostavka e<br />
deka mnogu vreme pomi<strong>na</strong>lo dodeka bra}ata se raspravale za <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong><br />
prioritet, t.e. za <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>sledstvo so ogled <strong>na</strong> toa {to sekoj sin<br />
<strong>na</strong>stojuval da go zazeme mestoto <strong>na</strong> tatkoto. Razbirlivo e deka toa z<strong>na</strong>-<br />
~elo dolg period <strong>na</strong> bratoubistve<strong>na</strong> voj<strong>na</strong>, a taa sostojba Rif ja tolkuva<br />
<strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in. Se poka`a deka op{testvoto bez tatko ne mo`e<br />
dolgo da opstoi. Bile neophodni novi vidovi <strong>na</strong> sopirawe za da se predupredi<br />
haosot <strong>na</strong> samoubistvenoto i ubistvenoto tr~awe kon prijatnoto.<br />
Su{testvata <strong>na</strong>jposle postignuvaat soglasnost kako treba <strong>na</strong>tamu<br />
da se postapi - toa za Frojd e prviot "op{testven dogovor" i voedno<br />
prviot oblik <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong> organizacija. Voj<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> potomcite zavr{uva<br />
so obo`uvawe <strong>na</strong> mrtviot tatko i so socijalizirawe <strong>na</strong> ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> vi<strong>na</strong> kaj bra}ata. Dogovorot vo su{ti<strong>na</strong> se sostoel vo otka`uvawe<br />
od instinktivnite streme`i i priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> zaemnite obvrski<br />
(samo`rtvuvawe). Bilo kako bilo, kulturata <strong>na</strong>stanuva poradi otka`uvaweto,<br />
a spom<strong>na</strong>toto samo`rtvuvawe go oz<strong>na</strong>~uva po~etokot <strong>na</strong> li~nosta.<br />
1172 To~kite <strong>na</strong> dogovorot, pak, se proglaseni za nepovredivi svetosti<br />
i vo toa Frojd go gleda za~etokot <strong>na</strong> moralnosta i pravdata. Toj<br />
<strong>na</strong>tamu dava objasnuvawe od koe se gleda deka tatkoviot tabu gi <strong>na</strong>vel<br />
sinovite da se otka`at od svojot ideal da go zazemat negovoto mesto i<br />
da gi zadr`at svojata majka i sestra za sebe. Takviot tabu za rodoskver-<br />
1171<br />
Dokaz: sli~no im se slu~uva i <strong>na</strong> primitivcite vo <strong>na</strong>{e vreme -<br />
deca koi vo svojata fantazija go ubivaat svojot tatko i go jadat i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
go otko~uvaat mehanizmot <strong>na</strong> identifikacijata so svojot tatko. Frojd z<strong>na</strong>~i<br />
smeta deka osnov<strong>na</strong>ta poenta e vo toa deka filogenetski i ontogenetski mehanizmot<br />
<strong>na</strong> identifikacija ima isti motivi. Osven toa, damne{nite pradedovci,<br />
tokmu kako i sovremenite po ubivaweto <strong>na</strong> tatkoto <strong>na</strong>stojuvaat da go zazemat<br />
negovoto mesto, i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in, makar nesvesno, gi prezemaat negovite<br />
gledi{ta za dobroto, odnosno zloto. Taka <strong>na</strong>stanuva va`<strong>na</strong> prome<strong>na</strong> vo li~nostite<br />
<strong>na</strong> lu|eto, a spom<strong>na</strong>tiot "kanibalisti~ki akt <strong>na</strong> sinovite," Frojd go tolkuva<br />
kako "obid da se obezbedi identifikuvawe so tatkoto" preku inkorporirawe<br />
<strong>na</strong> eden negov del. Samoto ubistvo bilo da e vistinsko ili vo fantazijata<br />
e sledeno so `alewe i ~uvstvo <strong>na</strong> vi<strong>na</strong> i <strong>na</strong> krajot doveduva do izdigawe <strong>na</strong><br />
tatkoto {to podoc<strong>na</strong> frojd go iskoristi kako dokaz deka "bogovite se deifikovani<br />
lu|e." Popovi}, B. Istorija moralnosti, psihoa<strong>na</strong>liti~ko tu<strong>na</strong>~enje, Ideje, Beograd,<br />
1976/4-6, str. 98-99.<br />
1172<br />
Buntot protiv avtoritetot brzo preras<strong>na</strong> vo nova obvrska - vo `rtvuvawe<br />
<strong>na</strong> sopstvenite `elbi koi sinovite sami sebesi si ja <strong>na</strong>met<strong>na</strong>le bez<br />
prisustvo <strong>na</strong> tatkoto. Vo toa ~uvstvoto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong> ja odigralo <strong>na</strong>jva`<strong>na</strong>ta uloga,<br />
a od nego proizleguva moralnosta. Civilizacijata zapo~<strong>na</strong>la koga tatkoviot<br />
tabu sinovite si go <strong>na</strong>met<strong>na</strong>le sebesi i koga vo dejstvo stapilo potisnuvaweto<br />
za smetka <strong>na</strong> grupata. Vakviot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `rtvuvawe <strong>na</strong> sopstvenite interesi<br />
zaradi zaednicata voedno go oz<strong>na</strong>~i i po~etokot <strong>na</strong> li~nosta. Ibid, str. 107.<br />
615
<strong>na</strong>veweto (incest) voedno go <strong>na</strong>lo`i egzogamnite odnosi i brakot. 1173<br />
4 0 Svoite osnovni libertarijanski stavovi Nozik decidno gi<br />
izlo`uva u{te vo predgovorot <strong>na</strong> svoeto delo A<strong>na</strong>rhija, dr`ava i utopija<br />
od 1974 godi<strong>na</strong>. Poedincite, veli toj, imaat prava i postojat ne{-<br />
ta koi nitu edno lice ili grupa ne smeat da im gi storat, a da ne gi povredat<br />
nivnite prava. Tie prava se tolku ~esti i dalekuse`ni {to se<br />
postavuva pra{aweto {to dr`avata i nejzinite odgovorni smeat da<br />
storat i mo`at li voop{to da pravat {to i da e. Kolku prostor pravata<br />
<strong>na</strong> poedincite im ostavaat <strong>na</strong> dr`avata? Prirodata <strong>na</strong> dr`avata, <strong>na</strong><br />
nejzinite legitimni funkcii i opravduvaweto <strong>na</strong> nejzinoto postoewe<br />
(ako gi ima) se sredi{ni temi <strong>na</strong> negovite razmisluvawa.<br />
Zaradi poednostavuvawe <strong>na</strong> samoto pra{awe <strong>na</strong> opravdanosta od<br />
postoewe <strong>na</strong> dr`avata i prirodata <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta uloga, a vo funkcija <strong>na</strong><br />
postavuvawe <strong>na</strong> granici <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, Robert Nozik pretpostavil<br />
prirod<strong>na</strong> sostojba vo koja nema monopol <strong>na</strong> vlast i zaedni~ki sudija.<br />
Vo takvata sostojba sekoj poedinec raspolaga so sovr{e<strong>na</strong> sloboda,<br />
no za vozvrat odbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> taa sloboda od <strong>na</strong>padot <strong>na</strong> drugite e isklu-<br />
~ivo vo negovite race. A toa e golema nelagodnost, za{to lu|eto se ne<br />
samo so need<strong>na</strong>kva sila za samoodbra<strong>na</strong>, tuku kako osameni poedinci<br />
prakti~no se i bespomo{ni ako protiv sebe imaat zdru`eni zlostornici.<br />
Ako, z<strong>na</strong>~i se pretpostavi takva sostojba koja re~isi e identi~<strong>na</strong><br />
so a<strong>na</strong>rhija (poredok bez dr`av<strong>na</strong> vlast), toga{ se postavuvaat slednoto<br />
pra{awe: "Ako ja nema dr`avata dali treba da se izmisli?" i dokolku<br />
e potreb<strong>na</strong>: "[to mo`e taa edinstveno da pravi za samata da bide<br />
opravda<strong>na</strong>?" Dokolku dokraj go poednostavime negovoto gledi{te, toa<br />
donekade e blisko do klasi~<strong>na</strong>ta liberal<strong>na</strong> ideja spored koja dr`avata<br />
e "no}en ~uvar" <strong>na</strong> koj mu e dovere<strong>na</strong> za{titata <strong>na</strong> gra|anite od <strong>na</strong>silstvo,<br />
kra`bi i izmami, kako i prisilnoto izvr{uvawe <strong>na</strong> dogovorite,<br />
so ograni~e<strong>na</strong> uloga vo preraspodelbata koja se ogleda vo sobirawe <strong>na</strong><br />
porezite zaradi pokrivawe <strong>na</strong> izdatocite za ovie strogo ograni~eni<br />
zada~i.<br />
Negova ideja e deka samo minimal<strong>na</strong>ta dr`ava e le|itim<strong>na</strong>. Toj<br />
go otkriva potekloto <strong>na</strong> dr`avata vo eden vid agencii koi za soodveten<br />
<strong>na</strong>domest im davaat za{tita <strong>na</strong> svoite klienti. Vo eden moment<br />
koga <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> od ovie za{titni agencii }e í pojde od raka da vospostavi<br />
monopol <strong>na</strong>d koristeweto <strong>na</strong> silata <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> teritorija i mu pru-<br />
`i za{tita <strong>na</strong> sekoj ~ovek <strong>na</strong> toa podra~je bez kakva i da e razlika, vo<br />
toj moment taa se preobrazuva vo ultraminimal<strong>na</strong> dr`ava. Ako potoa í<br />
se pridodade i soodvet<strong>na</strong> preraspredelba so oporezuvawe zaradi <strong>na</strong>miruvawe<br />
<strong>na</strong> tro{ocite <strong>na</strong> za{titata, toga{ ovaa ultraminimal<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong><br />
tvorba se preobrazuva vo minimal<strong>na</strong> dr`ava.<br />
Takvata za{tit<strong>na</strong>ta agencija koja e domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong> <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong><br />
teritorija ispolnuva dva klu~ni uslovi za da bide dr`ava. Nejze, <strong>na</strong>j-<br />
616<br />
1173<br />
Ibid, str. 95-99.
prvin edinstveno i poa|a od raka delotvorno da iznudi po~ituvawe <strong>na</strong><br />
zabra<strong>na</strong>ta, koj i da e drug, osven taa samata, da se slu`i so istite sredstva<br />
za prisilno izvr{uvawe. I vtoro, taa gi za{tituva i onie koi <strong>na</strong><br />
nejzi<strong>na</strong>ta teritorija ne se nejzini klienti, taka {to im zabranuva da<br />
koristat sila kako samopomo{ vo postapkata <strong>na</strong> prisilnoto izvr{uvawe<br />
koga drugite strani vo sporot se nejzini klienti, pa makar tro-<br />
{ocite <strong>na</strong> ovaa za{tita <strong>na</strong> drugite gi podnesuvale samite nejzini klienti.<br />
Postoi me|utoa, moral<strong>na</strong> obvrska toa da se pravi spored <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>domest, koe <strong>na</strong> onie koi se samoza{tituvaat zaradi zgolemuvawe<br />
<strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta sigurnost im <strong>na</strong>laga <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi zabranuvaat da<br />
pravat razli~ni ne{ta koi bi mo`ele da sta<strong>na</strong>t bezopasni, da im ja <strong>na</strong>domestat<br />
{tetata koja so toa im se <strong>na</strong>nesuva.<br />
Toa e objasnuvaweto <strong>na</strong> Nozik kako od prirod<strong>na</strong>ta sostojba so<br />
moralno dopu{teni sredstva <strong>na</strong>stanuva dr`avata, a ni~ii prava da ne<br />
se povredeni. Dovolno e za{tit<strong>na</strong>ta agencija de facto da stekne monopool<br />
<strong>na</strong> sila <strong>na</strong> teritorijata <strong>na</strong> koja e isklu~iv sudija, pa za nea da se<br />
ka`e deka e dr`ava. Na toj <strong>na</strong>~in toj do{ol do zaklu~ok deka moralno<br />
isprav<strong>na</strong>, t.e. legitim<strong>na</strong> e samo o<strong>na</strong>a dr`ava ~ii delokrug e strogo<br />
ograni~en taka {to ne bi zasegala vo neprikosnove<strong>na</strong>ta sfera <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
sloboda. 1174<br />
Negovite glavni zaklu~oci vo vrska so dr`avata, vsu{nost, se<br />
sostojat vo toa deka minimal<strong>na</strong>ta dr`ava e opravda<strong>na</strong> ako e ograni~e<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> tesni funkcii <strong>na</strong> za{tita od <strong>na</strong>silstva, kra`bi i izmami, nepo~ituvawe<br />
<strong>na</strong> dogovori i sli~no i deka sekoja dr`ava so po{iroki ovlastuvawa<br />
od <strong>na</strong>vedenite gi kr{i pravata <strong>na</strong> licata za{to ne gi prisiluva<br />
da pravat nekoi ne{ta i ottamu e nepraved<strong>na</strong>, a deka minimal<strong>na</strong>ta dr`ava<br />
e praved<strong>na</strong> i inspirativ<strong>na</strong>. Dve va`ni implikacii od ka`anoto se:<br />
dr`avata ne smee da se poslu`i so svojot aparat <strong>na</strong> prisilba za da gi<br />
<strong>na</strong>tera edni da im pomog<strong>na</strong>t <strong>na</strong> drugite gra|ani ili za <strong>na</strong> lu|eto da im<br />
zabrani aktivnosti za nivnoto vistinsko sopstveno dobro ili za{tita.<br />
1175 Pritoa, go otfrla stavot <strong>na</strong> a<strong>na</strong>rhistite deka vo odr`uvaweto <strong>na</strong><br />
svojot monopol <strong>na</strong> upotreba <strong>na</strong> sila od ed<strong>na</strong>, i <strong>na</strong> za{tita <strong>na</strong> site lu|e<br />
<strong>na</strong> svojata teritorija, od druga stra<strong>na</strong>, dr`avata mora da gi kr{i individualnite<br />
prava i deka ottamu e imanentno nemoral<strong>na</strong>. Negovoto<br />
sprotivno stanovi{te e deka dr`avata iznik<strong>na</strong>la od a<strong>na</strong>rhija (kako<br />
{to toa e vtemeleno vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong> Lok) iako toa nikoj ne<br />
go planiral ili bi se obidel da go stori, niz proces koj nu`no ne bi gi<br />
kr{el ~ovekovite prava. 1176<br />
Za seto toa i za objasnuvawe <strong>na</strong> nekoi drugi problemi koi mu se<br />
<strong>na</strong>metnuvaat i <strong>na</strong> Nozik mu e potreb<strong>na</strong> a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sostojba.<br />
1174<br />
^avo{ki, K, op. cit, str. 153-154.<br />
1175<br />
Nozick, R. A<strong>na</strong>rhija, dr`ava i utopija, Naklada Jesenski i Turk, Zagreb,<br />
2003, str. 9.<br />
1176<br />
Ibid, str. 11.<br />
617
Za da se <strong>na</strong>dmi<strong>na</strong>t, pak, nekoi nelagodnosti od prirod<strong>na</strong>ta sostojba<br />
kako {to ja sfa}al Lok, Nozik zboruva za za{titni asocijacii. Vo<br />
prirod<strong>na</strong>ta sostojba, veli toj, poedinecot mo`e sam da gi ostvari svoite<br />
prava, da se brani, da izdejstvuva <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta i da kazni (ili<br />
barem da dade sî od sebe za toa da go pravi). Drugite, <strong>na</strong> negovo barawe,<br />
mo`at da mu se pridru`at vo taa odbra<strong>na</strong> i da go otfrlat <strong>na</strong>padot <strong>na</strong><br />
agresorot ili da trg<strong>na</strong>t vo potraga po agresorot, za{to se gri`at za<br />
op{to dobro <strong>na</strong> site ili za{to mu se prijateli ili za{to im pomog<strong>na</strong>l<br />
vo mi<strong>na</strong>toto ili zatoa {to sakaat toj da im pomogne vo idni<strong>na</strong> ili vo<br />
zame<strong>na</strong> za ne{to. Grupi <strong>na</strong> poedinci mo`at da sozdadat asocijacii <strong>na</strong><br />
zam<strong>na</strong> za{tita: site }e odgovorat <strong>na</strong> povikot <strong>na</strong> koj bilo ~len da mu pomog<strong>na</strong>t<br />
da gi odbrani ili da gi za{titi svoite prava. Vo zaedni{tvoto<br />
e silata. Me|utoa, dve te{kotii gi sledat takvite asocijacii <strong>na</strong> zaem<strong>na</strong><br />
za{tita: 1 0 site sekoga{ mora da bidat podgotveni da odgovorat <strong>na</strong><br />
povikot koga }e se uka`e potreba da ja izvr{at svojata zaedni~ka funkcija<br />
(a kako }e se odlu~i koj }e odgovara<strong>na</strong> povikot za izvr{uvawe<br />
<strong>na</strong> ovie za{titni~ki funkcii za koi ne e potrebno u~estvo <strong>na</strong> site<br />
~lenovi?), i 2 0 sekoj ~len mo`e da gi povika svoite so~lenovi <strong>na</strong> akcija<br />
so tvrdewe deka nekoj gi kr{i ili deka gi povredil negovite prava.<br />
Za{titnite asocijacii nema da sakaat da se dovedat vo situacija tamu<br />
kade {to nivnite kavgaxiski raspolo`eni i paranoidni ~lenovi }e<br />
trep<strong>na</strong>t so oko da im izlezat vo presret so skok, a i da ne gi spomenuvame<br />
onie ~lenovi koi bi mo`ele da se obidat pod prevezot <strong>na</strong> samoodbra<strong>na</strong><br />
da ja iskoristat asocijacijata za kr{ewe <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> drugite.<br />
Problemi }e <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>t i ako dojde do nedorazbirawa me|u dvajca ~lenovi<br />
<strong>na</strong> ista asocijacija, pa sekoj }e bara od svoite so~lenovi da mu prijdat<br />
<strong>na</strong> pomo{. Za{tit<strong>na</strong>ta asocijacija zaemno bi mo`ela da se obide da<br />
go re{i sudirot me|u svoite ~lenovi so politika <strong>na</strong> neme{awe. No takvata<br />
politika bi predizvikala nesloga vo asocijacijata i bi mo`ela<br />
da dovede do sozdavawe <strong>na</strong> podgrupi koi bi mo`ele da se borat me|u<br />
sebe i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da predizvika raspa|aewe <strong>na</strong> asocijacijata. Taa politika<br />
bi gi pottik<strong>na</strong>la potencijalnite agresori da im se pridru`at<br />
<strong>na</strong> {to pogolem broj <strong>na</strong> zaemno za{titni~ki asocijacii so cel da go<br />
obezbedat imunitetot od osveta ili odbra<strong>na</strong>, a toa sekoga{ bi ja optovarilo<br />
adekvatnosta <strong>na</strong> postapkata za priem vo ~lenstvo. Ottamu, za{-<br />
titnite asocijacii (re~isi site onie koi }e opsta<strong>na</strong>t) nema da se pridr`uvaat<br />
do politikata <strong>na</strong> neme{awe: }e se slu`at so nekoja postapka<br />
za da opredelat <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in bi postapile vo situacija koga nekoi ~lenovi<br />
bi tvrdele deka drugite ~lenovi gi povredile nivnite prava. Mo-<br />
`at da se zamislat mnogubrojni proizvolni postapki (<strong>na</strong> primer, stoewe<br />
<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~lenot koj prv se po`alil). Me|utoa, mnozinstvoto<br />
lica }e sakaat da im pristapat <strong>na</strong> asocijaciite koi im se pridr`uvaat<br />
<strong>na</strong> vistinskata postapka za da odberat ~ija `alba e vtemele<strong>na</strong>. Koga nekoj<br />
~len <strong>na</strong> asocijacijata se sudri so ne~lenovi, asocijacijata }e mora<br />
preku nekoja postapka da opredeli koj e vo pravo, ako ni{to drugo<br />
618
arem za da ja izbegne traj<strong>na</strong>ta i grup<strong>na</strong> vme{anost vo nedorazbirawata<br />
<strong>na</strong> svoite ~lenovi bez razlika dali tie se opravdani ili neopravdani.<br />
Nezgod<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> koja se sostoi vo toa deka site sekoga{ stojat <strong>na</strong><br />
raspolagawe bez ogled so kakva aktivnost vo toj moment se zanimavaat<br />
ili kakvi im se sklonostite ili komparativni prednosti, mo`e da se<br />
otstrani <strong>na</strong> voobi~aenite <strong>na</strong>~ini so podelbata <strong>na</strong> trudot i so razme<strong>na</strong>ta.<br />
Nekoi lu|e }e se iz<strong>na</strong>jmat za vr{ewe <strong>na</strong> za{titni~kata funkcija, a<br />
nekoi pretpriema~i }e po~<strong>na</strong>t da prodavaat za{titni~ki uslugi. ]e se<br />
nudat razni vidovi <strong>na</strong> za{titni~ki polisi, po razli~ni ceni za onie<br />
koi mo`ebi }e posakaat poopse`<strong>na</strong> ili porazrabote<strong>na</strong> za{tita. 1177 I<br />
sega sleduva neminovniot dogovor. Poedincite, toga{ bi mo`ele da<br />
sklu~at popodrobno uta<strong>na</strong>~eni dogovori ili obvrski, a da ne moraat <strong>na</strong><br />
nekoja privat<strong>na</strong> za{tit<strong>na</strong> asocijacija da im gi prepu{tat site funkcii<br />
<strong>na</strong> obvinuvawe, priveduvawe, sudsko opredeluvawe <strong>na</strong> vi<strong>na</strong>ta, kaznuvawe<br />
i <strong>na</strong>miruvawe <strong>na</strong> o{tetata. Imaj}i ja vo vid opasnosta od toa<br />
deka sami sebesi si sudat, bi mo`ele odlukata za toa dali <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
im e <strong>na</strong>nese<strong>na</strong> nepravda i vo koja mera da i ja prepu{tat <strong>na</strong> nekoja neutral<strong>na</strong><br />
ili pomalku involvira<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>. Za da se postigne op{testven<br />
u~inok - site da vidat kako se vr{i pravdata - takviot poedinec bi<br />
trebalo da bide op{to po~ituvan kako neutralen i ~esen. Dvete strani<br />
vo nekoj spor bi mo`ele da se obidat taka da se odbra<strong>na</strong>t od mo`nosta<br />
od pristrasnost, a dvete strani bi mo`ele duri i da se prisilat me|u<br />
niv da presudi isto lice i deka }e ja po~ituvaat negovata odluka. Ili<br />
mo`e da postoi opredele<strong>na</strong> postapka preku koja ed<strong>na</strong>ta od stranite ako<br />
ne e zadovol<strong>na</strong> od donese<strong>na</strong>ta odluka, da se `ali. No od razbirlivi pri-<br />
~ini }e postoi izraze<strong>na</strong> tendencija spome<strong>na</strong>tite funkcii da se pojavat<br />
vo ist nositel ili agencija. 1178<br />
Negovata prikaz<strong>na</strong> odi i po<strong>na</strong>tamu. Na po~etokot nekolku za{titni<br />
agencii }e gi ponudat svoite uslugi <strong>na</strong> isto podra~je. No, {to }e<br />
se slu~i koga }e dojde do sudir me|u klientite od razli~ni agencii,<br />
odnosno ako ed<strong>na</strong>ta za{tit<strong>na</strong> agencija se obide da go za{titi svojot<br />
klient, a drugiot da se obide da go kazni ili da go prisili da plati<br />
o{teta? Mo`ni se tri situacii za izlez od toj sudir: 1 0 ed<strong>na</strong>ta agencija<br />
da pobedi i da gi privle~e kaj sebe klientite od pobede<strong>na</strong>ta agencija,<br />
2 0 poradi centralizacijata <strong>na</strong> mo}ta <strong>na</strong> agenciite <strong>na</strong> edno podra~je,<br />
klientite da se preselat <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> agencijata {to im<br />
nudi podobra za{tita, i 3 0 dve agencii da se dogovorat deka so mirni<br />
sredstva }e gi re{avaat svoite sporovi (taka <strong>na</strong>stanuva sistem <strong>na</strong> priz<strong>na</strong>ti<br />
sudovi i priz<strong>na</strong>eni pravila za <strong>na</strong>dle`nosta i sudirot <strong>na</strong> zakonite<br />
i iako deluvaat nekolku agencii postoi edinstven federalen pravosuden<br />
sistem vo koj site agencii se sostavni delovi). I taka od a<strong>na</strong>rhijata<br />
pod pritisokot <strong>na</strong> spontano grupirawe <strong>na</strong> zaemno za{titni aso-<br />
1177<br />
Ibid, str. 29-31.<br />
1178<br />
Ibid, str. 32.<br />
619
cijacii, podelbata <strong>na</strong> trudot, pazarnite pritisoci, masovnoto proizvodstvo<br />
i racio<strong>na</strong>lnite samointeresi izniknuva ne{to {to mnogu <strong>na</strong>likuva<br />
<strong>na</strong> minimal<strong>na</strong> dr`ava ili <strong>na</strong> grupi <strong>na</strong> geografski oddeleni minimalni<br />
dr`avi 1179 I <strong>na</strong> krajot, koga samo ed<strong>na</strong> agencija (domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong><br />
agencija) ima pravo da im zabrani <strong>na</strong> drugite da se slu`at so svoite nesigurni<br />
postapki vo vr{eweto <strong>na</strong> pravdata izgleda deka toa e de facto<br />
dr`ava. 1180 No, prikaz<strong>na</strong>ta so za{titnite agencii ne zavr{uva nitu<br />
tuka, za{to so niv se slu~uvaat u{te premnogu ne{ta koi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> ne<br />
se se interesni, za{to se odnesuvaat <strong>na</strong> teorijata <strong>na</strong> dr`avata iako patem,<br />
vo ist stil, se dopiraat i nekoi pra{awa od <strong>pravoto</strong>. O<strong>na</strong> zaradi<br />
{to se zadr`avm vrz objasnuvaweto <strong>na</strong> potekloto <strong>na</strong> negovata minimal<strong>na</strong><br />
dr`ava vo prv be{e potrebno za da se vidi do kade se mo`e da se odi<br />
vo objasnuvaweto <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong>ta sostojba i op{testveniot dogovor koi,<br />
voop{to ne mo`e da poslu`i za objasnuvawe <strong>na</strong> pravdata iako sî se<br />
pravi za taa cel.<br />
I<strong>na</strong>ku, Nozik ne pretendira da go opredeli poimot <strong>na</strong> pravdata.<br />
Negova glav<strong>na</strong> cel e od op{testveniot dogovor da skokne do dr`avata i<br />
<strong>pravoto</strong> za da poso~i <strong>na</strong> slabostite <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda vo teorijata<br />
<strong>na</strong> Rouls, a seto so cel da poka`e deka takvata pravdata e mo-<br />
`<strong>na</strong> edinstveno vo "minimal<strong>na</strong>," a ne i vo "ekstenziv<strong>na</strong>" dr`ava. Spored<br />
nego, ed<strong>na</strong>kvata raspredelba <strong>na</strong> materijalnite resursi kako i koja<br />
bilo druga raspredelba, vo soglasnost so nekoj za <strong>na</strong>s drag model <strong>na</strong><br />
raspredelba, bi barala sistemsko vpletuvawe vo tu|ite `ivoti i onevozmo`uvawe<br />
<strong>na</strong> slobodata <strong>na</strong> odlu~uvawe <strong>na</strong> vozrasnite lu|e.<br />
Domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>ta za{tit<strong>na</strong> asocijacija vo ramkite <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong><br />
teritorija zadovoluva dva nu`ni uslovi za da bide dr`ava: koga ima<br />
potreben vid <strong>na</strong> monopol <strong>na</strong>d upotrebata <strong>na</strong> sila i koga gi za{tituva<br />
pravata <strong>na</strong> site <strong>na</strong> taa teritorija. 1181 Takvata dr`ava mo`ela da <strong>na</strong>stane<br />
od prirod<strong>na</strong>ta sostojba, a pritoa ni~ii prava da ne bidat povredeni.<br />
1182 Pravata koi gi poseduva dr`avata sekoj poedinec ve}e gi poseduval<br />
vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba... a so ogled <strong>na</strong> toa {to taa nema nekoi<br />
drugi posebni prava, nema {to da se objasnuva vo vrska so toa. 1183 Domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>ta<br />
za{tit<strong>na</strong> asocijacija koja ne prisvojuva nikakvi prava isklu~ivo<br />
za sebe postignuva edinstve<strong>na</strong> polo`ba. Iako sekoe lice ima<br />
pravo da postapi ispravno i da im zabrani <strong>na</strong> drugite da gi kr{at<br />
prvata (vklu~itelno i <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> da ne se bide kaznet, osven ako ne se<br />
doka`e deka toa e zaslu`eno), edinstveno domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>ta za{tit<strong>na</strong> asocijacija<br />
e vo sostojba bez sankcii so sila da <strong>na</strong>lo`i ispravnost o<strong>na</strong>ka<br />
kako taa ja sfa}a. Nejzi<strong>na</strong>ta mo} ja pravi procenitel <strong>na</strong> ispravnosta:<br />
620<br />
1179<br />
Ibid, str. 34-36.<br />
1180<br />
Ibid, str. 191.<br />
1181<br />
Ibid, str. 156.<br />
1182<br />
Ibid, str. 158.<br />
1183<br />
Ibid, str. 162.
taa opredeluva, poradi podocne`noto opredeluvawe <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta, {to se<br />
smeta za kr{ewe <strong>na</strong> ispravnosta. Na{eto tolkuvawe ne pretpostavuva<br />
i ne tvrdi deka silata e pravda. Me|utoa silata gi <strong>na</strong>metnuva zabranite<br />
duri i ako ne smeta deka mo}nite imaat posebno pravo da go sprovedat<br />
sopstvenoto mislewe za toa koi zabrani se primerno vovedeni. 1184<br />
Vo pogled <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda, Nozik <strong>na</strong>jprvo veli deka e<br />
mo`no da se potkrad<strong>na</strong>t po nekoi gre{ki. Ottamu, vo <strong>na</strong>jmala raka, ostanuva<br />
otvoreno pra{aweto dali treba da se sprovede preraspredelba i<br />
dali povtorno treba da se <strong>na</strong>pravi o<strong>na</strong> {to ve}e ed<strong>na</strong>{, iako lo{o,<br />
ve}e e storeno. 1185 No, ne sme vo polo`ba <strong>na</strong> deca <strong>na</strong> koi par~eto torta<br />
im go razdelil nekoj koj vo posleden moment se setil da gi ispravi posledicite<br />
<strong>na</strong> nepravilnoto se~ewe. 1186 Nema sredi{<strong>na</strong> raspredelba, ni<br />
edno lice ili grupa nema pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d site resursi i <strong>na</strong> zaedni-<br />
~ko odlu~uvawe za toa <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in treba da se raspredelat. O<strong>na</strong> {to<br />
1184<br />
Ibid, str. 163.<br />
1185<br />
Vo situacija <strong>na</strong> op{estve<strong>na</strong> nesoraborka, bi mo`elo da se ka`e<br />
deka sekoj poedinec go zaslu`uva o<strong>na</strong> {to mo`e da go dobie bez trud: odnosno<br />
nikoj drug ne mo`e da bara pravda vo vrska so toa poseduvawe. Vo takva situacija<br />
dokraj e jasno koj ima pravo <strong>na</strong> ne{to, taka {to ne e potreb<strong>na</strong> nikakva teorija<br />
<strong>na</strong> pravednost. Spored toa stojali{te op{testve<strong>na</strong>ta sorabotka ja zamatuva<br />
vodata so toa {to go pravi nejasno ili neopredeleno koj ima pravo <strong>na</strong> ne-<br />
{to. Namesto da ka`eme deka nied<strong>na</strong> teorija <strong>na</strong> pravednosta ne vredi za ovoj<br />
nesorabotni~ki slu~aj (ne bi li bilo nepravedno koga nekoj bi ukral tu|i<br />
proizvodi vo nesorabotni~ka situacija?) bi rekol deka toa e jasen slu~aj <strong>na</strong><br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> isprav<strong>na</strong> teorija <strong>na</strong> pravednosta: teorija za steknuvawe <strong>na</strong> ovlastuvawe.<br />
Na koj <strong>na</strong>~in op{testve<strong>na</strong>ta sorabotka gi menuva ne{tata taka {to<br />
istite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> steknuvawe <strong>na</strong> ovlastuvawa koi va`at za nesorabotni~kite<br />
situacii stanuvaat neobjasnivi i neprimerni za sorabotni~kite? Bi mo`elo<br />
da se ka`e deka ne mo`at da se odvojat zasebnite pridonesi <strong>na</strong> poedincite koi<br />
sorabotuvaat: sî e zaedni~ki proizvod <strong>na</strong> site. Toj zaedni~ki proizvod ili nekoj<br />
negov del verojatno site }e go prisvojuvaat so ed<strong>na</strong>kvo pravo: site imaat<br />
ed<strong>na</strong>kvo dobri pri~ini. odnosno nikoj nema barem podobri pri~ini za pobaruvawe<br />
od drugite. Nekako pak (spored istiot <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> razmisluvawe) mora<br />
da se odlu~i <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in }e se podeli toj vkupen proizvod <strong>na</strong> zaedni~kata<br />
op{testve<strong>na</strong> sorabotka (za koj poedine~nite prava ne va`at diferencijalno):<br />
toa e problem <strong>na</strong> raspredelbe<strong>na</strong>ta pravda. Ibid, str. 246-247.<br />
1186<br />
Vo ova smisla <strong>na</strong> drugo mesto Nozik veli: "Koj e toj koj bi ja zgolemil<br />
tortata i koj toa bi go storil ako bi dobil pogolemo par~e, no ne ako bi<br />
dobil ed<strong>na</strong>kvo par~e vo soglasnost so ramnomer<strong>na</strong>ta raspredelba? Koj treba<br />
da se stimulira da go vlo`i toj zgolemen <strong>na</strong>por? (Ovde ne stanuva zbor za nerazre{iviot<br />
jazol <strong>na</strong> zaedni~kiot proizvod: se z<strong>na</strong>e koj treba da bide stimuliran,<br />
ili barem komu treba da mu se isplati pari~<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada za toa). Zo{to<br />
toj poedine~en diferencijalen pridones ne bi dovel do diferencijalni ovlastuvawa?<br />
Ibid, str. 262.<br />
621
sekoe lice go dobiva go dobiva od drugite koi toa mu go davaat vo zame<strong>na</strong><br />
za ne{to ili kako podarok. Vo slobodnoto op{testvo razli~ni<br />
lica kontroliraat razli~ni resursi, a novata sopstvenost niknuva vrz<br />
osnova dobrovol<strong>na</strong>ta razme<strong>na</strong> i aktivnostite. Raspredelbata <strong>na</strong> udelite<br />
ne e po{iroka od raspredelbata <strong>na</strong> partnerite vo op{testvoto vo<br />
koe poedinecot izbira so kogo }e stapi vo brak. Vkupniot rezultat e<br />
proizvod <strong>na</strong> mnogu poedine~ni odluki koi poedincite imaat pravo da<br />
gi donesuvaat. 1187 Vo toj konteks, Nozik zboruva za tri <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravednost:<br />
1 0 <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> pravednost vo steknuvaweto (izvorno steknuvawe <strong>na</strong><br />
sopstvenosta, aproprijacija <strong>na</strong> stvarite koi nemaat sopstvenik: tuka<br />
go pomestuva pra{aweto - kako stvarite koi nemaat sopstvenik mo`at<br />
da sta<strong>na</strong>t ne~ija sopstvenost), i 2 0 <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> pravednost vo prenosot<br />
(prenos <strong>na</strong> sopstvenosta od edno lice <strong>na</strong> drugo: tuka gi pomestuva<br />
pra{awata - so koi procesi nekoe lice mo`e da ja prenese sopstvenosta?<br />
<strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in nekoj mo`e da se stekne so sopstvenost? i opisite<br />
<strong>na</strong>dobrovol<strong>na</strong> razme<strong>na</strong>, podaruvaweto, izmamata i opredeleni konvencio<strong>na</strong>lni<br />
podrobnosti) i 3 0 <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> rektifikacija <strong>na</strong> nepravdata: <strong>na</strong><br />
povredata <strong>na</strong> prvite dve <strong>na</strong>~ela (pra{awe za ispravawe <strong>na</strong> nepravdnite<br />
vo poseduvaweto). 1188 Vrz osnova pak, <strong>na</strong> tie <strong>na</strong>~ela (raspredelbata e<br />
praved<strong>na</strong> ako sekoj ima pravo <strong>na</strong> sopstvenost so koe e sopstvenik spored<br />
taa raspredelba) ja dava sled<strong>na</strong>va maksima <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda:<br />
"Od sekogo kako }e izbere, sekomu kako e izbran," 1189 so koe ignorira<br />
sekakva raspredelba koja poa|a od principot <strong>na</strong> egalitarizmot<br />
(ed<strong>na</strong>kvosta). 1190<br />
1187<br />
Ibid, str. 201-202.<br />
1188<br />
Ibid, str. 203.<br />
1189<br />
Ibid, str. 204 i 215.<br />
1190<br />
Mnogu avtori zboruvaat vo korist <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta vo sled<strong>na</strong>va forma:<br />
"Razlikite vo tretmanot <strong>na</strong> poedincite treba da bidat opravdani. (Ako<br />
imam torta, a ima deset lica <strong>na</strong> koi bi sakal da im ja podelam, ili ako sekomu<br />
mu dadam to~no deseti<strong>na</strong>, toa nema - barem avtomatski - da bara opravduvawe,<br />
no ako se oddale~am od <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ramnoprav<strong>na</strong> podelba, od mene se o~ekuva<br />
da <strong>na</strong>vedam nekoja poseb<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>). Najpovol<strong>na</strong> situacija za toj vid <strong>na</strong> postavka<br />
e o<strong>na</strong>a vo koja postoi edno lice (ili grupa) vo odnos sprema site, poedinec<br />
(ili grupa) koi nemaat nekakvo pravo ili ovlastuvawe da se odnesuvaat <strong>na</strong><br />
opredelen <strong>na</strong>~in kako im e volja ili spored hir. Me|utoa, ako odam vo edno<br />
kino <strong>na</strong>mesto vo sosednoto, treba li da go opravdam svojot sopstven tretman<br />
<strong>na</strong> sopstvenicite <strong>na</strong> tie dve ki<strong>na</strong>? Ne li e dovolno toa {to mi se odi vo edno<br />
od tie dve ki<strong>na</strong>? Toa {to razlikite vo tretmanot mora da se opravduvaat im<br />
soodvetstvuva <strong>na</strong> sovremenite vladi, za{to postoi proces koj <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong>-<br />
~in se odnesuva sprema site i ne postojat prava odnosot da se opredeluva hirovito.<br />
Me|utoa, golem del od raspredelbata vo slobodnoto op{testvo ne se<br />
ostvaruva preku akcii <strong>na</strong> vladata, kako {to nitu propu{taweto da se poni{-<br />
tat kone~nite rezultati <strong>na</strong> lokaliziranite individualni razmeni ne pretsta-<br />
622
2. Po ova ne preostanuva ni{to drugo, tuku teolozite kone~no<br />
da se re{at za novo izmeneto i dopolneto izdanie <strong>na</strong> Biblijata. I dokolku<br />
toa go storat, pretpostavuvam }e im bide od korist ako nekoi<br />
raboti gi postavat vaka. Na po~etokot egoizmot vodel smetka samo za<br />
sebe. Toa be{e slu~aj so Adam (koj ne z<strong>na</strong>el, kako se vika, no nie od<br />
slu~ajno so~uvani stenografski bele{ki so sigurnost z<strong>na</strong>eme deka se<br />
vikal tokmu taka). Toga{ za nego nema{e ni{to vredno i nevredno.<br />
Visti<strong>na</strong>, za da se odr`i deluval spored opredeleni `elbi, <strong>na</strong>meri i<br />
motivi koi gi ostvaruval determiniran samo od prirodnite, no ne i od<br />
op{testvenite nu`nosti (za takvi nikoga{ ne ~ul). Gospod u{te se<br />
kriel. No <strong>na</strong>ed<strong>na</strong>{ se javil, i za da ne go vidi nikoj <strong>na</strong>brzi<strong>na</strong> ja sozdal<br />
Eva (ottamu se tvrdi deka `e<strong>na</strong>ta ne e sovr{e<strong>na</strong>). Sre}a e {to pritoa<br />
ne zaboravil <strong>na</strong> Adama da mu go osvetlil patot do nea. Taka, nemu mu<br />
bilo lesno da ja pro<strong>na</strong>jde. Ved<strong>na</strong>{ se zaqubil vo nea. Nagonot go kut<strong>na</strong><br />
i silno povika - "zgrap~i ja, taa e edinstve<strong>na</strong>, ne izumuvaj ja sega dilemata<br />
- zemi ili ostavi" (zatoa umot <strong>na</strong> ~ovekot gospod mu go dal podoc<strong>na</strong>).<br />
I Adam í re~e: "Ti si <strong>na</strong>jubavata `e<strong>na</strong> <strong>na</strong> svetot." Eva, i samata<br />
bez um, guska nizaed<strong>na</strong>, ne go sfati {tosot (toga{ se pojavi la`eweto<br />
i <strong>na</strong>ivnosta) deka nema druga so koja Adam mo`e da ja sporedi, <strong>na</strong>sed<strong>na</strong><br />
i ved<strong>na</strong>{ go prifati. I taka Adam ja }ari. Negovite dol`nosti ved<strong>na</strong>{<br />
se pro{irija. Osven za sebe, sega mora{e da vodi smetka i za Eva,<br />
a <strong>na</strong>brzo duri i za nejzinite deca: toj sî u{te ne z<strong>na</strong>e{e deka toa se i<br />
negovi deca, no {tom gi dava gospod, sigurno se interes <strong>na</strong> interes (toj<br />
nema{e pojma deka toa se vika kamata), i deka samo ottamu ne treba da<br />
gi izede. No, vidi beqa! So pro{iruvaweto <strong>na</strong> negovite dol`nosti se<br />
vuva "deluvawe <strong>na</strong> dr`avata" Koga ne postoi eden nekoj koj gi "tretira site<br />
osta<strong>na</strong>ti i koga site imaat pravo da go prenesuvata sopstvenosta kako sakaat,<br />
ne e jasno zo{to bi se smetalo deka maksimata spored koja razlikite vo tretmanot<br />
mora da se opravdaat e {iroko primenliva. Zo{to razlikite me|u lu-<br />
|eto, mora da se opravduvaat? Zo{to se smeta deka mora da se promeni ili<br />
ispravi ili <strong>na</strong>domesti sekoja need<strong>na</strong>kvost koja mo`e da se promeni, da se ispravi<br />
ili da se <strong>na</strong>domesti? Verojatno ovde vo igra vleguva op{testve<strong>na</strong>ta sorabotka:<br />
iako nema pretpostavka <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost (da ka`eme vo primarnite dobra<br />
ili stvari do koi <strong>na</strong> lu|eto im e stalo) me|u site lu|e, mo`ebi takva pretpostavka<br />
postoi me|u lu|eto koi sorabotuvaat. Me|utoa, te{ko e da se <strong>na</strong>jde<br />
argument za toa: ta ne e mo`no deka site lica koi sorabotuvaat izre~no bi se<br />
slo`ile so ovaa postavka kako eden od uslovite za svojata sorabotka. A nejzinoto<br />
prifa}awe bi obezbedilo nezgod<strong>na</strong> motivacija za povlastenite poedinci<br />
da odbijat da sorabotuvaat - ili da mu dopu{tat <strong>na</strong> bilo koj broj <strong>na</strong> pripadnici<br />
<strong>na</strong> svojot stale` da sorabotuvaat - so nekoi za niv dale~ni lu|e koi se posiroma{ni<br />
od bilo koj nivni pripadnik. Imeno, vpu{taweto vo takva op{testve<strong>na</strong><br />
sorabotka, koris<strong>na</strong> za onie pomalku povlastenite, seriozno bi ja vlo{uvalo<br />
polo`bata <strong>na</strong> povlastenite grupi, za{to bi sozdalo odnosi <strong>na</strong> pretpostave<strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost me|u niv i ponepovlastenite grupi. Ibid, str. 292-294.<br />
623
pro{irija i negovite soz<strong>na</strong>nija.<br />
Po izvesno vreme, talkaj}i niz svetot vo potraga po dobar ulov<br />
(slobod<strong>na</strong> volja), Adam se sret<strong>na</strong> so drug ~ovek, kogo samiot go <strong>na</strong>re~e<br />
Avram, i ved<strong>na</strong>{ mu predlo`i da sklu~at op{testven dogovor. No, vidi<br />
neranimajko! (toga{ se rodi porokot). Avram re{itelno go odbi i mu<br />
ja posaka Eva. Proba so arno, Adam ne ja dava. Proba so sila i Adam<br />
zami<strong>na</strong> kaj gospod (ovoj istoriski akt se vika ra|awe <strong>na</strong> smrta). Sega<br />
Avram ja }ari Eva so sî deca (toj od svoja stra<strong>na</strong> ne z<strong>na</strong>e{e deka tie se<br />
tu|i, tuku gi smetal za miraz). Vo me|uvreme se rodile u{te deca koi<br />
izras<strong>na</strong>le vo silni ma`i i prekrasni `eni, pa sega Avram sosema slu-<br />
~ajno so sret<strong>na</strong> so ~ovek kogo go <strong>na</strong>re~e Aveq. Aveq ve}e bil socijalizira<strong>na</strong><br />
li~nost, za{to kako i Avram se zdru`il so `e<strong>na</strong> i imal eden<br />
buluk deca koi duri i gi osigural vo za{tit<strong>na</strong> agencija. Pritoa, iako<br />
bil mnogu {etan ~ovek, pod prevez <strong>na</strong> nez<strong>na</strong>ewe kaj nego se pojavila<br />
mo} za sporeduvawe (zabele`al deka Aveq e posilen od nego) i za<br />
prvpat - ~uvstvoto za razme<strong>na</strong>. Imeno, toj apriorno sogledal deka `e<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> Aveq e poubava od negovata i ottamu predlo`il niv<strong>na</strong> zame<strong>na</strong>.<br />
Aveq ne se soglasil. Avram povtorno ja upotrebuva teorijata <strong>na</strong> silata,<br />
no sega samiot zaminuva <strong>na</strong> onoj svet. Sega kaj Aveq se pojavuva<br />
ideja: da ja so~uva grdata Eva, ako ni{to drugo, barem zaradi nejzinite<br />
deca so koi }e <strong>na</strong>pravi dr`ava. I taka bid<strong>na</strong>. Sega tie <strong>na</strong>mesto nego<br />
odea vo lov i ribolov dodeka za toj da odmara (nekoi <strong>na</strong>u~nici ovoj istoriski<br />
fakt pogre{no go tolkuvaat deka toa go storil za so niv da odi<br />
<strong>na</strong> lov i site zaedno polesno da dojdat do hra<strong>na</strong>). Fakt e me|utoa, deka<br />
ottamu sepak proizleze istoriska presvrtnica. Ottkako drugite vidoa<br />
deka toa {to Aveq go pravi e dobro i tie po~<strong>na</strong>a taka da pravat (pojava<br />
<strong>na</strong> imitacijata). Nekoi si zedoa po tri-~etiri, a nekoi bogami i po<br />
sto i pove}e `eni. Me|utoa, nekoi od taka pro{ireni dr`avi (vo po~etokot<br />
<strong>na</strong>re~eni sestrinstva), bilo poradi svojata brojnost (so brojot<br />
<strong>na</strong> `enite se umno`uval i brojot <strong>na</strong> decata {to dovede do pojava <strong>na</strong><br />
matematikata) ili mo`ebi poradi ne{to drugo, {to religijata prepu{ta<br />
<strong>na</strong>ukata dopolnitelno da go otkrie i objasni, sta<strong>na</strong> pouspe{ni<br />
vo zadovoluvaweto <strong>na</strong> svoite interesi od drugi. Prednosta <strong>na</strong> toj z<strong>na</strong>~aen<br />
istoriski <strong>na</strong>stan be{e {to voda~ite <strong>na</strong> tie zaednici (sega tn.<br />
funkcioneri) po cel den se odmaraa i }ikotea so svoite `eni. Taka se<br />
pojavi zavista, od zavista kole`, od kole`ot nov kole`. A koga vide<br />
deka ako negovite ~eda sami se istrebat nema da ostane ni{to {to toj<br />
samiot }e go istrebi, gospod kone~no im go podari umot koj dovede do<br />
op{testveniot dogovor, od nego iznik<strong>na</strong>a ekstenziv<strong>na</strong>ta dr`avata i<br />
vlasta (toga{ni bratstva), a od niv moralnosta i pravdata, {to }e<br />
re~e - red i poredok ili vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
3. Ima li pravilo vo sledniov vid <strong>na</strong> umuvawe: "Ako krugot<br />
<strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l od trijagolnikot, toga{ trijagolnikot e..." Nema i sigurno<br />
nikoga{ nema da go ima! Site velat, takov dogovor ne postoel (ex nihilo<br />
nihil fit), a sepak so ne{to {to nikoga{ ne postoelo se trudat da doka-<br />
624
`at ne{to {to postoi. Taka mislele sofistite, taka misi Rouls, a ako<br />
tie se umni lu|e, za{to taka da ne mislime i nie. Taka dojdovme i do<br />
prviot makedonski avtor <strong>na</strong> op{etstveniot dogovor koj duri ne se ni<br />
trudi toa da ni go obrazlo`i. Ednostavno go zema kako kone~no utvrden<br />
fakt i veli: "Kazneniot zakon (krivi~niot zakonik, m.z.) go ima za<br />
svoja osnova dogovorot pome|u gra|anite i dr`avata, so koj gra|anite<br />
se samoobvrzuvaat <strong>na</strong> lojalnost kon zakonot i negovite zabrani, a dr`avata<br />
se samoobvrzuva da kaznuva za oddelni odnesuvawa <strong>na</strong> gra|anite<br />
samo koga toa e vo korist <strong>na</strong> nivnite slobodi i prava i zaedni~kite<br />
funkcii <strong>na</strong> `ivot i samo vo od<strong>na</strong>pred opredeleni granici. Toa }e re~e<br />
- ne i vo korist <strong>na</strong> nekoi minlivi, kratkoro~ni celi <strong>na</strong> samata dr`ava<br />
i ne spored nejzinite arbitrerni merila i potrebi od kaznuvawe." 1191<br />
I tolku.<br />
4. Kako {to mo`e da se zabele`i, vo ovoj pogled ni{to ne se<br />
promeni od vremeto <strong>na</strong> Trazimah, od ed<strong>na</strong>, i Alkidemant i Kalikle od<br />
druga stra<strong>na</strong>. Preku idejata <strong>na</strong> Trazimah, spored koja lugeto smetaa<br />
deka e korisno da se dogovorat da ne pravat nepravda i da ne trpat od<br />
nea, se povrzaa onie sofisti koi smetaa deka prvobit<strong>na</strong>ta prirod<strong>na</strong> sostojba<br />
<strong>na</strong> ~ovekot ne bila ideal<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, sloboda i<br />
sre}a, tuku obratno deka se karakterizira so me|usebni sudiri. Spored<br />
vtoroto stojali{te, tokmu prirod<strong>na</strong>ta sostojba bila ideal<strong>na</strong> sostojba,<br />
koja se <strong>na</strong>ru{ila poradi razvojot <strong>na</strong> op{testvoto. Pritoa, bea sozdadeni<br />
dve stojali{ta. Prvoto, <strong>na</strong> Alkidemant spored koe prirodata nikogo<br />
ne go sozdala kako rob, tuku zakonot koj kako tiranin <strong>na</strong>d lu|eto sozdal<br />
mnogu ne{ta protivno <strong>na</strong> prirodata. Vtoroto, <strong>na</strong> Kalikle spored<br />
koe zakonite <strong>na</strong> prirodata <strong>na</strong>jdobro ja potvrdila need<strong>na</strong>kvosta me|u<br />
lu|eto i deka taa need<strong>na</strong>kvost treba da ja sankcioniraat i pozitivnite<br />
zakoni. Ottoga{ pa dosega, a verojatno i vo idni<strong>na</strong>, }e prodol`at da se<br />
vrtat razli~ni varijacii <strong>na</strong> ovaa tema. Za site niv e karakteristi~en<br />
streme`ot da se objasni ne{to {to postoi so ne{to {to nikoga{ ne<br />
postoelo. I site bezgrani~no umuvaat i tvrdat: zgod<strong>na</strong> fikcija za ne{-<br />
to da se objasni so ne{to. A o<strong>na</strong> {to site sakaat da go objas<strong>na</strong>t e pravdata,<br />
a ottamu i praved<strong>na</strong>ta (ideal<strong>na</strong>ta) dr`ava. Mo`e li toa da se stori?<br />
Jas izre~no tvrdam deka ne mo`e! Gra|anskoto pravo voveduva fikcija<br />
koja za~<strong>na</strong>toto dete go ized<strong>na</strong>~uva so ve}e rodeno dete koga e vo<br />
pra{awe negoviot interes. No taa fikcija ne e prifate<strong>na</strong> vo krivi-<br />
~noto pravo, kade po pravilo pometnuvaweto ne se poistovetuva so ~edomorstvo.<br />
Dali op{testveniot dogovor e od prviot ili od vtoriot<br />
vid <strong>na</strong> fikcii. Tvrdam deka ne e nitu od eden od tie vidovi. Na pravnite<br />
fikcii ne im e potrebno opravduvawe: tie slu`at za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> odredeni pragmati~ni celi. Teoretskite fikcii mo`at da se upotrebat,<br />
no nemaat nikakva smisla ottamu {to niv<strong>na</strong>ta cel e dosegnuva-<br />
1191<br />
Kambovski, V. Na~eloto <strong>na</strong> zkonitost: legalitet, legimitet, pravda,<br />
Zbornik, Skopje, 1995, str. 203.<br />
625
we <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta. Te{ko <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a <strong>na</strong>uka {to se slu`i so metodite <strong>na</strong><br />
religijata!<br />
Potrebata od <strong>na</strong>pu{tawe <strong>na</strong> fikciite vo <strong>na</strong>ukata <strong>na</strong> opredelen<br />
<strong>na</strong>~in ja objasni Mil. ^udno e me|utoa, {to negovite stavovi ne <strong>na</strong>idoa<br />
<strong>na</strong> zaslu`enoto vnimanie. Spored Mil, razli~ni <strong>na</strong>cii i poedinci ne<br />
samo {to imaat razli~ni poimi za pravdenosta, tuku zgora <strong>na</strong> toa, vo<br />
du{ata <strong>na</strong> eden ist poedinec pravednosta ne pretstavuva edno pravilo,<br />
eden princip ili ed<strong>na</strong> maksima, tuku mnogu takvi, a tie so svoite <strong>na</strong>lozi<br />
ne sekoga{ se soglasuvaat, taka {to tie pri me|usebnoto odbirawe<br />
se rakovodat ili so nekoe tu|o merilo ili so svoite sopstveni <strong>na</strong>klonetosti.<br />
Taka, <strong>na</strong> primer, ima nekoi koi tvrdat deka ne e pravedno da se<br />
kazni koj bilo zaradi primer <strong>na</strong> drug. Drugi zastapuvaat sosema sprotivno<br />
mislewe deka kaznuvaweto <strong>na</strong> polnoletnite lica zaradi niv<strong>na</strong>ta<br />
sopstve<strong>na</strong> korist pretstavuva despotizam i nepravda. Oven, pak, tvrdi<br />
deka kaznuvaweto voop{to e nepravedno. Sekoj od niv triumfira dodeka<br />
ne e prisilen osven o<strong>na</strong>a maksima <strong>na</strong> pravednost koja ja odbral da<br />
zeme predvid i koja i da e druga maksima <strong>na</strong> pravednosta. Me|utoa,<br />
{tom nivnite oddeleni maksimi me|usebno se soo~at, sekoj diskutant<br />
izgleda deka ima da si ka`e sebesi vo prilog isto tolku kolku i drugiot.<br />
Nieden od niv ne mo`e da go sprovede svojot sopstven poim za pravednosta,<br />
a da ne pogazi eden drug ed<strong>na</strong>kvo zadol`itelen. Tuka se te{-<br />
kotiite: lu|eto sekoga{ gi ~uvstvuvale kako te{kotii i izmisluvale<br />
mnogu planovi za da gi zaobikolat pred da gi sovladaat. Za da ja izbeg<strong>na</strong>t<br />
posled<strong>na</strong>ta od ovie te{kotii, tie go izmislile o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>rekoa<br />
slobod<strong>na</strong> volja, za{to voobrazuvaat deka ne mo`at da go opravdaat<br />
kaznuvaweto <strong>na</strong> nekoj ~ovek ~ija volja se <strong>na</strong>o|a vo ed<strong>na</strong> sosema zamrz<strong>na</strong>ta<br />
sostojba dodeka ne pretpostavat deka vo taa sostojba zapad<strong>na</strong>l bez<br />
kakvo i da e vlijanie <strong>na</strong> porane{nite okolnosti. Za da gi izbeg<strong>na</strong>t osta<strong>na</strong>tite<br />
te{kotii, <strong>na</strong>jomilen izum pretstavuva{e fikcijata <strong>na</strong> eden<br />
dogovor so koja vo nekoe nepoz<strong>na</strong>to vreme site ~lenovi <strong>na</strong> op{testvoto<br />
se obvrzaa deka }e im se pot~inuvaat <strong>na</strong> zakonite i se soglasile za sekoe<br />
nivno nepot~inuvawe da bidat kazneti i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> svoite<br />
zakonodavci im dale pravo koi tie i<strong>na</strong>ku po pretpostavka ne bi go<br />
imale, da gi kaznuvaat bilo za nivnoto sopstveno dobro ili zaradi dobroto<br />
<strong>na</strong> samoto op{testvo. Se smetalo deka so ovaa sre}<strong>na</strong> misla se<br />
<strong>na</strong>dminuvaat site te{kotii i deka so nea se opravduva kaznuvaweto vrz<br />
osnova <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> druga usvoe<strong>na</strong> maksima Volenti non fit iniuria, deka ne{to<br />
ne e nepravedno ako e storeno so soglasnost <strong>na</strong> onoj koj po pretpostavka<br />
so niv e o{teten. Edvaj deka ima potrebno da zabele`am, veli <strong>na</strong>tamu<br />
Mil, deka duri i koga taa soglasnost ne bi pretstavuvala ~ista fikcija,<br />
taa maksima ne e poavtoritativ<strong>na</strong> od onie drugite zaradi koi e<br />
vovede<strong>na</strong> za da gi zameni. Naprotiv, toa e celosen primer <strong>na</strong> nesiguren<br />
i nereguliran <strong>na</strong>~in vrz koi pretpostavenite principi <strong>na</strong> pravednosta<br />
izrasnuvaat. Ovoj poseben princip o~igledno vlegol vo upotreba kako<br />
pomo{ <strong>na</strong> koja vo itni slu~ai se potpiraat sudovite, koi ponekoga{ se<br />
626
obvrzani da se zadovolat so mnogu nesigurni pretpostavki zaradi pogolemite<br />
zla koi ~esto bi <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le od sekoj nivni obid da sudat poblago.<br />
Me|utoa, duri ni sudovite ne se vo sostojba dosledno da se pridr`uvaat<br />
<strong>na</strong> taa maksima, za{to dopu{taat tie dobrovolni anga`mani da<br />
ne se zemaat predvid ako se utvrdi deka se prezemeni vrz osnova <strong>na</strong><br />
izmama, a ponekoka{ i vrz osnova <strong>na</strong> pogre{no izvestuvawe. 1192<br />
5. Ako potekloto <strong>na</strong> pravdata ne mo`e da se objasni so op{testveniot<br />
dogovor, toga{ kako mo`e toa da se stori? Odgovorot <strong>na</strong> ova<br />
pra{awe koj go <strong>na</strong>govesti Aristotel, go razraboti Mil. Toj odgovor se<br />
<strong>na</strong>o|a vo nejzinoto neposredno povrzuvawe so <strong>pravoto</strong>, odnosno kaz<strong>na</strong>ta.<br />
I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, ako povnimatelno se a<strong>na</strong>lizira poimot <strong>na</strong> pravdata<br />
nesporno e deka toj nu`no e povrzan so poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Toa <strong>na</strong>jlesno<br />
mo`e da se vidi, kako {to veli Mil, ottamu {to vo <strong>na</strong>jgolemiot<br />
broj jazici, etimologijata <strong>na</strong> zborovite koja mu soodvetstvuva <strong>na</strong> zborot<br />
pravda, uka`uva <strong>na</strong> poteklo koe stoi vo vrska so pozitivniot zakon<br />
ili so o<strong>na</strong> {to vo <strong>na</strong>jgolem broj slu~ai pretstavuvalo primitiv<strong>na</strong> forma<br />
<strong>na</strong> zakonot - so avtoritativniot obi~aj. 1193 Toa uka`uva deka prvi-<br />
~niot element vo obrazuvaweto <strong>na</strong> poimot pravda bil soglasnosta so<br />
zakonot, za potem ~uvstvoto <strong>na</strong> nepravda da se povrze so kr{eweto <strong>na</strong><br />
zakonite i kaz<strong>na</strong>ta. 1194 Visti<strong>na</strong> e, veli Mil, deka lu|eto smetaat deka<br />
poimot <strong>na</strong> pravdata i nejzinite obvrski mo`at da se prime<strong>na</strong>t <strong>na</strong> mnogu<br />
ne{ta koi ne se regulirani so zakon, nitu se po`eluva da bidat regulirani.<br />
Nikoj ne saka zakonite da se me{aat vo site podrobnosti <strong>na</strong><br />
~ovekoviot `ivot. Me|utoa, sekoj priz<strong>na</strong>va deka edno lice vo celokupnoto<br />
sekojdnevno postapuvawe mo`e da poka`e i se poka`uva ili kako<br />
pravedno ili kako nepravedno. Me|utoa, tokmu tuka poimot <strong>na</strong> kr{eweto<br />
o<strong>na</strong> {to bi trebalo da bide zakon u{te se odrazuva vo ed<strong>na</strong> izmeneta<br />
forma. Sekoga{ }e ni pri~inuva zadovolstvo i }e bide vo soglasnost<br />
so <strong>na</strong>{eto ~uvstvo <strong>na</strong> zaslu`nost da se kaznuvaat onie dejstvija<br />
koi gi smetame za nepravdeni, iako ne mislime deka bi bilo celishodno<br />
sudovite toa sekoga{ da go pravat. Nie se otka`uvame od toa zadovolstvo<br />
poradi sledovatelnite nelagodnosti. Bi bile sre}ni da vidime<br />
kako pravednoto dejstvie, duri i vo <strong>na</strong>jmali podrobnosti se <strong>na</strong>metnuva,<br />
a nepravednosta se suzbiva, koga vo toa so pri~i<strong>na</strong> ne bi se pla-<br />
{ele <strong>na</strong> sudiite da ne im se doveri tolku neograni~e<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong>d poedincite.<br />
Koga smetame deka nekoe lice pravednosta go obvrzuva ne-<br />
{to da stori, toga{ obi~no se veli deka bi trebalo da se <strong>na</strong>tera toa da<br />
1192<br />
Mil, \on Stjuard, Utilirarizam, Kultura, Beograd, 1960, str. 61-62.<br />
1193<br />
Ibid, str. 51.<br />
1194<br />
Mil smeta deka <strong>na</strong>jizvor<strong>na</strong>ta ideja <strong>na</strong> pravednosta bila conformity<br />
to law. Toa soodvetstvuva <strong>na</strong> prviot poim <strong>na</strong> pravednosta koj Aristotel go postavil<br />
pred svoeto razlikuvawe me|u korektiv<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta pravednost<br />
i spored koj praveden e onoj koj e nomimos, koj se odnesuva vo soglasnost<br />
so zakonot. Tugendhat, E. op. cit. str. 319.<br />
627
go stori. Nie bi bile zadovolni da vidime deka nego <strong>na</strong> taa obvrska go<br />
prisil nekoj koj ima vlast. Ako vidime deka toa prisiluvawe preku<br />
zakonot ne bi bilo celishodno, nie `alime poradi taa nemo`nost,<br />
smetame deka e zlo {to nepravdata osta<strong>na</strong>la nekazneta i se trudime<br />
toa da go popravime <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to mu davame silen izraz <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto<br />
i javnoto negoduvawe <strong>na</strong>so~eno protiv prestapnikot. Na toj <strong>na</strong>~in idejata<br />
<strong>na</strong> zakonska prisilba u{te pretstavuva ideja od koja poteknuva poimot<br />
<strong>na</strong> pravednosta, iako taa }e pretrpi opredeleni izmeni pred toj<br />
poim, takov kakov {to postoi vo edno <strong>na</strong>predno op{etstvo, da stane<br />
kompleten. 1195<br />
Za onie za koi <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta argumentacija ne e dovolno uverliva<br />
go <strong>na</strong>veduvam i stanovi{teto <strong>na</strong> Tagendat spored kogo so poseg<strong>na</strong>weto<br />
kon op{testveniot dogovor vo nikoj slu~aj ne mo`e da se objasni vtemeluvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata. Spored nego, kontraktualizmot kako sfa}awe<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> mo`e da se povika <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> nesomne<strong>na</strong> prirod<strong>na</strong> okolnost:<br />
imeno deka site lu|e dokolku voop{to gi interesira sorabotka so drugite<br />
imaat interes site so site da se soglasat vo pridr`uvaweto kon<br />
opredelen sistem <strong>na</strong> normi. Koi se tie normi? Tie glavno se podudiraat<br />
so onie od tn. zlatno pravilo koe go <strong>na</strong>o|ame vo razli~ni kulturi,<br />
me|u osta<strong>na</strong>toto i vo Biblijata: odnesuvaj se sprema drugite taka kako<br />
{to saka{ tie da se odnesuvaat kon tebe. Pravilata koi pritoa sledat<br />
mo`at da se podelat <strong>na</strong> tri grupi: prvo, pravila da ne im se <strong>na</strong>{etuva<br />
<strong>na</strong> drugite (tn. negativni dol`nosti t.e dol`nosti opredeleni ne{ta<br />
da ne se pravat), vtoro, pravila <strong>na</strong> drugite (eventualno pod opredeleni<br />
uslovi) da im se pomaga (pozitiv<strong>na</strong> dol`nost), i treto, specifi~no<br />
kooperativni pravila osobeno da ne se la`e i da ne se kr{at vetuvawata,<br />
koi obi~no se opredeluvaat kako negativni dol`nosti.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to od pridr`uvaweto kon tie pravila sekoj<br />
mo`e pove}e da dobie odo{to da zagubi, bi bilo nerazumno da ne im se<br />
podlo`uvame pod pretpostavka deka toa go pravat i drugite i ottamu<br />
lesno e da se razbere toa lapidarno podra~je <strong>na</strong> moralot taka kako vo<br />
osnovata da mu se <strong>na</strong>o|a nekoj impliciten dogovor. Koga se upatuva <strong>na</strong><br />
toa deka bi bilo nerazumno da ne se prifati takov dogovor za umot se<br />
zboruva vo voobi~ae<strong>na</strong> smisla. Na toa, z<strong>na</strong>~i nema {to da mu se prigovori.<br />
Da ne se prifati takov dogovor bi z<strong>na</strong>~elo pove}e da mu se <strong>na</strong>{-<br />
tetuva odo{to da im se koristi <strong>na</strong> sopstvenite interesi, a toa bi bilo<br />
nerzumno. Me|utoa, kako {to <strong>na</strong>tamu pravilno uka`uva Tagendat, Mackie<br />
so pravo, kako {to toa vpro~em go pravele i drugi, 1196 predupred-<br />
1195<br />
Ibid, str. 53.<br />
1196<br />
Ako se isfrli pravdata, kralstvoto ne e ni{to drugo osven razbojni~ka<br />
dru`i<strong>na</strong>, bidej}i, {to se razbojni~kite dru`ini, ako ne se mali<br />
kralstva. Dru`i<strong>na</strong> e grupa lu|e upravuva<strong>na</strong> od eden voda~ svrzani so zaemen<br />
dogovor da go delat plenot spored utvrden zakon. Ako ova zlo se zgolemi so<br />
pridoa|aweto <strong>na</strong> golem broj, taka {to i da zazeme nekoi mesta, pa vostanovi i<br />
628
uva deka toj zbir <strong>na</strong> pravila e osnova za site koopetracii me|u lu|eto,<br />
i deka duri i razbojni~kata banda mo`e da postoi samo ako vo taa smisla<br />
e moral<strong>na</strong>. 1197 I grupata koja ne gi priz<strong>na</strong>va tie dol`nosti kon <strong>na</strong>dvor<br />
sepak mora da gi prifa}a kon v<strong>na</strong>tre, za{to bez niv ne mo`e da<br />
postoi kooperacija. Sekako, toa predupreduvawe ni ja otkriva i prvata<br />
slabost <strong>na</strong> taa pozicija: dokolku moralot (pravdata, m.z.) se razbere<br />
kontraktualisti~ki bi bilo nerazumno koga ne bi se pridr`uval samo<br />
vo odnos <strong>na</strong> onie so koi se saka da se kooperira. Ne postoi duri nitu<br />
ograni~e<strong>na</strong> pretenzija <strong>na</strong> univerzalnost koja ja <strong>na</strong>o|ame vo tradicio<strong>na</strong>lnite<br />
morali. Struktural<strong>na</strong>ta ograni~enost <strong>na</strong> kontraktualizmot<br />
kako mo`en poim <strong>na</strong> moralot pojasno ja prepoz<strong>na</strong>vame ako go zememe<br />
predvid protivargumentot koj protiv toa sfa}awe go upotrebi ve}e<br />
Platon vo vtotata kniga <strong>na</strong> svojata "Dr`ava": <strong>na</strong>jrazumno bi se odnesuval<br />
onoj koj prividno se pridr`uva <strong>na</strong> moralnite pravila (<strong>na</strong> pravdata,<br />
m.z.), no gi kr{i sekade kade {to toa mu koristi i toa mo`e neotkrieno<br />
da go pravi... Seto toa pravi kontraktualizmot da se smeta za<br />
quasi-moral, ili poi<strong>na</strong>ku mo`e da se ka`e deka toa e "moral" <strong>na</strong> onoj<br />
koj nema ~uvstvo <strong>na</strong> moral. 1198<br />
svoe sedi{te, osvoi gradovi i podjarmi <strong>na</strong>rodi, toga{ toa i javno si go prisvojuva<br />
imeto kralstvo {to mu go dodava <strong>na</strong> smale<strong>na</strong>ta al~nost, tuku dodade<strong>na</strong>ta<br />
nekaznivost. Za ova duhovito, no i vistinito mu odgovoril nekoj zaroben pirat<br />
<strong>na</strong> Aleksandar Veliki. Koga krlot go pra{al ovoj ~ovek {to mislel koga<br />
se re{il da <strong>na</strong>pa|a po moriwata, ovoj mu odgovoril drsko: Istoto {to i ti<br />
koga go <strong>na</strong>pa|a{ Svetot, no bidej}i jas toa go pravam so mal korab, me <strong>na</strong>rekuvaat<br />
razbojnik, a tebe bidej}i istoto go pravi{ so golema flota te <strong>na</strong>rekuvaat<br />
car. Avgustin, A. Za dr`avata bo`ja, Kultura, Skopje, 1997, str. 190-191. So<br />
drugi zboovi duri ni tie {to se hra<strong>na</strong>t so zlostorstvo i so prestap ne bi mo-<br />
`ele da `iveeat bez barem mal del <strong>na</strong> pravednost. Imeno, ako nekoj ukrade<br />
ili grabne ne{to od onie so koi zaedno kradel, toj nema pove}e da ostane vo<br />
svojata razbojni~ka dru`i<strong>na</strong>. I toj {to se vika piratski poglavar ako ne go<br />
razdeli plenot poded<strong>na</strong>kvo ili }e bide ubien od sojuznicite ili }e bide <strong>na</strong>pu{ten.<br />
Velat deka i me|u aramiite postojat zakoni <strong>na</strong> koi ovie im se pokoruvaat<br />
i gi {titaat. Koga ve}e silata <strong>na</strong> pravednosta e tolkava {to ja zgolemuva<br />
i zajaknuva duri i mo}ta <strong>na</strong> razbojnicite, mo`eme li da zamislime kolkava<br />
}e bide nejzi<strong>na</strong>ta sila me|u zakonite i sudovite, kako i vo ustanovite <strong>na</strong><br />
rapublikata." Ciceron, M. T. Za dol`nostite, Magor, Skopje, 2005, str. 132.<br />
1197<br />
Ottamu, smetam, mo`e slobodno da se ka`e deka - pravda e i ed<strong>na</strong>kvo<br />
da se podeli ukradenoto: bez pravda nema uspeh nitu <strong>na</strong> zlostorni~kite<br />
zdru`enija.<br />
1198 Tugendhat, E. op. cit. str. 64-67. Protiv konrtaktualizmot (a ne kako<br />
{to obi~no se smeta protiv utilitarizmot) mo`e da se upotrebi primerot so<br />
pette lica <strong>na</strong> koi itno im e potreb<strong>na</strong> transplantacija i {estiot koj gi ima<br />
potrebnite organi Stanuva zbor za nemoral<strong>na</strong> mnozinska odluka spored koja<br />
{estiot treba da se ubie za drugite pet da osta<strong>na</strong>t vo `ivot. Primerot e zgo-<br />
629
Nitu dr`avata, nitu pak <strong>pravoto</strong> i pravdata ne <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la preku<br />
nekakov op{testven dogovor, pa ottamu ne se potrebni kakvi bilo <strong>na</strong>klapawa<br />
od tipot deka lu|eto go prenele svojot suverenitet vrz nea i<br />
vlasta, za od niv da izvle~at pogolema korist. Lu|eto <strong>na</strong>prosto dopolnietelno<br />
ja uvidele korista od dr`ava<strong>na</strong>ta organizacija koja vo po~etokot<br />
im bila <strong>na</strong>met<strong>na</strong>ta so sila. Tie sta<strong>na</strong>le svesni deka so pot~inuvaweto<br />
<strong>na</strong> nejzinite zakoni e opfaten interesot <strong>na</strong> sekoj poedinec i deka<br />
ottamu toa e i op{toto dobro iako vo po~etokot pravdata od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
nejziniot "pro<strong>na</strong>o|a~" ne bila <strong>na</strong>meneta za taa cel. Od sega{<strong>na</strong> pozicija<br />
za nea sekoj poedinec mora da razmisluva kako {to toa go pravi<br />
ed<strong>na</strong> privle~<strong>na</strong> dama. Ako gospod, prirodata, ili koj i da e drug, kako<br />
silexija mu ja zabil pravdata, toga{ toa ne z<strong>na</strong>~i ni{to drugo, tuku<br />
deka go siluval. Ed<strong>na</strong>kva situacija e i ako toa mu go storilo op{testvoto<br />
spored vakov ili o<strong>na</strong>kov dogovor (pove}emi<strong>na</strong> silexii) zaradi<br />
pogolemoto op{to dobro koe i za nego e dobro. Samo ako toj go sakal<br />
toj akt (ako go pobaral) ili dopolnitelno go prifatil (ne se opriral),<br />
nema siluvawe. 1199 Pravdata, }e se soglasite, ne e i ne treba da<br />
pretstavuva toa, tuku treba da egzistira kako i slobod<strong>na</strong>ta qubov. Ova<br />
me|utoa, vo nikoj slu~aj ne doka`uva deka pravdata proizlegla od nekakva<br />
op{ta soglasnost, za{to nitu qubovta, nitu koe i da e drugo moralno<br />
~uvstvo, vrednost (prava, slobodi) ili doblest (hrabrost, humanizam...)<br />
go nema svojot kraen izvor vo kakov i da e dogovor, tuku ed<strong>na</strong>kvo<br />
kako i pravdata vodi poteklo od interesot, od `elbata za sre}a, od potrebata<br />
da se postigne nekoe zadovolstvo ili da se odbegne nekoja bolka,<br />
proslede<strong>na</strong> so <strong>na</strong>klonetost (simpatija). Poi<strong>na</strong>ku Rouls. Toj i ned<strong>na</strong><br />
kritika i za teorijata <strong>na</strong> Habermas spored koja kriterium <strong>na</strong> visti<strong>na</strong>ta<br />
(moralnoto) e kvalifikuvan konsenzus <strong>na</strong> onie koi argumentiraat. Spored<br />
nego, argumentacijata e intrasubjektiven diskurs, a so ogled deka celosen<br />
konsenzus ne e mo`en tuka vladee mnozinski princip: politi~ki ispravno e<br />
o<strong>na</strong> za {to }e se soglasi mnozinstvoto, a moralno ispravno e o<strong>na</strong> za {to }e se<br />
soglasat site. Toa e logika koja Tagendat ja smeta za drveno `elezo! Vidi:<br />
Tugendhat, E. op. cit. str. 147- 148.<br />
1199<br />
Ako uvidime deka moral<strong>na</strong>ta svest e rezultat <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> - se razbira<br />
ne nemotivirano - "jas sakam," ako ja <strong>na</strong>dminuvame pretpostavkata koja ja pravat<br />
re~isi site tradicio<strong>na</strong>lni etiki - osobeno Kantovata - deka moral<strong>na</strong>ta<br />
svest e ne{to {to prirodata go zabila vo <strong>na</strong>{ata svest. Taa pretpostavka dovede<br />
do toa deka nekako po`eluvano se izveduva moralot bilo od ~ovekovata<br />
priroda voop{to, bilo od nekoj nejzin aspekt kako {to e umot. Pretstavata za<br />
nekoi zabienosti ja smetam za teolo{ki ostatok. Nie vpro~em, sme poslobodni<br />
<strong>na</strong>{ata avtonomija dosegnuva podaleku odo{to se gleda poa|aj}i od takvi<br />
pretstavi... O<strong>na</strong> {to tuka vo prv red treba da se sogleda e deka nekoe<br />
apsolutno "jas moram," koe ne e potpreno so nekoe koe bilo implicitno "jas<br />
sakam" logi~ki posmatrano e besmislica. Tugendhat, E. Predavanja o etici, Naklada<br />
Jesenski i Turk, Zabreb, 2003, str. 54.<br />
630
govite brojni sledbenici uporno gi uveruvaat ednite deka samo pravdata<br />
vo kapitalizmot e moralno dobro (<strong>na</strong>vodno kolku i qubovta i seksot),<br />
za{to so op{testven dogovor se soglasile (prifatile) drugite da<br />
dobivaat pove}e kako conditio sine qua noni samite da se ofadat. I ako<br />
nekoj pra{a, a {to e so startnite pozicii - sleduva odgovorot <strong>na</strong> Nozik:<br />
samite si go baravte. Vinov<strong>na</strong> e va{ata slobodan volja, va{iot<br />
sloboden izbor. So toa {to kupuvavte koli samo od sopstvenikot <strong>na</strong><br />
"Ford" vie mu ovozmo`ivte tokmu toj da se zbogati i da ima popovol<strong>na</strong><br />
start<strong>na</strong> pozicija od va{ata. A rektifikacija? E toa ti e, veli Nozik,<br />
ispravawe <strong>na</strong> kriva Dri<strong>na</strong>. 1200<br />
1200<br />
Samiot poim rektifikacija koj se upotrebuva vo matematikata,<br />
vsu{nost i ne z<strong>na</strong>~i ni{to drugo, tuku poramnuvawe <strong>na</strong> kriva linija.<br />
631
632
G l a v a V<br />
MO@NI KONSTATACII<br />
1. Prethodnite razgleduvawa vo osnova mi poslu`ija da go identifikuvam<br />
potekloto i pojdovnite osnovi za opredeluvawe <strong>na</strong> poimot<br />
<strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravdata. Vo taa smisla gi <strong>na</strong>vedov samo glavnite stojali-<br />
{ta koi podrobno se razrabotuvaat vo filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Sumarno<br />
zemeno, moj stav e deka prvata lekcija koja ja u~at lu|eto e da se<br />
vardat od prirodnite nepogodi, od drugite `ivotni i od drugite lu|e,<br />
za{to se raboti za so um obdareni su{testva. Takviot ~ove~ki um vodi<br />
kon `elbi, `elbite kon <strong>na</strong>de` i strav za postignuvawe ili za~uvuvawe<br />
<strong>na</strong> negovite interesi, 1201 interesite kon opredele<strong>na</strong> cel (sre}a: postignuvawe<br />
<strong>na</strong> zadovolstvo i izbegnuvawe <strong>na</strong> bolka), a seto toa kon opredeleno<br />
povedenie. I dotuka `ivotnite ne se razlikuvaat mnogu od lu-<br />
|eto: vpro~em, kaj niv <strong>na</strong>gonot ja ima istata funkcija kako i ~ovekoviot<br />
um. No, razlika sepak postoi. Taa se sostoi vo toa {to edno od svojstvata<br />
<strong>na</strong> umot e da se imaat pove}e interesi. Problem, me|utoa, <strong>na</strong>stanuva<br />
koga se saka edno {to ne mo`e da se podeli <strong>na</strong> dve ili koga se<br />
saka mnogu, a ne mo`e da se ima sî. Nagonot ne zapa|a vo dilemi i deluva<br />
avtomatski, no umot mora da se ma~i. Ottamu, izlezot se bara vo samiot<br />
um koj veli - treba da se pravi razlika me|u dobroto i zloto. Vo<br />
nea e klu~ot koj treba da go izbalansira umniot interes so umnoto povedenie<br />
i da gi iskoreni lo{ite iteresi i lo{oto povedenie. Na toj<br />
<strong>na</strong>~in e re{en prviot problem <strong>na</strong> ~ovekot, no ved<strong>na</strong>{ se pojavija dva<br />
novi: da se <strong>na</strong>u~i {to e dobro, a {to lo{o, i otkako toa }e sovlada od<br />
site, da se <strong>na</strong>tera sekoj so prikladni sredstva i <strong>na</strong> prikladen <strong>na</strong>~in da<br />
go pravi samo o<strong>na</strong> prvoto. Za taa cel <strong>na</strong> po~etokot <strong>na</strong>rodot si izmislil<br />
i si vovel bogovi, bog <strong>na</strong>d bogovite i/ili samo eden bog. 1202 Me|utoa, lo-<br />
{ite povedenija za ostvaruvawe <strong>na</strong> dobri ili lo{i interesi ne is~ez<strong>na</strong>le.<br />
Ottamu, za da go sopre svoeto lo{o povedenie, so pomo{ <strong>na</strong> istiot<br />
toj um ~ovekot go izmislil <strong>pravoto</strong>, a za da go sopre lo{oto pravo<br />
1201<br />
^ovekot e sozdaden da odi samo <strong>na</strong>pred: i koga se vra}a toj odi <strong>na</strong>pred<br />
- sekoga{ kon svojot interes.<br />
1202<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to mnogute bogovi gi za~uvale site karakteristiki<br />
<strong>na</strong> ~ovekot i ottamu se karale za svoite interesi {to vodat kon sre}a <strong>na</strong><br />
lu|eto be{e potreben bog <strong>na</strong>d bogovite koj treba{e da pretstavuva paradigma<br />
za vistinskiot lik <strong>na</strong> doblesen ~ovek. No, so ogled <strong>na</strong> toa {to pokraj takviot<br />
bog ostanuvaa i onie lo{ite, pretstavata za lo{oto mo`e{e da se iskoreni<br />
samo so voveduvaweto <strong>na</strong> eden edinstven dobar bog (monoteizam).<br />
633
- pravdata. A otkako go storil toa, razvil brojni koncepti za nivnoto<br />
vistinsko ostvaruvawe. Me|u niv pak, kako osnovni mo`at da se izvle-<br />
~at slednive:<br />
1 0 Egalitaren koncept. Osnovata <strong>na</strong> konceptot pretstavuvaized<strong>na</strong>~uvaweto<br />
<strong>na</strong> site lu|e spored svoite biolo{ki, materijalni i duhovni<br />
sposobnosti, nivnite potrebi i <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> nivnoto zadovoluvawe<br />
- op{ta ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> lu|eto vo site pravni odnosi. Pravdata<br />
pak, se sfa}a kako zbir <strong>na</strong> univerzalni i nepromenlivi kategorii, dadeni<br />
od gospod ili od prirodata vo prvobit<strong>na</strong>ta sostojba.<br />
2 0 Polo`ben koncept. Pravdata ne poteknuva od razlikite vo<br />
prirodnite sposobnosti, tuku od op{testveniot status od stek<strong>na</strong>ta ili<br />
<strong>na</strong>slede<strong>na</strong> klas<strong>na</strong>, stale{ka, ras<strong>na</strong>, religioz<strong>na</strong>, <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> polova i<br />
sli~<strong>na</strong> pripadnost koja e zaslu`e<strong>na</strong>.<br />
3 0 Liberalen koncept. Osnovata <strong>na</strong> ovoj koncept, koj pretstavuva<br />
moder<strong>na</strong> varijanta <strong>na</strong> egalitarniot koncept <strong>na</strong> teorijata <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo e minimal<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost (ized<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong> site kako gra-<br />
|ani). Pravdata se sfa}a kako ed<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> sposobnost preku<br />
ed<strong>na</strong>kvo garantirawe <strong>na</strong> li~nite i politi~kite prava. 1203<br />
Pritoa, ed<strong>na</strong>kvosta za poedinecot z<strong>na</strong>~i: a) ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
celos<strong>na</strong> individual<strong>na</strong>ta sloboda: sloboda <strong>na</strong> poedinecot, ograni~e<strong>na</strong><br />
samo so slobodata <strong>na</strong> drugite (sekoj mo`e da izbira kako }e postapuva<br />
vo ekonomskata sfera - ekonomska kompetencija) i b) otsustvo <strong>na</strong> dis-<br />
1203<br />
Prav<strong>na</strong>ta dr`ava mora sekomu da mu obezbedi minimum neophodni<br />
dobra za egzistencija (princip <strong>na</strong> egzistencijalen minimum). Principot <strong>na</strong><br />
pravednost se pojavuva kaj mnogu op{testveni institucii, kako vo oblasta <strong>na</strong><br />
~ovekovite duhovni interesi (sloboda) i kako poredok koj ovozmo`uva raspredelba<br />
<strong>na</strong> nedovolniet ekonomski dobra. Vo prvata oblast toj se izrazuva vo<br />
normativno garantirawe <strong>na</strong> slobodite za site lu|e: sekomu mora da mu e dostap<strong>na</strong><br />
slobodata vo ramkite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> {ansite i slu`bite kako i <strong>na</strong><br />
istak<strong>na</strong>tite pozicii vo op{testvoto. Vo ekonoimskata sfera e dopu{teno<br />
otstapuvawe od ed<strong>na</strong>kvata podelba (egalitaristi~kiot stav za "ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong><br />
stomacite") ako toa e neophodno apsolut<strong>na</strong>ta golemi<strong>na</strong> <strong>na</strong> podelbata <strong>na</strong> ekonomskite<br />
dobra dolgoro~no da se maksimira za <strong>na</strong>jmalku povlastenite ~lenovi<br />
<strong>na</strong> op{testvot (socijalno hendikipiranite koi go zazemaat <strong>na</strong>jniskoto sklailo<br />
vo op{testve<strong>na</strong>ta hierarhija). Ovoj princip <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong> pravednost koj se<br />
sproveduva vo prav<strong>na</strong>ta dr`ava, bara prezemawe <strong>na</strong> opredelni normativni zafati<br />
koi doveduvaat do poramnomer<strong>na</strong> podelba. Koga pazarnite mehanizmi <strong>na</strong><br />
slobodniot <strong>na</strong>tprevar }e dovedat do dolgoro~ni vlo{uvawa <strong>na</strong> polo`bata <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>jmalku povlastenite vo op{testvoto, so niv mora da se obezbedi egzistencio<strong>na</strong>len<br />
minimum <strong>na</strong> dobra potreben za pristoen `ivot. Li~<strong>na</strong>ta sloboda <strong>na</strong><br />
poedincite treba da se obezbedi od site zagrozuvawa {to mo`at da proizlezat<br />
od vr{eweto <strong>na</strong> ekonomskite slobodi, se dodeka postoi vidliva i traj<strong>na</strong><br />
need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> pozicijata <strong>na</strong> slobodite. Stojanovi}, D. Pravno-eti~ki principi i<br />
prav<strong>na</strong> dr`ava, Pravni `ivot, Beograd, 1989/6-7, str. 1088.<br />
634
krimi<strong>na</strong>cija (ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> {ansite). Ed<strong>na</strong>kvosta, pak za dr`avata z<strong>na</strong>-<br />
~i: a) <strong>na</strong>metnuvawe preku <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> {to i da e {to ja sopira slobodata<br />
i b) vozdr`uvawe od diskrimi<strong>na</strong>cija (odnosno, otvorenost i dostapnost<br />
pod isti uslovi <strong>na</strong> site <strong>na</strong> sekoja polo`ba vo op{testvoto). 1204<br />
4 0 Utilitaristi~ki koncept. Osnova <strong>na</strong> ovoj koncept pretstavuva<br />
interesot <strong>na</strong> lu|eto za sebe i za op{etstvoto da ostvarat maksimal<strong>na</strong><br />
sre}a, blagosostojba (otstranuvawe <strong>na</strong> bolka i postignuvawe <strong>na</strong><br />
zadovolstvo). Toa z<strong>na</strong>~i deka:<br />
- lugeto imaat ed<strong>na</strong>kvi mo`nosti za steknuvawe materijalni i<br />
duhovni dobra,<br />
- postojat individualni prirodni i op{testveni razliki me|u<br />
lugeto i vrz osnova <strong>na</strong> toa razli~ni startni pozicii,<br />
- postojat individualni slobodi,<br />
- pravednosta ili nepravednosta <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kviot tretman <strong>na</strong> razli~nite<br />
ne se opravduva so razli~nite individualni svojstva <strong>na</strong> lu|eto,<br />
tuku so razli~<strong>na</strong>ta poleznost <strong>na</strong> tie svojstva za op{testvoto<br />
- dozvoleni i pravedni se razliki vo pravnite polo`bi, funkcii,<br />
prava i dol`nosti, raspredelbata <strong>na</strong> op{etstve<strong>na</strong>ta mo} i bogatstvo,<br />
obrazovanieto i sli~no, no samo ako ja zgolemuvaat efikasnosta<br />
<strong>na</strong> sistemot vo smisla <strong>na</strong> empiriski proverlivata korisnost za celi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> sistemot i za sekoj negov oddelen del (poedinecot).<br />
Pritoa, z<strong>na</strong>~ajno e deka vo sekoj od <strong>na</strong>vedenite koncepti se tvrdi<br />
deka samo so podr`uvawe <strong>na</strong> negovite izvorni kriteriumi za pravdata<br />
so sozdadeni uslovite za dobli`uvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> do pravdata.<br />
Ako pravniot poredok e inspiriran od doblesta pravda kako {to tie<br />
ja sfa}at, postoi pravedeno pravo - pravo usoglaseno so pravdata (vladeewe<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>), odnosno, takov praven poredok vo koj pravnite polo`bi,<br />
funkcii, prava i dol`nosti, raspredelbata <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta<br />
mo} i bogatstvo, obrazovanieto i sli~no se pravedno raspredeleni.<br />
2. Vo <strong>na</strong>stojuvawe vo osnovni crti da go sumirame o<strong>na</strong> {to dosega<br />
be{e izneseno ne mo`eme, a da ne konstatirame deka vo preddr`a-<br />
1204<br />
Osnovni <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> liberalizmot se: 1 0 Neprijatelstvo i somni~avost<br />
sprema dr`av<strong>na</strong>ta mo}, i <strong>na</strong>glaska <strong>na</strong> va`nosta <strong>na</strong> raznovidni centri <strong>na</strong><br />
mo}. 2 0 Oddelenost <strong>na</strong> dr`avata od civilnoto op{testvo kako biten preduslov<br />
<strong>na</strong> demokratskiot poredok. 3 0 Po`elen oblik <strong>na</strong> dr`ava e bezli~<strong>na</strong> (zakonki<br />
ograni~e<strong>na</strong>) struktura <strong>na</strong> vlasta. 4 0 Bit<strong>na</strong> va`nost <strong>na</strong> ustavnosta so koja se garantira<br />
formal<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost (pred zakonot) i formal<strong>na</strong>ta sloboda (od samovolie)<br />
vo oblik <strong>na</strong> gra|anski i politi~ki slobodi ili prava bitni za pretstavni~kata<br />
demokratija: pred sî slobodata <strong>na</strong> govorot, izrazuvaweto, zdru`uvaweto<br />
i misleweto, kako i (za liberalnite demokrati) "eden ~ovek - eden<br />
glas," stra<strong>na</strong>~ki pluralizam. 5 0 Za{titen prostor <strong>na</strong> individual<strong>na</strong>ta avtonomija<br />
i inicijativa vgraden vo zakonot. 6 0 Va`nost <strong>na</strong> pazarot kako mehanizam<br />
za koordi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> razni dejnosti <strong>na</strong> proizvoditelite i potro{uva~ite. Held,<br />
D. Modeli demokratije, [kolska kniga, Zagreb, 1990, str. 279.<br />
635
v<strong>na</strong> sostojba pravdata kako odgovor <strong>na</strong> <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong>ta ramnote`a <strong>na</strong> prvobitnoto<br />
op{testvo, <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong>ta ramnote`a me|u dobroto i zloto predizvika<strong>na</strong><br />
od opredeleni nepravdi se ostvaruvale so pomo{ <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta<br />
ili zdru`e<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong> soplemenicite. Takvata sila obezbeduvala<br />
da se izvr{i odmazda sprema sekoj onoj {to <strong>na</strong>ru{il ~uvstvoto <strong>na</strong><br />
pravda i delewe <strong>na</strong> po~esti sprema sekoj onoj spored toa isto ~uvstvo<br />
toa go zaslu`il. Vo nedostig <strong>na</strong> takva sila so koja sigurno i sekoga{<br />
}e se vozvrati storenoto zlo so zlo, se barale sporedni sredstva za koi<br />
se veruvalo deka vo sebe sodr`at dovol<strong>na</strong> mo} so koja mo`e da se ostvari<br />
istiot efekt. Ottamu, se poseg<strong>na</strong>lo kon kletvata i magijata kako<br />
prikladni sredstva za ostavruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> zloto, no i kon<br />
blagoslovot kako posredno sredstvo za ostvaruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong><br />
dobroto. Na toga{niot ~ovek, me|utoa, ne mu trebalo mnogu vreme da<br />
uvidi deka taka izbranite transcedentalni sredstva nikoga{ ne ja ostvaruvale<br />
funkcijata {to toj im ja opredelil. Imeno, premnogu ~esto<br />
se slu~uvalo gospod da ne gi soslu{a frlenite kletvi, taka {to onoj<br />
koj storil mnogu nepravdi i <strong>na</strong>tamu prodol`uval da `ivee vo blagosostojba,<br />
mir i spokojstvo. Ostanuvalo samo vetuvaweto <strong>na</strong> gospod deka<br />
nepravedniot kaz<strong>na</strong>ta sepak }e go s<strong>na</strong>jde, no ne <strong>na</strong> ovoj, tuku <strong>na</strong> onoj svet<br />
ili barem preku oddevaweto <strong>na</strong> nekoj blizok od negovite pokolenija do<br />
~etvrtoto koleno. Vo takvi uslovi <strong>na</strong> obi~niot, makar i malku razumen,<br />
~ovek ne mu ostanuvalo ni{to drugo osven pravdata povtorno da ja<br />
zeme vo svoi race.<br />
No, ottamu {to vra}aweto kon privat<strong>na</strong>ta odmazda vodelo kon<br />
istata a<strong>na</strong>rhija koja re~isi vo ni{to ne se razlikuvala od o<strong>na</strong>a<br />
predizvika<strong>na</strong> so "gre{kite" <strong>na</strong> gospod, trebalo da se pro<strong>na</strong>jde novo<br />
sredstvo {to ne{tata }e gi dovede vo nekoj red. Takvata sila se pojavila<br />
so <strong>na</strong>stanuvaweto <strong>na</strong> dr`avata. Taa sila se vika pravo. Dr`avata i<br />
<strong>pravoto</strong> se pojavile kako novo posredno sredstvo me|u povredeniot i<br />
onoj {to povredil, me|u onoj {to pretrpel {teta i onoj {to treba da<br />
ja <strong>na</strong>domesti so mo}ta <strong>na</strong> nejziniot prisilen aparat - vlasta.<br />
Fakt e me|utoa deka vo svoite po~etni formi dr`avata ne mo`ela<br />
da ja obezbedi o~ekuva<strong>na</strong>ta pravda vo odnosite me|u lu|eto. So po~etnite<br />
preto~uvawa <strong>na</strong> izvesni ve}e izgradeni moralni pravila vo<br />
<strong>pravoto</strong>, taa obezbedila odrede<strong>na</strong> sigurnost kako osnova za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> pravedni odnosi, no ni od daleku takva sigurnost kakva {to e<br />
neophod<strong>na</strong> za postignuvawe i odr`uvawe <strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> site. Pritoa,<br />
ve}e sozdade<strong>na</strong>ta nedoverba vo gospod, so ni{to ne im davala garanci<br />
<strong>na</strong> podanicite <strong>na</strong> dr`avata deka i suverenot kako delitel <strong>na</strong> pravdata<br />
nema da gi sledi negovite stapki i daka nema da gi pravi site onie<br />
otstapki vo korist <strong>na</strong> nepravdata toga{ koga nemu, bilo poradi pristrasnost<br />
ili poradi nekakov negov interes toa }e da mu bide od korist.<br />
1205 Brojnite zloupotrebi vo taa <strong>na</strong>soka samo gi zacvrstuvale niv-<br />
636<br />
1205<br />
"Pravednost! Be{e li toa poim {to e dostoen za obo`uvawe? Bo-
nite somnevawa, a ottamu i nivniot otpor kon novoto sredstvo za obezbeduvawe<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta. Nedoverbata se uslo`nuva{e ottamu {to<br />
mnogu brzo se pojavi i permanet<strong>na</strong>ta borba me|u crkvata i dr`avata za<br />
prevlast okolu posredni~kata uloga vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> pravdata.<br />
Seto toa predizvika mnogumi<strong>na</strong> i <strong>na</strong>tamu da ja preferiraat privat<strong>na</strong>ta<br />
odmazda <strong>na</strong>mesto nesigur<strong>na</strong>ta crkov<strong>na</strong> i dr`av<strong>na</strong> pravda.<br />
Vo takvi uslovi be{e nu`no tragaweto kon iz<strong>na</strong>o|aweto <strong>na</strong><br />
treto izlezno re{enie koe <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e bide vo korist <strong>na</strong> obi~nite<br />
lu|e, takvo re{enie koe }e gi smali posledicite od bespo{ted<strong>na</strong>ta<br />
kompetija <strong>na</strong> dr`avata i crkvata i koe <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e vodi kon pravda za<br />
site. Toga{ koga pove}e ne be{e te{ko da se sfati deka borbata me|u<br />
crkvata i dr`avata ne e borba vo interes <strong>na</strong> poedinecot, tuku vo nivni<br />
sopstveniot interes se rodi idejata za prirodnoto pravo. Nesoborliv<br />
fakt e deka onoj koj nema dovolno sila samiot da se bori ili se otka`uva<br />
od <strong>na</strong>tamo{<strong>na</strong>ta borba ili za da uspee vo nea ja multiplicira svojata<br />
sila preku zdru`uvawe so drug. Vo takvi uslovi povikuvaweto <strong>na</strong><br />
prirodnoto pravo e nova transcedental<strong>na</strong> ideja koja <strong>na</strong> podanicite im<br />
be{e neophod<strong>na</strong> za da se zdru`at vo doka`uvaweto <strong>na</strong> svojata visti<strong>na</strong> i<br />
pobeda <strong>na</strong> svojata ideja za toa {to e pravda i kako taa treba da se ostvaruva.<br />
Taa ideja se zasnova vrz po~etno koketirawe <strong>na</strong> poedincite<br />
ed<strong>na</strong>{ so crkvata, drugpat so dr`avata, a ponekoga{ i so dvete zaedno.<br />
Kraj<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> toa koketirawe ne be{e nitu interesot <strong>na</strong> crkvata<br />
(prika`uvawe deka prirodnoto pravo poteknuva od bo`jata pravda), ni<br />
interesot <strong>na</strong> dr`avata (prika`uvawe deka prirodnoto pravo poteknuva<br />
od op{testveniot dogovor), tuku isklu~ivo interesot <strong>na</strong> gra|aninot.<br />
Pritoa, mora da se <strong>na</strong>glasi deka idejata za prirodnoto pravo ne ja<br />
zagubi svojata transcedentalnost nitu koga se odlepi od koncetite <strong>na</strong><br />
nejzi<strong>na</strong>ta vrzanost za gospod i suverenot. Imeno, povrzuvaweto <strong>na</strong> idejata<br />
za prirodnoto pravo (pravda) so ~ovekoviot um ni <strong>na</strong>jmalku ne ja<br />
pravi racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> i prifatliva izmisle<strong>na</strong>ta ideja deka prirodnoto<br />
`estven poim? Poim od prv red! gospod i prirodata se nepravedni, tie imaat<br />
svoi qubimci, tie pravat izbor vo milosta, eden izlo`uvaat <strong>na</strong> ve~<strong>na</strong> opasnost,<br />
a <strong>na</strong> drugiot mu dodeluvaat les<strong>na</strong>, ba<strong>na</strong>l<strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>. A ~ovekot so jaka volja?<br />
Za nego pravednosta e ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, a slabosta {to go paralizira, samo<br />
bitno somnevawe - a, od druga stra<strong>na</strong>, fanfara {to go povikuva <strong>na</strong> nesomneni<br />
dela. Z<strong>na</strong>~i, bidej}i ~ovekot, za da ostane vo domenot <strong>na</strong> moralot postojano<br />
mora da ja korigira "pravednosta" vo ovaa smisla so "pravednosta" vo druga<br />
smisla - toga{ {to ostanuva od bezuslovnosta i radikalizmot <strong>na</strong> ovoj poim?<br />
Vpro~em, ~ovek e "praveden," bilo od ednoto bilo od drugo stanovi{te. Ostatokot<br />
e liberalizam i denes ni ku~e ne bi zala`al so nego. Razbirlivo e deka<br />
"pravednosta" e prazen zbor <strong>na</strong> bur`uazijata, a za da se mine vo akcija bi moralo<br />
<strong>na</strong>jprvo da se z<strong>na</strong>e <strong>na</strong> koja pravednost se misli: <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a {to sekomu mu go<br />
dava negovoto ili <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a {to <strong>na</strong> site im dava poded<strong>na</strong>kvo." Man, Tomas. Vol-<br />
{ebniot rid II, Na{a kniga, Skopje, 1987, str. 410.<br />
637
pravo e ne{to {to ~ovekot go nosi so sebe so svoeto ra|awe. Prirodnoto<br />
pravo, i pokraj imeto {to go nosi, ne e ne{to prirodno, tuku<br />
samo ve{ta~ka kategorija, ema<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> ~ovekot {to vo opredeleni<br />
op{testveni uslovi treba{e da poslu`ni kako prikladno sredstvo za<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> opredeleni interesi. Toga{ koga se pojavi, ed<strong>na</strong>kvo<br />
kako i sega, prirodnoto pravo osta<strong>na</strong> sinonim za pravdata, sinonim za<br />
eden regulator <strong>na</strong> op{testveniot `ivot koja <strong>na</strong> ~ovekot mu e neophod<strong>na</strong><br />
za da izleze <strong>na</strong> kraj so povedenijata koi ja <strong>na</strong>ru{uvaat negovata<br />
sre}a. Nakratko, pravdata e ideja {to sekoga{ e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon drug i od<br />
~ija prime<strong>na</strong> sekoj i sekoga{ sakal da izvle~e opredele<strong>na</strong> korist za<br />
sebe. Ottamu, ne treba da za~uduva upotrebata <strong>na</strong> prefiksot pravedno<br />
za prinesuvaweto `rtvi <strong>na</strong> gospod so cel da se opravda preveniraweto<br />
<strong>na</strong> negoviot grev kon osta<strong>na</strong>tite, za ubivaweto <strong>na</strong> invalidiziranite<br />
lica so cel da se so~uvaat samo zdravite za <strong>na</strong>pornite osvojuva~ki vojni,<br />
za ropstvoto koe nosi besplatno iskoristuvawe <strong>na</strong> tu|iot trud, za<br />
primenuvaweto ostri i surovi kazni i za <strong>na</strong>jsitni kra`bi za da zajakne<br />
idejata za nepovredivosta <strong>na</strong> sopstvenosta, za vrednosta <strong>na</strong> rasata zaradi<br />
istrebuvawe <strong>na</strong> drugite, za pomalite prava <strong>na</strong> <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnostite<br />
zaradi so~uvuvaweto <strong>na</strong> vlasta <strong>na</strong> mnozinstvoto, za vrednosta <strong>na</strong> demokatatskata<br />
vlast zaradi doa|awe do <strong>na</strong>fta i za bezbroj drugi primeri<br />
od istorijata.<br />
Treba li za seto toa da se obvi<strong>na</strong>t utilitaristite. Da potsetam<br />
toa se onie misliteli {to otkrija deka i zemji<strong>na</strong>ta topka se vrti<br />
okolu svojot interes i vo toj kontest <strong>na</strong>jdoa deka interesot neizbe`no<br />
e pomesten i vo poimot <strong>na</strong> pravdata. 1206 Toa otkritie im poslu`i za<br />
pre<strong>na</strong>so~uvawe <strong>na</strong> korista od negativ<strong>na</strong> vo pozitiv<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka vo koja<br />
treba da se dvi`i i ostvaruvaweto <strong>na</strong> pravdata - vo op{ta korist koja<br />
vodi kon sre}a za site. Niv<strong>na</strong>ta ideja ne e deka pravdata treba da ne<br />
vodi <strong>na</strong>zad kon <strong>na</strong>{ite instinkti, ne kon ne{to za {to se tvrdi deka ni<br />
e vrodeno i ottamu kon beda i nesre}a, tuku <strong>na</strong>protiv kon blagosostojba<br />
i sre}a za site preku pravilno sfa}awe <strong>na</strong> pravdata kako stek<strong>na</strong>ta<br />
doblest koja od koja treba da proizlezat i drugi doblesti. Utilitaristite<br />
ne zboruvaat za pridr`uvawe kon pravdata zaradi samata pravda,<br />
tuku zaradi korista {to vodi kon u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> svetot. Ottamu,<br />
ne e ~udno {to ovoj koncept im pre~i samo onie koj nudat propast<br />
<strong>na</strong> op{testvoto, pa i <strong>na</strong> svetot voop{to. Me|u niv e i eden <strong>na</strong>{ avtor<br />
koj izre~no veli: "Potrebata i ~uvstvoto za pravda e osnov<strong>na</strong> antropolo{ka<br />
odlika <strong>na</strong> ~ovekot, a maksimata Fiat iustitia pereat mundus ("Neka<br />
se vr{i pravdata, pa makar propad<strong>na</strong>l svetot"!), bi trebalo da ostane<br />
vo zapisot <strong>na</strong> nekolkute poraki <strong>na</strong> ~ovekovata civilizacija za eventu-<br />
1206<br />
Kako {to dvi`eweto <strong>na</strong> kamen ne e mo`no bez pri~i<strong>na</strong>, taka ni<br />
dvi`eweto <strong>na</strong> voljata ne e mo`no bez interes (Zakonot <strong>na</strong> celta glasi: nema<br />
sakawe, ili {to e isto, nema postapka bez cel). Jering, R. Ciq u pravu, CID,<br />
Podgoroca, 1998, str. 17 i 18.<br />
638
alnite idni svetovi, koga ~ove{tvoto <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bi propad<strong>na</strong>lo! 1207 Toa<br />
se avtori koi za opredele<strong>na</strong> ideja se dr`at kako }orav za stap duri i<br />
koga pa|aat vo dlabok ambis. Nivnite tvrdewa ne se potpiraat ne silata<br />
<strong>na</strong> faktite, tuku <strong>na</strong> tu| avtoritet i o~igledno ne se opredeleni od<br />
`elbata za dosegnuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>u~nite vistini, tuku od zalud<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>de`<br />
deka <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in se gradi i zgolemuva i sopstveniot <strong>na</strong>u~en avtoritet.<br />
A tokmu takvite interesi se plitki, individualisti~ki, ne<strong>na</strong>u~ni, pa<br />
ottamu celosno neprifatlivi i `estoko kritikuvani od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
utilitaristite.<br />
Nakratko, osnovniot supstrat <strong>na</strong> site istra`uvawa <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo se vrti okolu utvrduvaweto <strong>na</strong> poimite pravda i pravednost.<br />
Prirodno pravnoto u~ewe go bara{e op{toto dobro. Na toj <strong>na</strong>-<br />
~in se dojde do idejata za op{tata pravda ili pravda za site, koja samo<br />
dokolku e pomeste<strong>na</strong> vo pozitivnoto pravo mo`e da dovede do toa dobro.<br />
Ottamu, pravdata sta<strong>na</strong> central<strong>na</strong> kategorija za koja se smeta deka<br />
mo`e da se <strong>na</strong>dmine sudirot <strong>na</strong> interesite me|u op{toto i poedine~noto,<br />
me|u vladetelite i "podanicite" pri ostvaruvaweto <strong>na</strong> zamisleniot<br />
zaedni~ki interes. Za taa cel pravdata <strong>na</strong>jprvo se pobara vo i od gospod.<br />
Me|utoa, i samiot nepraveden, 1208 toj ne mo`e{e da im ja dade. Naprotiv,<br />
iako semo}en, edinstvenoto {to mo`e{e da go stori be{e <strong>na</strong><br />
site lu|e da im podari razli~no ~uvstvoto za pravda. 1209 Vo toa o~igle-<br />
1207<br />
Kambovski, V, Kazneno pravo, op{t del, Kultura, 2004, str. 24. Istata<br />
ideja mo`e da se sretne i vo eden negov porane{en trud: "^ovekovata potreba,<br />
`ed za pravda, e imanent<strong>na</strong> crta <strong>na</strong> ~ovekovoto bitie, negova ve~<strong>na</strong> i nepromenliva<br />
antropolo{ka odlika. "Fiat iustitia pereat mundus" - toa e ed<strong>na</strong> od<br />
osnovnite civilizaciski poraki, mo`ebi <strong>na</strong>jdlaboko vtis<strong>na</strong>ta vo kolektiv<strong>na</strong>ta<br />
~ovekova memorija." Kambovski, V. Na~eloto <strong>na</strong> zakonitost: legalitet,<br />
legitimitet, pravda, Zbornik, Praven fakuletet, Skopje, 1995, str. 219.<br />
1208<br />
Vo ovaa smisla dovolno e da se potsetime samo <strong>na</strong> negovata vtora<br />
zapoved: "Ne si pravi sebesi re`an lik, nitu kakva i da e slika od o<strong>na</strong> {to e<br />
gore <strong>na</strong> neboto, ili dolu <strong>na</strong> Zemjata, ili vo vodite pod zemjata! Nemoj da im se<br />
klawa{ nitu da im slu`i{! Za{to jas, gospod, bog tvoj, sum bog qubomoren,<br />
koj go kaznuvam grevot <strong>na</strong> tatkovcite do tretoto i do ~etvrtoto koleno <strong>na</strong> decata<br />
<strong>na</strong> onie {to me mrazat, a im uka`uvam milost <strong>na</strong> iljadnici {to me qubat<br />
i gi dr`at moite zapovedi."<br />
1209<br />
Spored Protagora, lu|eto se zdru`ile za da se so~uvaat od `ivotnite<br />
sozdavaj}i gradovi. No koga se zdru`ile po~<strong>na</strong>le da si <strong>na</strong>nesuvaat <strong>na</strong>silstva,<br />
pa nemaj}i politi~ko iskustvo se rasprs<strong>na</strong>le i propa|ale. Ottamu, Zevs<br />
se smiluval i go ispratil Hermes <strong>na</strong> lu|eto da im vsadi sram i pravda (kako<br />
soedinuva~i <strong>na</strong> prijatelstvoto) za da ima uredbi i vrski me|u gradovite. Pritoa,<br />
Zevs mu <strong>na</strong>redil <strong>na</strong> Hermes, sramot i pravdata da im gi podeli <strong>na</strong> site i vo<br />
negovo ime da vospostavi zakon koj }e ovozmo`i onoj {to ne e sposoben da u~estvuva<br />
vo steknuvaweto <strong>na</strong> sram i pravda da bide sotren kako bolest za gradot.<br />
Platon, Dijalozi, Kultura, Skopje, str. 62.<br />
639
dno se rakovodel od nivnite razli~ni interesi. Koga pak lu|eto uvidele<br />
deka takvata pravda ne im e mnogu od korist, istata ja pobaraa vo suverenot<br />
i potrebata za ostvaruvawe <strong>na</strong> tie celi so nego da se sklu~i<br />
op{testve<strong>na</strong> spogodba. No, kako i toa mnogu ne im pomog<strong>na</strong> krajnoto<br />
sredstvo be{e baraweto <strong>na</strong> pravdata vo ~ovekovata priroda, vo prirodata<br />
<strong>na</strong> ne{tata i vo ~ovekoviot um. Pritoa, ~ovekoviot um, iako i toj<br />
need<strong>na</strong>kov kaj site, ja ima{e taa prednost {to e posiguren od ~uvstvata.<br />
Toj um dobro procenil deka op{toto dobro <strong>na</strong> ~ovekot e negovata<br />
sre}a koja polesno mo`e da se ostvari vo zaednica, odo{to koga sekoj<br />
poedine~no gi vlo`uva svoite skromni usilbi vo taa <strong>na</strong>soka. Ottamu, i<br />
umnite utilitaristi ~uvstvitel<strong>na</strong>ta pravda ja zamenija so um<strong>na</strong>ta pravda,<br />
pravda koja poded<strong>na</strong>kvo e vo interes <strong>na</strong> site. Me|utoa spored utilitarizmot<br />
pravdata se sostoi vo postignuvawe <strong>na</strong> op{toto dobro, <strong>na</strong><br />
op{tiot interes, a zakonite se tolku pravedni kolku {to pridonesuvaat<br />
kon zaedni~kiot interes. Celta <strong>na</strong> taa pravda e da gi uveri onie<br />
koi uporno se sprotivstavuvaat pobliskiot i pobrziot isklu~ivo poedine~en,<br />
da go zame<strong>na</strong>t so podale~niot i posporiot ednovremeno zaedni~ki<br />
i poedine~en interes. 1210 Toa e su{ti<strong>na</strong>ta i cel <strong>na</strong> pravdata<br />
preto~e<strong>na</strong> vo <strong>pravoto</strong> kade {to mo`e da stekne real<strong>na</strong> sila za svoeto<br />
o`ivotvoruvawe. "Pozitivnoto pravo e politi~ka volja, prirodnoto<br />
pravo e razum i vo toa e su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prirodnoto pravo i negovoto<br />
razlikuvawe od pozitivnoto kako postoe~ko pravo." 1211 Nadminuvaweto<br />
pak, <strong>na</strong> sudirot <strong>na</strong> politi~kata volja i razumot, usoglasuvaweto <strong>na</strong><br />
pozitivnoto so prirodnoto pravo (pravdata), <strong>na</strong> legalitetot so legitimitetot<br />
e izvonredno te{ka zada~a za koja o~igledno, ako ni{to drugo,<br />
treba da pomine dolgo vreme. 1212 Me|utoa jas barem sakam da veruvam<br />
1210<br />
Vpro~em, odam<strong>na</strong> e zabele`ano: "Da se `ivee vo doblest i bez poroci<br />
i samo vo korist <strong>na</strong> op{testvoto, mo`no e edinstveno samo vo celos<strong>na</strong> sloboda<br />
<strong>na</strong> takva zaednica kakva {to e ko{nica (p~eli) ili mravjalnik." Volter,<br />
Za doblesta i porokot, Glava IX.<br />
1211<br />
Sadikovi}, ], op. cit. str. 32.<br />
1212<br />
Spored privrzanicite <strong>na</strong> prirodnoto pravo, umot e z<strong>na</strong>~i osobi<strong>na</strong><br />
sposob<strong>na</strong> da nî zapoz<strong>na</strong>e ne samo so o<strong>na</strong> {to e objektivno vistinito ili la`no,<br />
tuku, isto taka, i so o<strong>na</strong> {to e pravedno i nepravedno. Dali e toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
slu~aj? Postojat li normi <strong>na</strong> povedenie koi se pravedni zatoa {to se soglasni<br />
so umot? Ed<strong>na</strong> druga dvestegodi{<strong>na</strong> tradicija koja odi od Hjum do Kelzen mu se<br />
sprotivstavuva <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> prakti~niot um. Ne mu e protivno <strong>na</strong> umot, veli<br />
Hjum, koga }e se odlu~i pobrgu da se razori celiot svet odo{to da se izgrebe<br />
svojot prst. Ne mu e protivno <strong>na</strong> umot koga }e izberam celosno sebesi da se<br />
uni{tam za da spre~am i <strong>na</strong>jmala nevolja <strong>na</strong> nekoj Indijanec ili za mene celosno<br />
nepoz<strong>na</strong>ta li~nost. Moralniot `ivot ne mo`e da se objasni so umot. Strastite,<br />
emociite, moralnoto ~uvstvo se toa {to mo`e da go motivira <strong>na</strong>{eto<br />
dejstvuvawe. Taa go odre~uva postoeweto <strong>na</strong> prirodnoto pravo dostapno <strong>na</strong><br />
site so posredstvo <strong>na</strong> samiot um, koe }e ni pru`i pravedni normi <strong>na</strong> povede-<br />
640
vo ka`anoto deka "pravdata e spora no dosti`<strong>na</strong>," i pokraj toa {to ponekoga{<br />
"zadocneta pravda e nepravda." 1213<br />
Dosega <strong>na</strong>vedov deka u~ewata za prirodnoto pravo, {to }e re~e<br />
za pravdata, ne be{e zagubeno, tuku samo del od toa nu`no vreme.<br />
Ottamu, samo donekade e vo pravo Straus koga veli: "Da ne se priz<strong>na</strong>e<br />
prirodnoto pravo, e isto kako i da se ka`e deka celokupnoto pravo e<br />
pozitivno pravo, {to bi z<strong>na</strong>~elo deka pravo e samo o<strong>na</strong> {to zakonodavecot<br />
i sudovite <strong>na</strong> razni zemji }e go proglasat za pravo." 1214 So ovaa<br />
konstatacija re~isi vo celost se soglasuvam, no so ed<strong>na</strong> ne taka mala<br />
zabele{ka: o<strong>na</strong> {to treba da se priz<strong>na</strong>e ne e prirodnoto pravo, tuku<br />
ottamu, prvi~<strong>na</strong>ta, makar i vo rudimentira<strong>na</strong> forma izvede<strong>na</strong>ta ideja<br />
za pravdata. Prirodnoto pravo ne e ni{to drugo, tuku samo izmislica<br />
za da se dojde do poimot <strong>na</strong> pravdata. Ottamu, osnovata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne e<br />
prirodnoto pravo. Apsurdno e takva fikcija da mu se <strong>na</strong>kalemi <strong>na</strong><br />
prvobitniot ~ovek. Za toa dovolno uverlivo zboruva Jering. Spored<br />
nego, site pravila, postavki i pravni ustanovi bez isklu~ok za svoeto<br />
poteklo treba da mu se zablagodarat <strong>na</strong> prakti~nite motivi, deka se<br />
nie za upravuvawe so voljata. Me|utoa, vo {to se sostoi taa racio<strong>na</strong>lnost i vo<br />
koja mera praviloto <strong>na</strong> umot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e sposobno da go vodi <strong>na</strong>{eto dejstvuvawe?<br />
Nikoga{ ne mo`e{e da se <strong>na</strong>jde kriterium za pravdata koj bi uspeal<br />
da ja dobie soglasnosta ako ne <strong>na</strong> site, barem <strong>na</strong> site onie ~ija{to moralnost<br />
i inteligencija se ceni. Sekoj e uveren deka pravdata }e triumfira so pobeda<br />
<strong>na</strong> negovata sopstve<strong>na</strong> rabota... Sprotivnite tabori nemaat isto sfa}awe za<br />
pravdata... Ne mo`e da se odre~e faktot deka pravdata zema razli~ni izgledi,<br />
sekoga{ prilagodeni <strong>na</strong> tezite <strong>na</strong> postojnite protivnici... Nakratko, sekoj ja<br />
pravda za svoja smetka, pravdata koja e vo negova polza. Ottamu, Perelman so<br />
pravo zaklu~uva deka poradi brojnite nesoglasuvawa koi se odnesuvaat <strong>na</strong> ovoj<br />
poim i negovata prime<strong>na</strong>, treba da ne <strong>na</strong>pravat pretpazlivi vo taa oblast.<br />
Lajbnic, veli <strong>na</strong>tamu Perelman, to~no utvrduva deka praviloto <strong>na</strong> umot od <strong>na</strong>s<br />
bara da go usloglasime dobroto koe sakame da mu go pribavime <strong>na</strong> site so potrebite<br />
i zaslugite <strong>na</strong> sekoj poedinec. No, zarem nema drug kriterium osven<br />
zaslugatite i potrebite? Zarem <strong>na</strong>j~esta definicvija <strong>na</strong> pravdata ne e cuique<br />
suum, sekomu o<strong>na</strong> {to mu pripa|a, so ogled <strong>na</strong> toa {to pravata i obvrskite <strong>na</strong><br />
site se opredeleni so zakon? Se smeta za pravedno <strong>na</strong> lu|eto da im se dade to~no<br />
o<strong>na</strong> {to zakonot im go dodeluva. Zarem ponekoga{ ne e pravedno istite da<br />
se tretiraat <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in? Ili pak, postapkata ponekoga{ da se usoglasi so<br />
nivnite dela ili niv<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong> polo`ba? Nitu edno od ovie gledi{ta<br />
ne e celosno zanemarlivo, me|utoa vo tie praktiata ~esto doveduvaat do razli~ni,<br />
duri i do nespoivi zaklu~oci. Pelerman, H. op. cit. str. 4, 5 i 14-16 i 185.<br />
1213<br />
Ili kako {to toa go veli [ek: Pravdata sekoga{ mora da se dostigne<br />
sega i ovde: nejzinoto odlo`uvawe za utre ili zadutre pove}e ne se<br />
smeta za razumno. [ek, H. Zavist, jed<strong>na</strong> teorija dru{tva, Algoritam, Beograd,<br />
2008, st. 290.<br />
1214<br />
Strauss, L. op. cit. str. 10.<br />
641
samo rezultati <strong>na</strong> istoriskoto isustvo, i deka nitu edno edinstveno<br />
me|u niv <strong>na</strong> ~ovekot ne mu go proi{alo negovoto vrodeno i pravno ~uvstvo,<br />
duri ni <strong>na</strong>jednostavnite pravni vistini koi prividno se razbiraat<br />
sami po sebe. Deka ne smee da se ubiva, da se vr{i grabe`, da se<br />
krade, toa ~ovekot moral da go <strong>na</strong>u~i samo preku iskustvoto, samo toa<br />
iskustvo moralo da go pou~i deka pri zaedni~kiot `ivot ne mo`e da<br />
opstane: vo <strong>pravoto</strong> kako i vo sî drugo ~ove{tvoto mora{e da se opameti<br />
duri otkako gi izgorelo prstite. Vo pogled <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, prirodata<br />
<strong>na</strong> ~ovekot vo `ivotniot pat ne mu dala nikakva druga oprema, osven<br />
o<strong>na</strong>a koja i za site drugi granki <strong>na</strong> prakti~noto z<strong>na</strong>ewe, i kako {to ne<br />
go <strong>na</strong>u~ila da pravi konduri i obleka, da gradi ku}i i brodovi, taka ne<br />
mu dala nitu upatstvo da vospostavi pravni ustanovi koi mu se potrebni.<br />
Nakratko, <strong>pravoto</strong> e istoriski proizvod ne pomalku od zanetite,<br />
brodogradbata, tehnikata. Kako {to prirodata ne mu ostavi <strong>na</strong> Adama<br />
vo du{ata pretstava za lonecot za varawe, za brodot ili za nekoja par<strong>na</strong><br />
ma{i<strong>na</strong>, pa toj, kako {to toa bi trebalo da bide slu~aj so pravnite<br />
idei so tekot <strong>na</strong> vremeto ottamu bez <strong>na</strong>por gi vadi, taka ne mu dala<br />
nitu pretstava za sopstvenosta, za brakot, za zadol`itel<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong><br />
dogovorite, za dr`avata. A o<strong>na</strong> {to va`i i za <strong>pravoto</strong>, pravnite ustanovi<br />
i pravnite vistini, celosno va`i i za moralnite <strong>na</strong>~ela i za obi-<br />
~aite, <strong>na</strong>kratko za celokupniot moralen svet. 1215<br />
Ottamu, samo pravdata, kako, preku iskustvoto stek<strong>na</strong>ta doblest<br />
mo`e da bide vo nu`<strong>na</strong> korelacija so <strong>pravoto</strong>. Pritoa, potrebno e da se<br />
potsetime deka <strong>pravoto</strong> e normativ<strong>na</strong> stvarnost koja se stremi da bide<br />
vo soglasnost so pravdata. Taa visti<strong>na</strong> ja zagat<strong>na</strong> Ciceron so maksimata:<br />
"Ratio in iure aequitas inregra" (Smislata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e celos<strong>na</strong> pravednost),<br />
a ja dovr{i Radbruh so tvrdeweto deka <strong>pravoto</strong> e prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
idejata <strong>na</strong> pravdata, o<strong>na</strong> {to te`nee da stane pravda, pravo e volja za<br />
pravda ili obid da se ostvari pravdata, koja pak, od svoja stra<strong>na</strong> pretstavuva<br />
vrednos<strong>na</strong> kategorija. Pravdata pretstavuva vrednost koja slu-<br />
`i kako kraen kriterium za vrednuvawe <strong>na</strong> povedenieto opredeleno so<br />
<strong>pravoto</strong> kako pravedno (dobro - ispravno) ili kako nepravedno (lo{o -<br />
neispravno). Ovoj kriterium se izvlekuva od pravdata kako sposobnost,<br />
kako "karakteristi~<strong>na</strong> doblest <strong>na</strong> umniot ~ovek" 1216 {to vodi kon<br />
op{ta korist.<br />
1215<br />
Jering, F. R. Ciq u pravu, CID Podgorica, 1998, str. 307. I <strong>na</strong>tamu,<br />
Sî u{te zad <strong>na</strong>s ne e daleku vremeto koga medici<strong>na</strong>ta i prirodnite <strong>na</strong>uki<br />
vo razli~nite procesi <strong>na</strong> raspa|awe <strong>na</strong> organskoto telo: gnoeweto, skapuvaweto,<br />
previraweto, fa}aweto <strong>na</strong> trule`, odumiraweto itn. gledala procesi<br />
koi doa|aat odv<strong>na</strong>tre (spontano). Vo me|uvreme <strong>na</strong>ukata so pomo{ <strong>na</strong> mikroskopot<br />
doka`a deka site tie procesi se predizvikani od <strong>na</strong>dvor so vnesuvawe<br />
vo organizmot <strong>na</strong> gabi~ki i spori koi lebdat vo vozduhot i koi goloto oko ne<br />
mo`e da gi zabele`i."<br />
1216<br />
Perelman, H, op. cit. str. 15.<br />
642
Sposobnosta za pravda pak, z<strong>na</strong>~i ume{nost umno da se odredi<br />
sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata i toa sekoga{ vo zavisnost od predmetot <strong>na</strong> nejzinoto<br />
ocenuvawe - ~ovekovoto grupno ili individualno povedenie vo<br />
interakcija so drug, drugite ili site. Od taa oce<strong>na</strong> zavisi dali odredeno<br />
povedenie <strong>na</strong> prvoto op{to ramni{te <strong>na</strong> proverka }e bide kvalifikuvano<br />
kako postoewe <strong>na</strong> pravda - pravedno (kako ne{to {to vodi<br />
kon op{to dobro, op{ta korist), ili obratno, kako nepostoewe <strong>na</strong> pravda<br />
- nepravedno (kako ne{to {to vodi kon op{ta {teta). Kako {to<br />
ved<strong>na</strong>{ mo`e da se zabele`i, op{tiot interes <strong>na</strong> ova prvo ramni{te<br />
se javuva kako glaven kriterium za afirmativ<strong>na</strong>ta oce<strong>na</strong>, odnosno kako<br />
potvrda <strong>na</strong> povedenieto koe mo`e da se <strong>na</strong>re~e pravda. So drugi zborovi<br />
<strong>na</strong> ova ramni{te samo ne{to {to e vo op{tiot interes mo`e da go<br />
nosi imeto pravda. A taa sposobnost se pretpostavuva deka ja ima zakonodavecot<br />
i ottamu mu e dadeno ovlastuvawe da go prifati op{tiot<br />
interes kako op{ta volja kako glav<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> pravdata i da go pomesti<br />
vo <strong>pravoto</strong>. Vo taa smisla se veli deka zakonot treba da bide izraz <strong>na</strong><br />
op{tata volja, i samo vo nejzino ime toj go ima ovlastuvaweto da gi<br />
ograni~uva individual<strong>na</strong>ta slobodi i prava. Pravdata od <strong>pravoto</strong> bara<br />
da gi usoglasi pravata i slobodite, koi saka da im gi pribavi <strong>na</strong> site,<br />
so potrebite i zaslugite <strong>na</strong> sekoj poedinec.<br />
3. Na krajot od sî ostanuva faktot deka pravdata kako ideja vodilka<br />
ni denes ne se <strong>na</strong>pu{ta. Naprotiv. Vo funkcija <strong>na</strong> nejzinoto zajaknuvawe<br />
se formitraat posebni dvi`ewa kako {to e <strong>na</strong> primer Kopaoni~kata<br />
{kola vo Srbija. Vo deklaracijata <strong>na</strong> ovaa {kola bukvalno<br />
stoi: "Koga <strong>pravoto</strong> }e se sfati i ostvari vo sklop <strong>na</strong> pravdata, koga<br />
op{tata konstitucija <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> zaednica se prifati kako"sto`er<strong>na</strong> doblest,"<br />
toga{ <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> taa zaednica stanuva le|itimno vo svojot<br />
izvor i legalno vo svojata prime<strong>na</strong>. Toga{ <strong>pravoto</strong> se pomalku stanuva<br />
<strong>na</strong>silstvo, a se pove}e podra~je <strong>na</strong> samosves<strong>na</strong> sloboda. Toa se prostori<br />
<strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako kulturen akt.<br />
Legitimnoto pravo treba da ostvaruva ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite<br />
spored eti~kiot princip <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so ed<strong>na</strong>kvite ne{ta<br />
(iustitia commutativa), me|utoa toa postapuvawe se ostvaruva taka {to<br />
ovaa aritmeti~ka proporcija ja podrazbira i svojata korektura <strong>na</strong> geometriskata<br />
proporcija vo vid <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda. Vo postapkata<br />
<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, ovoj korektiven i komplementaren akt gi<br />
zema predvid prirodata i osobenosta <strong>na</strong> li~nosta, ja uva`uva nejzi<strong>na</strong>ta<br />
vrednost ili zasluga, gi prifa}a nejzinite relativni svojstva i <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in postignuva ized<strong>na</strong>~uvawe (iustitia distributiva).<br />
Dvete proporcii ja so~inuvaat celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata. Ed<strong>na</strong>ta e<br />
formal<strong>na</strong>, no istovremeno i apsolut<strong>na</strong> vo odr`uvaweto <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> identitetot i celos<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite (ius strictum) i kako<br />
takva taa e stati~ki del <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravdata. Vtorata, distributiv<strong>na</strong><br />
ne e apsolut<strong>na</strong> vo heteronomniot sistem <strong>na</strong> pozitivnoto pravo, za-<br />
{to go manifestira principot <strong>na</strong> uva`uvawe <strong>na</strong> individualnoto svojs-<br />
643
tvo posmatrano so optikata <strong>na</strong> konkret<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong> oce<strong>na</strong> (ius<br />
aequum) i kako takva taa pretstavuva promenliv del <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> op{-<br />
tata pravda.<br />
Na patot <strong>na</strong> ovie dve proporcii <strong>na</strong> pravdata se <strong>na</strong>o|a celiot<br />
pravni~ki svet so svoite so vekovi izgraduvani kategorii <strong>na</strong> objektivnoto<br />
i subjektivnoto pravo.<br />
Prostorno vremenskata ograni~enost <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> norma, kako i nejzi<strong>na</strong>ta<br />
apstraktnost vo smisla <strong>na</strong> op{tosta <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> neodreden<br />
broj slu~ai, <strong>na</strong>lo`uvaat komutativ<strong>na</strong>ta pravda kako kruta i beskompromis<strong>na</strong><br />
aritmeti~ka proporcija da ne mo`e sekoga{ da se primeni<br />
ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi slu~ai, za{to prethodno treba da se ceni koi ne-<br />
{ta se ed<strong>na</strong>kvi, odnosno vo koja mera tie se need<strong>na</strong>kvi.<br />
Prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> komutativ<strong>na</strong>ta pravda predizvikuva<br />
potreba od prethod<strong>na</strong> selekcija i kvalifikacija <strong>na</strong> sekoj poedine~en<br />
slu~aj so metodot <strong>na</strong> komparacija i konstatacija <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta, odnosno<br />
need<strong>na</strong>kvosta, Pritoa, idealnite i minuciozni podudirawa <strong>na</strong> dva<br />
slu~ai, kako dva identiteti ne se ~esti. I pokraj mo`<strong>na</strong>ta gruba ed<strong>na</strong>kvost<br />
<strong>na</strong> dva slu~ai ~esto }e ima i takvi "sporedni" need<strong>na</strong>kvosti vo<br />
koi, isto taka, pravno mora da mu se dade i soodvet<strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>.<br />
Za da se primeni matemati~kiot princip <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe<br />
so ed<strong>na</strong>kvite ne{ta mora da se povika <strong>na</strong> pomo{ distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda i nejzinoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> uva`uvawe <strong>na</strong> individualnite svojstva, i<br />
taka so zaedni~ki ~ekor da se dojde do ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite vo smisla<br />
<strong>na</strong> proporcija kako z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> postig<strong>na</strong>tata pravi~nost. Z<strong>na</strong>~i, se raboti<br />
za celi<strong>na</strong> <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> kartegorija vo koja se prepoz<strong>na</strong>vaat nejzinite stati~ni<br />
i di<strong>na</strong>mi~ki sostavni delovi.<br />
Komutativ<strong>na</strong>ta pravda e formal<strong>na</strong>, no istovremeno i apsolut<strong>na</strong>,<br />
za{to e izraz <strong>na</strong> "`elez<strong>na</strong>ta" cvrsti<strong>na</strong> <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> identtitetot i<br />
kako takva go pretstavuva stati~kiot del vo poimot <strong>na</strong> op{ata pravda<br />
kako celos<strong>na</strong> doblest i celos<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite. Naprotiv, distributiv<strong>na</strong>ta<br />
prava vo sistemot <strong>na</strong> pozitivnoto pravo ne e apsolut<strong>na</strong>,<br />
za{to pretstavuva princip <strong>na</strong> uva`uvawe <strong>na</strong> individualitetot posmatran<br />
so optikata <strong>na</strong> konkret<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong> oce<strong>na</strong>. 1217<br />
1217<br />
Perovi}, S.Deklaracija kopaoni~ke {kole prirodnog prava, Pravni<br />
`ivot, 2002/9, Beograd. str. LXX-LXXI.<br />
644
VTOR DEL<br />
PRAVDA I PRAVEDNOST<br />
645
646
NEKOLKU ^EKORI DO PRAVDATA<br />
I POIM NA PRAVDA- PRV ^EKOR<br />
1. So izlo`uvawe <strong>na</strong> sfa}awata za pravdata i pravednosta koi<br />
dosega samo gi zagat<strong>na</strong>v mo`e da se odi vo beskone~nost, za{to za nea<br />
postojat tolku definicii kolku {to ima i avtori {to makar malku se<br />
zanimavale so ovoj problem. So nu`en respekt kon nivnite stavovi, za<br />
mene sepak e <strong>na</strong>jbitno da se izvle~at samo onie elementi {to <strong>na</strong>jdobro<br />
ja odrazuvaat su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata. Zatoa istaknuvam deka pravdata e<br />
vrednos<strong>na</strong> kategorija, ideal kon koj se stremi pozitivnoto pravo voop-<br />
{to. Pravdata me|utoa, ne e praz<strong>na</strong> kategorija nitu pak nekoja vrednost<br />
sama po sebe i za sebe, tuku kako {to pravilno zabele`uva Radbruh<br />
"polar<strong>na</strong> vrednost <strong>na</strong> koja i e potreben otpor za su{tinsko ostvaruvawe."<br />
1218 Ottamu, proizleguva deka nejziniot prv element e soz<strong>na</strong>nieto<br />
deka postoi odreden poedinec {to go prekr{il praviloto <strong>na</strong> postapuvawe<br />
koe vo odnosite me|u lu|eto moralno i pravno <strong>na</strong>laga da ne<br />
mu se <strong>na</strong>nesuva zlo <strong>na</strong> drug, da postoi lice koe, <strong>na</strong> primer, izvr{ilo<br />
krivi~no delo. Vo vtoriot element <strong>na</strong> pravdata e manifestira<strong>na</strong> `elbata<br />
za odmazda, `elbata za sankcionirawe <strong>na</strong> prekr{itelot <strong>na</strong> toa<br />
pravilo. Ovde me|utoa, ne se raboti za odmazda sfate<strong>na</strong> kako primitiv<strong>na</strong><br />
`ed za vra}awe so zlo <strong>na</strong> <strong>na</strong>nesenoto zlo, tuku za odmazda sfate<strong>na</strong><br />
kako sociopsiholo{ka i eti~ka kategorija, kako fenomen koj proizleguva<br />
od: a) ~ovekoviot impuls za samoodbra<strong>na</strong>, b) negoviot impuls za<br />
odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugite i v) postignuvawe <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> satisfakcija. 1219<br />
1218<br />
Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong> prava, Nolit, Beograd, 1980,str. 128. Vo ovaa<br />
smisla. Vo ovaa smisla e i stavot Lao Ce, spored koj za da se iska`e vo svojot<br />
poln sjaj pravdata mora da procveta vrz podlogata <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta sprotivnost.<br />
Nejzi<strong>na</strong>ta vrednost se otkriva duri toga{ koga ima izraze<strong>na</strong> nepravda.<br />
1219 Celta <strong>na</strong> krivi~nite sankcii ne e da ja za{titat pravdata kako samovrednost,<br />
kako ideja sui generis, ili barem ne samo toa, tuku sodr`i<strong>na</strong>ta {to<br />
e vnese<strong>na</strong> vo taa vrednost. Toa z<strong>na</strong>~i: a) da se obezbedi individual<strong>na</strong>ta egzistencija<br />
i sre}a kako i toa da se prevenira revan{ot, b) da se eliminira nesigurnosta<br />
<strong>na</strong> site gra|ani, i v) <strong>na</strong> `rtvata da í se obezbedi satisfakcija i toa<br />
bilo so posredstvo <strong>na</strong> psiholo{kiot efekt {to subjektivno se do`ivuva kako<br />
zadovoluvawe <strong>na</strong> pravdata, bilo so materijal<strong>na</strong> <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> pretrpe<strong>na</strong>ta {teta.<br />
Na ovie konstatacii sekoj, koj barem malku ja poz<strong>na</strong>va su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> utilitarizmot<br />
(relativnite teorii) i retributivizmot (apsolutnite teorii) vo<br />
krivi~noto pravo, mo`e ved<strong>na</strong>{ da ni zabele`i deka contradictio in adjecto e<br />
647
Ovie okolnosti {to prv genijano gi voo~ili i <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in gi<br />
formuliral Xon Stjuart Mil se od osobe<strong>na</strong> va`nost. "Poimot <strong>na</strong><br />
pravednosta, veli Mil, pretpostavuva dve ne{ta: edno pravilo <strong>na</strong> postapuvawe<br />
i edno ~uvstvo so koe toa pravilo se sankcionira. Prvoto<br />
mora da pretpostavuva deka mu pripa|a <strong>na</strong> site lu|e i da e <strong>na</strong>so~eno kon<br />
nivno dobro. Vtoroto (~uvstvoto) pak pretstavuva `elba site onie koi<br />
toa pravilo go kr{at da iskusat kaz<strong>na</strong>. So toa, tuka e opfate<strong>na</strong> i mislata<br />
za nekoja opredele<strong>na</strong> li~nost koja trpi poradi toa kr{ewe, lice<br />
~ii prava (da go upotrebam izrazot {to e prikladen za ovoj slu~aj) so<br />
niv se povredeni. Mi se ~ini deka ~uvstvoto <strong>na</strong> pravednost pretstavuva<br />
animal<strong>na</strong> `elba da se suzbie ili odmazdi {tetata ili povredata <strong>na</strong>nese<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> nekogo ili <strong>na</strong> onie so koi toj so~uvstvuva, `elba koja e taka<br />
pro{ire<strong>na</strong>, {to blagodarenie <strong>na</strong> ~ove~kata sposobnost da gi pro{iri<br />
svoite so~uvstva i blagodarenie <strong>na</strong> ~ovekovoto sfa}awe <strong>na</strong> razborit<br />
~ove~ki interes, da gi opfa}a site lu|e. Od ovie posledni elementi<br />
toa so~uvstvo ja dobiva svojata moralnost, a od prvite svojata osobe<strong>na</strong><br />
vpe~atlivost i sila <strong>na</strong> samopotvrduvawe." 1220 So pomo{ <strong>na</strong> ovie<br />
<strong>na</strong>stojuvaweto so pomo{ <strong>na</strong> utilitarizmot da se objasnuva i opravduva prime<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> represijata (sankciite). Svesni za taa opasnost ostanuvam pri tvrdeweto<br />
deka ovde nema ni{to protivre~no, odnosno deka sekoga{ mo`e da se<br />
zboruva samo za privid<strong>na</strong> kontradiktornost <strong>na</strong> celite <strong>na</strong> sankciite i toa samo<br />
toga{ koga nekoj e do kraj isklu~iv vo svoite pozicii. Realniot `ivot poka-<br />
`uva deka interesot ili korista se zalo`eni i vo dvete sprotivstaveni teorii,<br />
za{to od sekoga{ bile i }e bidat vo prirodata <strong>na</strong> ~ovekovoto su{testvo<br />
glav<strong>na</strong> oska "okolu koja se vrti duri i zemji<strong>na</strong>ta topka." Ottamu, tvrdeweto<br />
deka i pravdata e utilitaristi~ka kategorija. Toa {to pravdata ja po~ituva<br />
sekoj pa duri i onoj {to e osuden za izvr{e<strong>na</strong> nepravda (krivi~no delo) doa|a<br />
ottamu {to taa e od interes <strong>na</strong> negovata sopstve<strong>na</strong> sigurnost. Sekoj razumen<br />
pa makar se vikal Kant ili Hegel, mora da se soglasi so visti<strong>na</strong>ta deka pravdata<br />
e vtemele<strong>na</strong> vo interesot (korista), ako ne od drugo barem zaradi faktot<br />
deka ni taa kako ed<strong>na</strong> od vrvnite vrednosti <strong>na</strong> ~ovekot ne bi postoela vo uslovi<br />
{to ja ~i<strong>na</strong>t beskoris<strong>na</strong>. Toa svojstvo <strong>na</strong> pravdata e tokmu o<strong>na</strong> {to go pomiruva<br />
duri i <strong>na</strong>jekstremniot antagonizam me|u utilitarizmot i retributivizmot<br />
i ottamu pretstavuva z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> okolnost {to ne gi obezvreduva usilbite<br />
<strong>na</strong> me{ovitite teorii za celite <strong>na</strong> sankciite. Naprotiv, taa im dava sila,<br />
koja {to vpro~em, i gi zacvrsti kako <strong>na</strong>jprifatliv koncept vo sovremenoto<br />
krivi~no pravo i penologijata.<br />
1220 Mil, D`. S. op. cit, str. 58. "^uvstvoto <strong>na</strong> pravednost se sostoi od dva<br />
su{tisnki elementi: 1 0 od `elba za kaznuvawe <strong>na</strong> nekoja li~nost koja storila<br />
{teta i, 2 0 soz<strong>na</strong>nie ili veruvawe deka postoi nekoj opredelen poedinec <strong>na</strong><br />
koj mu e store<strong>na</strong> {tetata. Pritoa, `elbata za kaznuvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> li~nost koja<br />
<strong>na</strong> nekoj poedinec mu <strong>na</strong>pravila {teta e edeno samonik<strong>na</strong>to gran~e od dve ~uvstva<br />
koi se prirodni vo <strong>na</strong>jvisok stepen i koi ili pretstavuvaat instinkti<br />
ili vo mnogu im se sli~ni, a toa se: impulsot za samoodbra<strong>na</strong> i ~uvstvoto <strong>na</strong><br />
648
elementi se ovozmo`uva <strong>na</strong>dminuvawe <strong>na</strong> idealisti~kite i metafizi-<br />
~kite sfa}awa spored koi odmazdata zalo`e<strong>na</strong> vo sankcijata e bo`ja<br />
kategorija, kategori~ko barawe za postignuvawe <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta pravda<br />
(Kant), ili logi~ko dijalekti~ka nu`nost (Hegel), tuku ~ove~ka<br />
tvorba opredele<strong>na</strong> od edno v<strong>na</strong>tre{no ~uvstvo i potrebata da se ostvari<br />
opredele<strong>na</strong> li~<strong>na</strong> ili op{testve<strong>na</strong> korist. So drugi zborovi, vakvoto<br />
poimawe <strong>na</strong> pravdata vo koe nejziniot vtor element e sociopsiholo-<br />
{ki i eti~ki opredelen, go ovozmo`uva nejzinoto prifa}awe kako<br />
vrednost {to ne proizleguva od nekakvi transcedentni sferi, nitu od<br />
simpatija. Prirodno <strong>na</strong> sekoja {teta {to ni e store<strong>na</strong> ili koja nekoj se<br />
obidel da ni ja stori <strong>na</strong> <strong>na</strong>s samite ili <strong>na</strong> onie so koi so~uvstvuvame ja zemame<br />
za zlo, ja suzbivame i za neja da se odmazduvame. Bilo da pretstavuva nekoj<br />
instinkt ili proizvod <strong>na</strong> inteligencija, taa kako {to z<strong>na</strong>eme e zaedni~ka <strong>na</strong><br />
site `ivotni, za{to sekoe `ivotno se trudi da gi povredi onie koi go<br />
povredile nejzinite mladi, ili onie za koi mili deka imaat takva <strong>na</strong>mera.<br />
^ovekovoto su{testvo se razlikuva vo toj pogled od drugite `ivotni<br />
edinstveno vo slednite dve podrobnosti. Prvo, vo toa {to tie se sposobni da<br />
so~uvstvuvaat i toa ne samo so svoeto potomstvo, ili kako nekoi od primitivnite<br />
`ivotni, so nekoe superiorno `ivotnio koe im e <strong>na</strong>kloneto, tuku so site<br />
~ove~ki su{testva, pa duri i so site su{testva koi ~uvstvuvaat. Vtoro,<br />
Ottamu, {to tie imaat porazvie<strong>na</strong> inteligencija od {to proizleguva pogolemiot<br />
dostrel <strong>na</strong> site nivni ~uvstva bilo da se raboti za ~uvstvata kon sebesi<br />
ili simpateti~kite ~uvstva. Blagodarenie <strong>na</strong> svojata povisoka inteligencija,<br />
duri i nezavisno od toa {to negovaat simpatija e od povisok red, edno ~ove-<br />
~ko su{testvo e sposobno da uvidi deka postoi zaednica <strong>na</strong> interesi me|u nego<br />
i zaedni~koto op{testvo ~ii e toj eden del, taka {to sekoja postapka koja ja<br />
zagrozuva bezbednosta <strong>na</strong> op{testvoto voop{to, isto taka, go zagrozuva i nego<br />
li~no i go predizvikuva negoviot instinkt (ako toa e instinkt) <strong>na</strong> samoodbra<strong>na</strong>.<br />
Toga{ <strong>na</strong>dmo}ta <strong>na</strong> inteligencijata pripoe<strong>na</strong> kon mo}ta <strong>na</strong> so~uvstvo<br />
so ~ovekovite su{testva voop{to go osposobuva da se pridru`i kon zaedni-<br />
~kata ideja <strong>na</strong> svoeto pleme, <strong>na</strong> svojata zemja i ~ove{tvoto i toa taka {to sekoe<br />
dejstvie {to e {tetno za niv go predizvikuva negoviot instinkt <strong>na</strong> so~uvstvo<br />
i go pottikne <strong>na</strong> otpor.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in ~uvstvoto <strong>na</strong> pravednost vo ovoj svoj element koj se sostoi<br />
od `elba za kaznuvawe, po moe mislewe, pretstavuva edno prirodno ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> osveta ili odmazda koe blagodarenie <strong>na</strong> intelektot i so~uvstvoto<br />
mo`e da se primeni <strong>na</strong> onie povredi koi ni se zadavaat so posredstvo <strong>na</strong> op{-<br />
testvoto voop{to ili vo zaednica so nego. Toa ~uvstvo nema ni{to moralno<br />
vo sebe: o<strong>na</strong> {to e moralno se sostoi vo negovoto isklu~uivo pot~inuvawe <strong>na</strong><br />
socijalnite so~uvstva, vo slu{awe i pot~inuvawe <strong>na</strong> nivniot povik. Za{to,<br />
prirodnoto ~uvstvo kaj <strong>na</strong>s se stremi da predizvika omraza bez ogled <strong>na</strong> seto<br />
o<strong>na</strong> {to nekoj go pravi, a {to ni e neprijatno. Me|utoa, koga blagodarenie <strong>na</strong><br />
socijalnite ~uvstvo sta<strong>na</strong>lo moralno, toga{ toa dejstvuva edinstveno vo <strong>na</strong>soki<br />
koi se vo soglasnost so op{toto dobro. Ibid, str. 56-57.<br />
649
prirodnoto pravo (prirod<strong>na</strong> sostojba - prirodno pravo - pravda), tuku<br />
od `elbata da se postigne pozitivno pravo {to }e im odgovara <strong>na</strong> site.<br />
Pravdata ima svoe individualno, grupno i op{testveno z<strong>na</strong>~ewe {to e<br />
determinirano so <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> `ivot <strong>na</strong> lu|eto. Ottamu e prifatliva<br />
konstatacijata deka "poedinecot, grupata ili celoto op{testvo mora<br />
da imaat koncepcija za toa {to e pravda, potoa kriterium za pravednoto<br />
{to proizleguva od taa koncepcija i <strong>na</strong>jposle, uverenost vo opravdanosta<br />
<strong>na</strong> toj kriterium vo odnos <strong>na</strong> nekoi drugi mo`ni kriteriumi<br />
<strong>na</strong> pravednost." 1221<br />
Od iznesenoto proizleguva deka celta <strong>na</strong> krivi~nite sankcii<br />
ne e da se zadovoli pravdata kako samocel (pravda zaradi pravda) tuku<br />
ostvaruvaweto <strong>na</strong> ~ovekovata egzistencija i sre}a, kolektiv<strong>na</strong>ta bezbednost,<br />
psiholo{ko zadovoluvawe <strong>na</strong> `rtvata, <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> pretrpe<strong>na</strong>ta<br />
{teta i prevencija <strong>na</strong> revan{ot. Najdobro sredstvo za toa e vospostavuvawe<br />
<strong>na</strong> takvo pravo {to rakovodej}i se so principite <strong>na</strong> zakonitost,<br />
legitimitet 1222 i pravednost }e se dobli`i do idealot <strong>na</strong> pravdata.<br />
Toa me|utoa, ni oddaleku ne z<strong>na</strong>~i deka vo ovaa <strong>na</strong>soka nemaat z<strong>na</strong>-<br />
~ewe i <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> individualizacijata i humanost koi od svoja stra<strong>na</strong><br />
vodat kon <strong>na</strong>jdobro ostvaruvawe <strong>na</strong> prevencijata. Ed<strong>na</strong>kvoto pridr`uvawe<br />
kon site ovie principi e sepak glavniot pat {to vodi kon postignuvawe<br />
<strong>na</strong> site celi <strong>na</strong> krivi~nite sankcii.<br />
1221<br />
Vuja~i}, V. op. cit. str. 45.<br />
1222<br />
Legimitetot obi~no se definira kako sogasnost <strong>na</strong> mnozinstvoto<br />
so postojnito praven poredok. Legitimitetot me|utoa ne e formal<strong>na</strong> (ne e legitimno<br />
se {to e formalno), tuku vrednos<strong>na</strong>, aksiolo{ka kategorija, koja ne<br />
mo`e da se svede <strong>na</strong> op{ta soglasnost so zakonite, za{to takvata soglasnost<br />
mo`e da bide iznude<strong>na</strong> ili <strong>na</strong>met<strong>na</strong>ta so masov<strong>na</strong> manipulacija <strong>na</strong> lu|eto. Su-<br />
{tinskite upori{ta <strong>na</strong> legitimitetot se individualnite slobodi i prava,<br />
<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> sopstvenost i moralitetot (~ija sredi{<strong>na</strong> ideja e idejata <strong>na</strong> pravdata)<br />
i obi~ajnosta <strong>na</strong> civilnoto op{testvo kako kontrapunkt <strong>na</strong> politi~kata<br />
dr`ava. Legitimimno e o<strong>na</strong> {to se zasnova vrz vrednost i {to javnoto<br />
mislewe go priz<strong>na</strong>va kako takvo. Toa e idejata za v<strong>na</strong>tre{en legitimitet, koja<br />
ja pretvora vlasta <strong>na</strong> prisilbata vo vlast <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Samo pod tie uslovi legitimnoto<br />
stanuva ekvivalent <strong>na</strong> legalnoto. Kambovski, V. Na~eloto <strong>na</strong> zakonitost:<br />
legalitet, legitimitet, pravda, Zbornik, Praven fakuletet, Skopje,<br />
1995, str. 208<br />
650
SU[TINA NA PRAVDATA<br />
OSNOVI OD KOI SE OPRAVDUVA<br />
KAZNATA KAKO ELEMENT NA<br />
PRAVDATA<br />
pra{awe: zo{to vra}aweto <strong>na</strong> zlo so<br />
zlo (zloto sodr`ano vo kaz<strong>na</strong>ta)<br />
e opradano?<br />
odgovor: zloto sodr`ano vo kaz<strong>na</strong>ta<br />
e opravdano za{to...<br />
... e zaslu`eno: kaz<strong>na</strong>ta e opravda<strong>na</strong><br />
ako e odmazda (se trgnuva od<br />
su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta)<br />
RETRIBUTIVISTI^KA TEORIJA<br />
...ima dobri posledici: kaz<strong>na</strong>ta e<br />
opravda<strong>na</strong> za{to ima dobri<br />
posledici (se trgnuva od celite <strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong>ta)<br />
UTILITITARISTI^KA TEORIJA<br />
... e zaslu`eno i ima dobri<br />
posledici<br />
kaz<strong>na</strong>ta e opravda<strong>na</strong> za{to e ~ove~ka<br />
tvorba opredele<strong>na</strong> od edno v<strong>na</strong>tre{no<br />
~uvstvo i potrebata da se<br />
ostvari opredele<strong>na</strong> li~<strong>na</strong> ili op{-<br />
testve<strong>na</strong> korist.<br />
ME[OVITA TEORIJA<br />
CEL NA PRAVDATA<br />
OSNOVI PORADI KOI SE PRIMENUVA<br />
KAZNATA KAKO ELEMENT NA<br />
PRAVDATApra{awe:<br />
zo{to vra}aweto <strong>na</strong> zlo so<br />
zlo (zloto sodr`ano vo kaz<strong>na</strong>ta)<br />
se primenuva?<br />
odgovor: zloto sodr`ano vo kaz<strong>na</strong>ta<br />
se primenuva za{to...<br />
... go zadovoluva ~uvstvoto deka<br />
odgovara <strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deloto i<br />
vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> storitelot - kaz<strong>na</strong>ta e<br />
praved<strong>na</strong> za{to e zaslu`e<strong>na</strong> (pravda<br />
zaradi pravda)<br />
... go zadovoluva ~uvstvoto deka<br />
predizvikuva korisni efekti -<br />
kaz<strong>na</strong>ta e praved<strong>na</strong> za{to e koris<strong>na</strong><br />
... go zadovoluva ~uvstvoto deka<br />
odgovara <strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deloto i<br />
vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> storitelot, i<br />
go zadovoluva ~uvstvoto deka<br />
predizvikuva korisni efekti<br />
kaz<strong>na</strong>ta e praved<strong>na</strong>: taa ima smisla,<br />
cel vo prime<strong>na</strong>ta, za{to e zaslu`e<strong>na</strong><br />
- praved<strong>na</strong> (pravda zaradi pravda), no<br />
i za{to e koris<strong>na</strong><br />
Ovde sme dol`ni da go pojasnime i toa deka koncipiranite celi<br />
<strong>na</strong> propi{uvaweto, izreknuvaweto i izvr{uvaweto <strong>na</strong> krivi~nite sankcii<br />
go oblikuvaat sistemot <strong>na</strong> represivno reagirawe, odnosno kazne<strong>na</strong>ta<br />
politika <strong>na</strong> dr`avata. Ottamu, me|utoa, ne smee da se izvle~e zaklu~ok<br />
deka sekoja od tie celi zeme<strong>na</strong> poedine~no <strong>na</strong>o|a svoja konkret<strong>na</strong><br />
potvrda i realizacija kaj site vidovi <strong>na</strong> sankcii. Navedenite celi<br />
pretstavuvaat samo op{ta ramka od koja ne smee da se izleze. Taa ramka<br />
sodr`i dovolno elemti {to vo zavisnost od vidot <strong>na</strong> sankcijata mo`at<br />
da bidat celosno opfateni no, i z<strong>na</strong>~itelno reducirani vo o<strong>na</strong>a mera<br />
{to ja <strong>na</strong>lo`uva prirodata i <strong>na</strong>me<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> izbra<strong>na</strong>ta sankcija.<br />
651
Pritoa, nikoga{ ne smee da se zaboravi deka su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata<br />
sekoga{ e popravawe <strong>na</strong> nepravdata i se sostoi ili vo kaz<strong>na</strong> ili<br />
vo <strong>na</strong>grada.<br />
SU[TINA NA PRAVDATA<br />
ili, vospostavuvawe ramnote`a me|u zlo so zlo i dobro so dobro<br />
Koga taa ramnote`a pretstavuva...<br />
...vra}awe <strong>na</strong> zlo so zlo,<br />
pravdata e<br />
KAZNA (ODMAZDA) - REVAN[<br />
...vra}awe <strong>na</strong> dobro so dobro,<br />
pravdata e<br />
NAGRADA - REVAN[<br />
Vakvata opredelba <strong>na</strong> pravdata ne va`i samo za krivi~noto pravo,<br />
tuku i za site pravni odnosi me|u lugeto {to vo op{ti akti se definirani<br />
kako zabrani <strong>na</strong> opredeleno odnesuvawe ili kako ograni~uvawe<br />
<strong>na</strong> opredeleni prava, a ~ie prekr{uvawe vodi kon opredeleni sankcii.<br />
Ova e opredelba <strong>na</strong> funkcijata <strong>na</strong> pravdata pri otstranuvaweto<br />
<strong>na</strong> negativni ~ovekovi povedenija, povedenija koi se protiv u<strong>na</strong>preduvaweto<br />
<strong>na</strong> op{testvenite vrednosti izrazeni vo <strong>pravoto</strong> i se <strong>na</strong>so~eni<br />
kon ostvaruvawe <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> protivprava<strong>na</strong> i nezaslu`e<strong>na</strong> korist:<br />
pradvata kako vra}awe so zlo za storeno zlo, pravdata kako odmazda.<br />
Pravdata, me|utoa ima i druga, afirmativ<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>: funkcija<br />
<strong>na</strong> ostvaruvawe <strong>na</strong> pozitivni povedenija, postignuvawe odrede<strong>na</strong> korist<br />
za op{testvoto preku ostvaruvawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite ~ovekovi {ansi<br />
koi se i vo negov interes i negov sestran razvoj, koga <strong>na</strong> odredeno dobro<br />
<strong>na</strong> poedinecot treba da se odgovori so op{testveno dobro, so dobro<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dr`avata. Vo ova sfera e pomesteno razgleduvawe <strong>na</strong> pravdata<br />
vo odnos <strong>na</strong> site ustavno garantirani slobodi i prava <strong>na</strong> ~ovekot<br />
i gra|aninot. Nakratko, pravdata e odmazda zaradi nepravednoto (zloto),<br />
no i <strong>na</strong>grada zaradi pravednoto (dobroto). Ovie <strong>na</strong>~ela vo praktikata<br />
<strong>na</strong> sudovite se izrazuvaat kako dve nivni osnovni funkcii: funkcija<br />
<strong>na</strong> kaznuvawe koga toa e zaslu`eno i kako funkcija <strong>na</strong> dodeluvawe<br />
<strong>na</strong> sekoja li~nost <strong>na</strong> negovite prava. A tokmu toa e podra~jeto <strong>na</strong> pravednosta,<br />
<strong>na</strong> konkret<strong>na</strong>ta realizacija <strong>na</strong> pravdata.<br />
Prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradata i kaz<strong>na</strong>ta zboruva deka ve{ta~ki se<br />
pottiknuva povedenie koe ne le`i vo ~ovekovata priroda. I <strong>na</strong>gradata<br />
i kaz<strong>na</strong>ta se poimi <strong>na</strong> pravdata koi ve{ta~ki se vrzani so ~uvstvoto <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>de` (deka }e prodol`i dobroto povedenie) i strav (deka }e prodol-<br />
`i lo{oto povedenie). 1223 Nagradata e pottiknuvawe kon, a kaz<strong>na</strong>ta<br />
odvra}awe od opredeleno povedenie. Ottamu, pravdata z<strong>na</strong>~i e oce<strong>na</strong><br />
1223<br />
Nade`ta e nepostoja<strong>na</strong> radost, a stravot e nepostoja<strong>na</strong> `alost, koi<br />
proizleguvaat od idejata za idno ili mi<strong>na</strong>to ne{to vo ~ii ishod vo izves<strong>na</strong><br />
smisla se somnevame. Od ova proizleguva deka nema <strong>na</strong>de` bez strav, nitu<br />
strav bez <strong>na</strong>de`. Spinoza, B. Etika, Kultura, Beograd, 1959, str. 155.<br />
652
<strong>na</strong> povedenieto od drugite vo koja <strong>na</strong>gradata (pofalbata) e pozitiv<strong>na</strong>ta,<br />
a kaz<strong>na</strong>ta (prekorot) negativ<strong>na</strong>ta ocenka. Drug <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> <strong>na</strong>so~uvawe<br />
<strong>na</strong> povedenieto od koga se z<strong>na</strong>e za ~ovekoviot rod ne e izmislen. Dali<br />
toa z<strong>na</strong>~i deka ne postoi? Nema li drug <strong>na</strong>~in da se deluva vrz prome<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> povedenieto osven sredstvoto <strong>na</strong>lo`eno od<strong>na</strong>dvor kon v<strong>na</strong>tre{-<br />
nosta <strong>na</strong> individuata? Davaweto (ili samo vetuvaweto) <strong>na</strong> deteto <strong>na</strong><br />
~okolado i pu{taweto <strong>na</strong>dvor da se igra ako... ili zabara<strong>na</strong>ta, skratuvaweto<br />
(ili zaka<strong>na</strong>ta) <strong>na</strong> ~okoladoto i <strong>na</strong> igrata ako... ne sledi od<br />
lulka do grob. Mo`e li povedenieto da se izmeni bez interes, bez da se<br />
dobie ili skrati ~okoladoto? Mo`e, no povtorno samo vo vetuvawe<br />
ili skratuvawe, so ubeduvawe <strong>na</strong>so~eno kon nekoj podale~en interes.<br />
No toa povtorno e interes. Se se sveduva deka }e dobie{ ne{to ako...<br />
(}e izleze{ <strong>na</strong>dvor ako go ispie{ lekot), odnosno }e izgubi{ ne{to<br />
ako... (nema da izleze{ <strong>na</strong>dvor ako ne ja <strong>na</strong>pi{e{ doma{<strong>na</strong>ta rabota).<br />
Mo`e li ne{to da se dobie bez ako? Ne mo`e! Ni{to nema xabe od<br />
drugite! 1224 Ni{to nema xabe duri ni kaj o<strong>na</strong> {to se pravi od sebe li-<br />
~no za sebe. ^ovek e lut <strong>na</strong> sebe koga ne{to pravi xabe duri i za sabe<br />
(ako voop{to ima ne{to takvo) i veli: xabe go izgubiv vremeto u~ej}i<br />
{panski, za{to nikoga{ ne otidov vo [panija; xabe tr~av koga ne<br />
izgubiv nitu polovi<strong>na</strong> kilogram od svojata te`i<strong>na</strong>; xabe se oblekov vo<br />
<strong>na</strong>jnoviot fustan koga nikoj ne mi go zabele`a; xabe... Nakratko, ~ovekot<br />
nikoga{ ne mo`e da se oslobodi od svojata senka - interesot i toa<br />
}e postoi sî dodeka ~ovekot veruva vo svojata sloboda i vo kauzalitetot<br />
("ako se sop<strong>na</strong>m, }e pad<strong>na</strong>m). Spored toa, ne postoi nikakvo prirodno<br />
pravo (priroden moral, pravda) nezavisno od pravilata koi gi postavil<br />
samiot ~ovek. Pravdata e samo sredstvo izmisleno za spre~uvawe<br />
i suzbivawe <strong>na</strong> sebi~nite interesi i zlobata <strong>na</strong> ~ovekot tamu kade {to<br />
toa ne mo`e ili ne e celishodno da se pravi preku <strong>pravoto</strong>. 1225 Ako o<strong>na</strong><br />
1224<br />
Spored Salustie Krasip (Gaius Salustius Crasip, 86-34). Nikoj ne<br />
pravi dobro bez pri~i<strong>na</strong>. Toa z<strong>na</strong>~i deka nikoj ne zaludno dobar, nikoj ne pravi<br />
ni{to dobro za xabe, bez <strong>na</strong>domest, bez interes. ^ovek ne se otka`uva bez<br />
interes nitu od svojot `ivot. Ni{to ne se posakuva poradi nego samoto, tuku<br />
kako sredstvo za kraj<strong>na</strong>ta cel koja pak, sekoga{ e o<strong>na</strong> {to e dobro, prijatno,<br />
korisno i {to predizvika zadovolstvo - sre}ata. Moj stav e deka ni bog ne<br />
pravi ni{to za xabe! Ottamu, ora et labora = molete se i rabotete (bez rabota<br />
ne pomaga ni sudbi<strong>na</strong>ta ni molitvite upateni do gospod). Vo taa smisla se ne<br />
slu~ajno se veli: Xabe mu se moli{ <strong>na</strong> gopsod da ti pad<strong>na</strong>t pari <strong>na</strong> Loto, ako<br />
ne uplatuva{ liv~e (ako ne igra{ Loto).<br />
1225<br />
Sigurno e deka postojat dejstvija <strong>na</strong> nesebi~no ~ovekoqubie i celosno<br />
dobrovol<strong>na</strong> pravednost. Dokaz za poslednovo se oddelni, me|utoa nesomneno<br />
postojni slu~ai kade ne samo {to bila isklu~e<strong>na</strong> opasnosta od zakonsko<br />
gonewe, tuku i o<strong>na</strong>a od obvinuvawe pa duri i od sekakvo somnenie, a sepak siromaviot<br />
mu go vratil <strong>na</strong> bogatiot o<strong>na</strong> {to mu pripa|a, <strong>na</strong> primer, koga mu go<br />
vratil ne{to izgubeno... Takvi slu~ai bez somnenie ima, samo izne<strong>na</strong>duva tro-<br />
653
{to gi povrzuva lu|eto vo op{testvo se nivnite zaedni~ki interesi,<br />
toga{ pravdata ne e ni{to drugo, tuku vrednost ~ija funkcija e da se<br />
odr`at tie zaedni~ki intersi, {to }e re~e op{testvoto. Spored toa<br />
morame da se soglasime deka pravdata i pravednosta vo osnova se samo<br />
konvencio<strong>na</strong>lni tvorbi.<br />
2. Za odreduvawe <strong>na</strong> poimot pravda, smetam deka sosema ispraven<br />
e stavot spored koj takvata definicija podobro mo`e da se izvle~e<br />
od nejzi<strong>na</strong>ta sprotivnost - od nepravdata. Imeno, pravdata i pravednosta,<br />
ed<strong>na</strong>kvo kako i brojni drugi poimi od oblasta <strong>na</strong> etikata i <strong>pravoto</strong>,<br />
polesno se izveduvaat od o<strong>na</strong> {to niv im e sprotivno. Osven toa,<br />
nepravdata e postara od pravdata ("Treba da vidi{ lo{o, za da z<strong>na</strong>e{<br />
{to e dobro"). Ottamu, <strong>na</strong>jprvin }e poso~am nekoi karakteristi~ni<br />
primeri za koi denes postoi re~isi op{ta soglasnost deka pretstavuvaat<br />
nepravda i nepravedno. Taka, re~isi i da nema nesoglasuvawa deka<br />
e nepravedno: da se krade, la`e, da se kleveti i <strong>na</strong>vreduva, da se falsifikuva,<br />
ubiva, siluva i u{te stotici drugi povedenija inkriminirani<br />
vo krivi~niot zakonik za ~ie spre~uvawe se predvideni <strong>na</strong>jstrogi sankcii;<br />
1226 da ne im se dava <strong>na</strong> siroma{nite (nekoj da frla leb, a drug da<br />
gladuva), ili poi<strong>na</strong>ku - nekoj da ima sî, a drug da nema ni{to; onoj {to<br />
edvaj gi ispolnuva potrebnite uslovi za toa da raboti, a drug i pokraj<br />
sî da ne e vraboten; koga dvajca se vo ed<strong>na</strong>kva polo`ba, eden da zarabotuva<br />
mnogupati pomalku od drug ili nekoj za les<strong>na</strong>, da zarabotuva ed<strong>na</strong>kvo<br />
kako i onoj za osobeno te{ka rabota; nekoj da se poti (da raboti), a<br />
drug da le`i (zabo{otuva) kako i nekoj da zarabotuva, a drug da rastura;<br />
da se dobiva imot i ~est <strong>na</strong> tu|a smetka (<strong>na</strong>grada za trud <strong>na</strong> drug -<br />
"Kitewe so tu|i perduvi"); 1227 da ne se vodi gri`a za semejstvoto, prijag<strong>na</strong>tosta<br />
i posebnoto uva`uvawe so koi nie im prio|ame {to jasno svedo~i<br />
deka tie spa|aat vo neo~ekuvani ne{ta, vo retki isklu~oci. Vsu{nost, postojat<br />
vistinski lu|e, kako {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> postoi deteli<strong>na</strong> so ~etiri lista, me|utoa<br />
Hamlet zboruva bez hiperbola koga veli: "Kakov e ovoj svet vo koj da se<br />
bide ~esen z<strong>na</strong>~i da se bide eden od deset iljadi." [openhauer, A. O temelju morala,<br />
Bratstvo-Jedinstvo, Novi Sad, 1990, str. 132. (Vidi: Hamlet <strong>na</strong> Polonie: "Da<br />
bide{ ~esen vo svetot kakov {to e denes z<strong>na</strong>~i da bide{ odbran me|u deset<br />
iljadi." [ekspir, V. Hamlet, BIGZ, Beogard, 1972, str. 63.) Potreben li e<br />
drug primer za toa od onoj koj poka`a {to se mo`e da se slu~i po uraganot<br />
"Katri<strong>na</strong>" vo Wu Orleans vo 2005 godi<strong>na</strong>.<br />
1226<br />
..."Iako site krivi~ni dela go zaslu`uvaat imeto nepravda isto<br />
kako {to otstapuvaweto od pravata linija pretstavuva svitkuvawe, {to stoicite<br />
ispravno go zabel`aa, sepak toa ne z<strong>na</strong>~i deka site krivi~ni dela poded<strong>na</strong>kvo<br />
se nepravedni, isto kako {to site krivi linii ne se poded<strong>na</strong>kvo krivi,<br />
{to stoicite ne go zabele`uvaa, pa smetaa deka, isto taka, te{ko krivi~no<br />
delo protivno <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e da se ubie koko{ka kako i da se ubie svojot tatko."<br />
Hobs, T. op. cit. str. 265.<br />
1227<br />
Nam hoc <strong>na</strong>tura aecuum est, neminem cum alterius detrimento fieri locu-<br />
654
telite i drugite bliski i da ne im se pomaga <strong>na</strong> nemo}nite (i {to e<br />
u{te ponepravedno - da se iskoristuva nemo}ta <strong>na</strong> drug za stvar<strong>na</strong> ili<br />
bo`em<strong>na</strong> li~<strong>na</strong> ili zaedni~ka korist); da se kaznuva neviniot; nekoj<br />
sekoga{ da bide kaznuvan, duri i za <strong>na</strong>jbezlobni prekr{oci, a drug nikoga{<br />
duri i za <strong>na</strong>jte{ki krivi~ni dela, 1228 ili, zgora <strong>na</strong> toa - da se<br />
kaznuva za storeno dobro kako i da se <strong>na</strong>graduva za storeno zlo (da se<br />
ocrnuva dobroto, a da se veli~i zloto); da se izbira polo{oto <strong>na</strong>mesto<br />
podobro ili pogrdoto odo{to poubavoto (grda maksima od <strong>na</strong>{ata stvarnost<br />
- "Bez sî, ili bez sekogo se mo`e"); da se prodava popskata i<br />
funkcionerska demagogija (edno da se propoveda, a drugo da se raboti -<br />
"Ne gledaj {to pravam, slu{aj {to zboruvam"); 1229 <strong>na</strong>koj da ~eka, a drug<br />
brzo i preku red sekade da se protnuva; da ne se ispolni dogovorenoto<br />
ili vetenoto (kr{ewe <strong>na</strong> doverbata); da se bara od drug toa {to ne e vo<br />
sostojba da go dade ili ispolni, itn.<br />
Vo o<strong>na</strong> {to lu|eto go karakteriziraat kako pravedno ili nepravedno<br />
sekoga{ se <strong>na</strong>o|a nekoj zaedni~ki atribut ili zbir <strong>na</strong> takvi<br />
atributi. Ovoj koncept poa|a od toa deka postoi nekoj kvalitet koj<br />
obi~no im se pripi{uva <strong>na</strong> site vidovi povedenie koi vrz osnova <strong>na</strong><br />
op{toto i {iroko rasprostraneto mislewe se grupirani kako nepravedni.<br />
Krajniot kriterium e op{tata korist, a poedine~nite kriteriumi<br />
<strong>na</strong> pravdata koi se vo soglasnost so op{tata korist se opredeleni<br />
moralni <strong>na</strong>~ela koi ja so~inuvaat obvrskata da se postapuva pravedno.<br />
Tie odreduvaat {to e pravda: ne{to {to e ispravno <strong>na</strong> drug da mu se<br />
pletiorum (Pomponius) - Po priroda e pravedno nikoj da ne se zbogati <strong>na</strong> tu|a<br />
smetka.<br />
1228<br />
"Ne smeeme da go potcenuvame toa vo kolkava mera tokmu samiot<br />
prizor <strong>na</strong> sudskite i izvr{nite postapki go spre~uva zlostornikot svojot<br />
akt, vidot <strong>na</strong> svoeto dejstvie kako takvo da go po~ustvuva kako ne{to {to e za<br />
osuda. Za{to toj to~no gleda deka istiot vid dejstvija se primenuvaat vo slu-<br />
`ba <strong>na</strong> pravednosta, deka tie se odobruvaat i so mir<strong>na</strong> sovest se vr{at: z<strong>na</strong>~i<br />
{pio<strong>na</strong>`a, <strong>na</strong>dmudruvawe, potkup, stapici, seto policisko i obvinitelsko<br />
umeewe protkaeno so lukavstva i podmetnuvawa, a potem i <strong>na</strong>~elno duri i so<br />
strast opravdanoto grabawe, <strong>na</strong>pastvuvawe, klevetewe, apsewe, ma~ewe, ubivawe<br />
o<strong>na</strong>ka kako {to toa se manifestira vo razli~nite vidovi kazni - z<strong>na</strong>~i<br />
site dejstvija {to nivnite sudii nikako ne gi otfrlaat i ne gi osuduvaat kako<br />
takvi, tuku samo toga{ koga se primenuvaat zaradi nekoi posebni celi. Ni~e,<br />
F. Genealogija morala, Dereta, Beograd, 2003, str. 218-219.<br />
1229<br />
Vo ovaa smisla e celosno vo pravo Hobs koga veli: "Primerite koi<br />
gi davaat vladetelite sî, i za onie koi tie primeri gi gledaat, otsekoga{<br />
bile od pogolema va`nost kako merka za povedenieto odo{to samite zakoni.<br />
Pa iako <strong>na</strong>{a dol`nost e da go pravime toa {to tie go zboruvaat, a ne toa {to<br />
go pravat, taa dol`nost sepak nema da bide ispolneta se dodeka gospod ne mu<br />
podari <strong>na</strong> ~ovekot nekoja isklu~itel<strong>na</strong> i <strong>na</strong>tprirod<strong>na</strong> milost da se odnesuva<br />
spored taa zapoved." Hobs, T. op. cit. str. 270.<br />
655
pravi, a {to nepravda: ne{to {to <strong>na</strong> drug ne e ispravno da mu se pravi.<br />
Me|u tie kriteriumi <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajni se slednive:<br />
1 0 Sekomu da mu se po~ituvaat zakonskite prava, odnosno nikomu<br />
da ne mu se odzema ili skratuva ne{to <strong>na</strong> {to toj ima zakonsko pravo<br />
ili poi<strong>na</strong>ku, nikomu da ne mu se pri~inuva {teta. 1230 Na ed<strong>na</strong> li~nost<br />
mo`ebi ne í se potrebni dobrodetelstvata od drugite, no sekoga{ í e<br />
potrebno tie da ne i <strong>na</strong>{tetuvaat. Na toj <strong>na</strong>~in moralnite <strong>na</strong>~ela koi<br />
go {titat sekoj poedinec od toa drugite da ne mu <strong>na</strong>{tetat bilo neposredno<br />
ili so toa {to }e go popre~uvaat vo negovata sloboda samiot<br />
da raboti <strong>na</strong> svoeto sopstveno dobro, 1231 se <strong>na</strong>~elata za koi toj ima<br />
<strong>na</strong>jgolem interes. 1232<br />
2 0 Sekomu da mu se po~ituvaat moralnite prava. 1233 Pravednosta<br />
vo sebe sodr`i ne{to ne samo {to e ispravno da se pravi i neispravno<br />
1230<br />
Ovoj kriterium soodvetstvuva so ponzatite rimski maksimi: Iustitia<br />
est constans et perpetua voluntas ius suum cuiqie tribuendi (Ulpianus) - Pravdata<br />
e nepreki<strong>na</strong>to i trajno <strong>na</strong>stojuvawe sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> {to spored<br />
<strong>pravoto</strong> mu pripa|a, - Iuris praecepta sunt heac: honeste vivere, alterum non leadere,<br />
suum cuique tribuere - Zapovedi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> se ovie: da se `ivee ~esno, da<br />
ne mu se <strong>na</strong>{tetuva <strong>na</strong> drug, sekomu da mu se dade o<strong>na</strong> {to mu pria|a, Bono et<br />
aequo non convenit aut lucrari aliquem cum damno alterius, aut damnum sentire per<br />
alterius lucrum (Pomponius) - Na dobri<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong> pravednosta ne im odgovara nekoj<br />
da ima korist od {tetata <strong>na</strong> drug, nitu nekoj da trpi {teta poradi ne~ija<br />
korist, Iure <strong>na</strong>turae aequum est neminem cum alterius detrimento et iniuria fieri locupletiorem-<br />
Spored prirodnoto pravo pravedno e nikoj da ne se zbogati <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in {to drug }e pretrpi {teta vo imotot ili nepravda, - Iustum est ut perpetuum<br />
suum quisque detineat - Pravedno e sekoj da go dr`i svojot imot i sl.<br />
1231<br />
Mil, D`on Stjuart. Utilitarizam, Kultura, Beograd, 1960, str. 66.<br />
1232<br />
Naj~esto se smeta za nepravedno koga nekoj }e bide li{en od svojata<br />
li~<strong>na</strong> sloboda, svojata sopstvenost ili od koj i da e drug predmet {to mu<br />
pripa|a spored zakonot. Ovde, z<strong>na</strong>~i imame eden slu~aj <strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> terminot<br />
pravedno i nepravedno vo celosno odrede<strong>na</strong> smisla, imeno deka e pravedno<br />
koga se po~ituvaat zakonskite prava <strong>na</strong> nekogo, a nepravedno toga{ koga tie<br />
se kr{at. Me|utoa, ovaa proce<strong>na</strong> dopu{ta pove}e isklu~oci koi proizleguvaat<br />
od drugi formi vo koi se pojavuvaat poimite <strong>na</strong> pravednost i nepravednost.<br />
Na primer, liceto koe e li{eno od svoite prava mo`ebi (kako {to toa<br />
se veli) gi izigrala pravata od koi <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in se li{uva. Ibid. str. 48.<br />
1233<br />
Ovoj kriterium soodvetstvuva so slednive rimski maksimi: Iusta<br />
omnia decora sunt, iusta contra ut turpia, sic indecora (Cicero) - Sî {to e pravedno<br />
e ubavo, a sî {to e nepravedno e sramno i grdo, Maxima inter homines bo<strong>na</strong> sunt<br />
iustitia et humanitas - Pravednosta i ~ove~nosta se <strong>na</strong>jgolemi bogatstva <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
- Alienis delectari malis voluptas inhuma<strong>na</strong> (Seneca) - Ne~ove~no e da se<br />
u`iva vo tu|ata nesre}a, - Aequm et bonum est lex legum - Pravednosta i ~esnosta<br />
se <strong>na</strong>jvisok zakon (Bukvalno: Soodvetnoto i dobroto se zakon <strong>na</strong>d zakonite)<br />
i sl.<br />
656
da se pravi, tuku i {to nekoe lice mo`e da go bara kako svoe moralno<br />
pravo. 1234<br />
3 0 Sekoj da dobie nekoe dobro ili nekoe zlo spored o<strong>na</strong> {to go<br />
zaslu`uva, odnosno nikoj da ne dobie nekoe dobro ili da pretrpi nekoe<br />
zlo {to ne go zaslu`uva. 1235 Ili poi<strong>na</strong>ku, da ne se postapuva podobro<br />
ili polo{o sprema nekogo odo{to toj toa go zaslu`uva. 1236<br />
1234<br />
Zakonskite prava koi odreden poedinec gi gubi mo`at da bidat<br />
prava koi ne trebalo da mu pripaa|aat: so drugi zborovi, zakonot koj mu gi<br />
prenesuva tie prava mo`e da bide lo{ zakon. Koga toa e taka ili koga toa<br />
samo }e se pretpostavi ({to za <strong>na</strong>{ata cel z<strong>na</strong>~i isto), toga{ {to se odnesuva<br />
do pravednosta ili nepravednosta postojat razli~ni mislewa. Nekoi tvrdat<br />
deka eden gra|anin treba da mu se pokoruva <strong>na</strong> sekoj zakon, bez ogled kolku i da<br />
e toj lo{, i deka negovoto sprotivstavuvawe <strong>na</strong> toj zakon, ako voop{to toa se<br />
poka`e, treba da se poka`e edinstveno vo <strong>na</strong>stojuvawe <strong>na</strong>dle`niot avtoritet<br />
da go izmeni toj zakon. Ova mislewe... go bra<strong>na</strong>t onie koi go zastapuvaat od<br />
pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> celishodnost, glavno ottamu {to za op{tiot interes <strong>na</strong> lu|eto e<br />
va`no da se za~uva neo{teteno ~uvstvoto <strong>na</strong> pokornost kon zakonot. Drugi<br />
pak, zastapuvaat sosema sprotivno mislewe, imeno deka bez prekor mo`eme da<br />
ne mu se pokoruvame <strong>na</strong> eden zakon koj e ocenet kako lo{, pa duri i ako ne bi<br />
bil ocenet kako nepraveden, tuku samo kako necelishoden. Nekoi pak, <strong>pravoto</strong><br />
<strong>na</strong> nepokoruvawe go ograni~uvaat samo <strong>na</strong> nepravednite zakoni, no velat site<br />
necelishodni zakoni voedno se i nepravedni, za{to sekoj zakon <strong>na</strong>metnuva n-<br />
ekoe ograni~uvawe <strong>na</strong> prirodnite slobodi <strong>na</strong> lu|eto, a toa ograni~uvawe pretstavuva<br />
nepravda osven ako mo`e da se opravda so toa {to e <strong>na</strong>so~eno kon negovo<br />
dobro. Izgleda deka ovie razli~ni mislewa univerzalno priz<strong>na</strong>vaat deka<br />
mo`at da postojat nepravedni zakoni pa spored toa deka zakonot ne pretstavuva<br />
kraen kriterium <strong>na</strong> pravednosta, tuku deka edno lice mo`e da se povlasti,<br />
a <strong>na</strong> drugo da mu se stori zlo, {to pravednosta go osuduva. Me|utoa, sekoga{<br />
koga se smeta deka nekoj zakon e nepraveden, izgleda deka toj sekoga{ se smeta<br />
za takov od istite pri~ini poradi koi i kr{eweto <strong>na</strong> zakonot se smeta za nepravedno,<br />
imeno zaradi kr{eweto <strong>na</strong> ne~ie pravo koe, ottamu {to vo ovoj slu-<br />
~aj ne mo`e da pretstavuva zakonsko pravo, dobiva drug <strong>na</strong>ziv i se <strong>na</strong>rekuva<br />
moralno pravo. Ottamu, mo`eme da ka`eme deka vtoriot slu~aj <strong>na</strong> nepravednost<br />
se sostoi vo toa {to nekomu mu se odzema ili mu se skratuva ne{to <strong>na</strong><br />
{to toj ima moralno pravo. Ibid, str. 48-49.<br />
1235<br />
Potporata <strong>na</strong> ovoj kriterium se <strong>na</strong>o|a vo maksimata: Paribus delictis<br />
par imponenda est poe<strong>na</strong> - Za isti delikti treba da se odredi ed<strong>na</strong>kva kaz<strong>na</strong>.<br />
1236<br />
Site smetaat deka pravedno e sekoj da go dobie o<strong>na</strong> (bilo dobro ili<br />
zlo) {to go zaslu`uva, a nepravedno da dobie dobro ili da pretrpi nekoe zlo<br />
koe ne go zaslu`uva. Toa mo`ebi e <strong>na</strong>jjas<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong>jizraze<strong>na</strong> forma vo koj op{-<br />
tiot duh go sfa}a poimot <strong>na</strong> pravednost. So ogled <strong>na</strong> toa {to taa go sodr`i<br />
poimot <strong>na</strong> zasluga, se postavuva pra{aweto vo {to se sostoi taa zasluga? Zboruva}i<br />
voop{teno, se smeta deka edno lice zaslu`uva dobro ako postapuva<br />
ispravno, a zlo ako postapuva neispravno, a zboruvaj}i pokonkretno, se smeta<br />
657
4 0 Nepravedno e da se bide verolomen. Toa z<strong>na</strong>~i da se prekr{i<br />
izre~no ili mol~e{kum nekoja obvrska ili da se razo~ara nekoj vo<br />
o~ekuvawata koi vo nego sme gi predizvikale so <strong>na</strong>{ite sopstveni postapki,<br />
barem koga tie o~ekuvawa sme gi predizvikale svesno ili <strong>na</strong>merno.<br />
1237<br />
5 0 So sekogo treba da se postapuva nepristrasno, odnosno izbegnuvawe<br />
<strong>na</strong> ne~ie pristrasno tretirawe: nikoj da ne bide favoriziran<br />
ili da mu se dava prioritet pred drug tamu kade {to nema mesto za<br />
favorizirawe ili davawe <strong>na</strong> prvenstvo. Toa z<strong>na</strong>~i deka treba da ne se<br />
postapuva polo{o sprema nekogo odo{to sprema drugite koi nemaat<br />
pogolemi prava od nego, ili da ne se postapuva podobro sprema nekogo<br />
odo{to sprema dru|ite koi nemaat pomali prava od nego. 1238<br />
deka toa lice zaslu`uva dobro od onie <strong>na</strong> koi im pravi ili im pravelo dobro,<br />
zlo od onie <strong>na</strong> koi im pravi ili im pravelo zlo. Nikoga{ ne se smetalo deka<br />
propisot vra}awe so dobro za zlo pretstavuva zadovoluvawe <strong>na</strong> pravednosta,<br />
tuku za propis vo koj se oglu{uvaat barawata za pravednost pokoruvaj}i im se<br />
<strong>na</strong> drugi barawa. Ibid, str. 49.<br />
1237<br />
Ova obvrska, sli~no kako i drugite obvrski <strong>na</strong> pravednosta, ne se<br />
smeta za apsolut<strong>na</strong>, tuku kako obvrska koja mo`e da se otfrli vrz osnova <strong>na</strong><br />
nekoja posil<strong>na</strong> obvrska <strong>na</strong> pravednost <strong>na</strong> druga stra<strong>na</strong> ili vrz osnova <strong>na</strong> takva<br />
postapka <strong>na</strong> konkret<strong>na</strong>ta li~nost za koja se misli deka nî osloboduva od obvrsdkata<br />
sprema neja i da pretstavuva proigruvawe <strong>na</strong> privilegijata koja taa<br />
mo`ela da ja o~ekuva, Ibid, str. 49.<br />
1238<br />
Spored op{to uveruvawe ne e vo soglasnost so pravednosta koga nekoj<br />
e pristrasen, koga favorizira ili í dava prvenstvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> pred druga li-<br />
~nost vo raboti vo koi za favoriziraweto i davaweto prioritet nema mesto.<br />
Pa sepak, ne izgleda deka nepristrasnosta se smeta za nekoja dol`nost po<br />
sebe, tuku pred sî kako sredstvo za nekoja druga dol`nost. Za{to, priz<strong>na</strong>vaweto<br />
i davaweto prioritet ne sekoga{ se za osuda. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, slu~aite vo koi<br />
toa se osuduva pobrgu pretstavuvaat isklu~ok odo{to pravilo. Verojatno e<br />
deka nekoj pobrgu }e bide osuduvan <strong>na</strong>mesto pofalen koga <strong>na</strong> svoeto semejstvo<br />
ili <strong>na</strong> prijatelite bi im daval podobri rabotni mesta pobrgu odo{to <strong>na</strong> nepoz<strong>na</strong>ti<br />
ako bi mo`el taka da postapi bez da se ogre{i vo nekoja druga dol`nost,<br />
i nikoj ne misli deka e nepravedno ako nekoj za prijatel, poz<strong>na</strong>nik ili<br />
ortak bara edno pobrgu odo{to drugo lice. Koga se raboti za pravila, toga{<br />
nepristrasnosta e zadol`itel<strong>na</strong>, no taa e opfate<strong>na</strong> so o<strong>na</strong>a poop{ta obvrska<br />
<strong>na</strong> sekoj poedinec da mu se dade negovoto pravo. Eden sud <strong>na</strong> primer, mora da<br />
bide nepristrasen, za{to e obvrzan bez ogled <strong>na</strong> nekoja druga pri~i<strong>na</strong> da go<br />
dosudi sporniot predmet <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> od dvete stranki koi polagaat pravo <strong>na</strong> nego.<br />
Postojat i drugi slu~ai vo koi da se bide nepristrasen z<strong>na</strong>~i da se rakovodime<br />
edinstveno od zaslugata, kako {to toa so onie koi vo svojstvo <strong>na</strong> sudija,<br />
u~itel ili roditel dodeluvaat <strong>na</strong>gradi ili kazni kako takvi. Ima i slu~ai vo<br />
koi nepristrasnosta z<strong>na</strong>~i da se rakovodime samo so obzirot sprema javniot<br />
interes, kako vo slu~aj koga se vr{i izbor me|u kandidati za dr`av<strong>na</strong> slu`ba.<br />
658
Me|utoa, {to e toa nepristrasnost (nepristrasen zakon, nepristrasen<br />
sudija)? Mo`no li e takvo ne{to? Moj stav e deka nepristrasnosta<br />
<strong>na</strong>j~esto e ideal. Kako da se sfati toa? Do odgovorot obi~no se<br />
doa|a spored sled<strong>na</strong>va {ema: "Kako bi se odnesuval ti da si <strong>na</strong> moe<br />
mesto" ili "Kako bi se odnesuval jas da sum <strong>na</strong> tvoe mesto." So ogled <strong>na</strong><br />
toa {to tokmu od odgovorite <strong>na</strong> tie pra{awa obi~no poteknuvaat i<br />
ostanuva site nedorazbirawa, se nudi zamislen ~ovek {to ne e ni <strong>na</strong><br />
moe ni <strong>na</strong> tvoe mesto, pa se veli: "Kako bi se odneuval sudijata da e <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{e mesto." I taka, <strong>na</strong> primer, koga ma` i `e<strong>na</strong> se sporat, ubeduvaat,<br />
pa duri i se karaat okolu <strong>na</strong>jmala sitnica, go povikuvaat kom{ijata toj<br />
da ka`e koj e vo pravo - za{to toj |omiti bil nepristrasen. No ako toj<br />
se stavi <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ma`ot, drugata stra<strong>na</strong> ved<strong>na</strong>{ veli deka kom-<br />
{ijata bil pristrasen i bara da prese~e kom{ivkata. No ako taa se<br />
stavi <strong>na</strong> stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> `e<strong>na</strong>ta se bara tret: medijator koj ima um i vistinska<br />
sila da ka`e xa ili bu. Za toa e <strong>na</strong>jpogod<strong>na</strong> dr`avata, odnosno nejziniot<br />
pretstavnik sudijata. No dali sudijata e nepristrasen. Mnogumi<strong>na</strong><br />
mislat negativno i go poso~uvaat slu~ajot <strong>na</strong> krv<strong>na</strong>ta odzmazda<br />
koja dr`avata ne ja dozvoluva. Negovoto merilo e 10 godini zatvor, meriloto<br />
<strong>na</strong> o{teteniot e krv za krv. Pravdata koja ne e pomeste<strong>na</strong> vo zakon<br />
veli krv za krv e posilno za{to "priroden zakon," a pravdata koja<br />
e pomeste<strong>na</strong> vo zakonot veli 10 godini zatvor e posilno za{to e pozitiven<br />
zakon. Prvite se povikuvaat <strong>na</strong> "prirodnoto pravo" 1239 <strong>na</strong> Kant i<br />
Nakratko, mo`e da se ka`e deka nepristrasnosta kako obvrska <strong>na</strong> pravednosta<br />
z<strong>na</strong>~i deka mora da se rakovodime isklu~ivo od onie obziri, za koi se pretpostavuva<br />
deka treba da se imaat predvid vo posebnite slu~ai za koi stanuva<br />
zbor i da im se sprotivstavuvame <strong>na</strong> site onie pobudi koi ne pottiknuvaat kon<br />
povedenie razli~no od o<strong>na</strong> koe tie obziri ni go <strong>na</strong>lagaat. Ibid, str. 50.<br />
1239<br />
"Za da se podvle~e okolnosta deka kaj moralnite prava se raboti za<br />
takvi prava koi gi "imame" i koi ne ni se dodeleni od nekoj praven poredok<br />
ranovekov<strong>na</strong>ta tradicija <strong>na</strong> ~ovekovite prava zboruva{e za prirodni prava.<br />
Toa zvu~i kako so tie prava da sme se rodile i kako da gi imame kako {to gi<br />
imame organite, ili kako zlatni zr<strong>na</strong> gi nosime vo srceto. Toj govor mo`e{e<br />
da ima smisla vo <strong>na</strong>jdobar slu~aj vo teolo{kata perspektiva. Taka vo severnoamerikanskata<br />
"Dekraracija za nezavisnost" stoi deka site lu|e se "s<strong>na</strong>bdeni"<br />
od svojot tvorec so "neprikosnoveni neotu|ivi prava. Pri~i<strong>na</strong>ta za{to<br />
teolo{kite sfa}awa izgledaat razbirlivi sekako e vo toa {to i sega i pravata<br />
koi gi imame "po priroda" ili "od<strong>na</strong>pred" dodeleni - dodeleni od gospod.<br />
1239 Me|utoa, pravata koi gi dodelil gospod ne mo`at da se baraat od nego.<br />
No, i moralnite prava se dodeleni prava, a kantovski ka`ano, institucijata<br />
koja gi dodeluva e samoto moralno zakonodavstvo, odnosno nie samite dokolku<br />
mu se podveduvame <strong>na</strong> toa zakonodavstvo. Zaradi dvoz<strong>na</strong>~nosta podobro e da se<br />
izbegnuva govorot za prirodnite prava: negovata dobra smisla se sostoi vo<br />
ednostavno vo toa {to se raboti za prava koi, ako voop{to gi priz<strong>na</strong>vame, va-<br />
659
gospod, vtorite <strong>na</strong> utilitaristite. Koj e vo pravo? Ako pravdata e<br />
vsade<strong>na</strong> od gospod (i ako e ed<strong>na</strong>kvost) vo pravo se prvite, ako pravdata e<br />
op{ta korist (i ako e zasluga) vo pravo se vtorite.<br />
No, da se vratime <strong>na</strong> nepristrasnosta izraze<strong>na</strong> so "Kako bi se<br />
odnesuval sudijata da e <strong>na</strong> <strong>na</strong>{e mesto." Sekoj odgovor <strong>na</strong> drug, <strong>na</strong>mesto<br />
od samiot sudija, e nerealen kondicio<strong>na</strong>l: Koga bi bil sudija, jas bi<br />
preocenil i bi odlu~il taka i taka. 1240 No i odgovorot <strong>na</strong> samiot sudija<br />
e nerealen kondicio<strong>na</strong>l: Koga bi bil <strong>na</strong> va{e mesto, jas bi odlu~il<br />
taka i taka. Toj ne e <strong>na</strong> nivno mesto. Toj vo konkretniot spor mora da<br />
se opredeli me|u dve krajnosti: pravdata e ili <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> edniot<br />
ili <strong>na</strong> drugiot. Treto nema. Nema polupravda od koja mo`e da se izvle-<br />
~e zaklu~okot i dvajcata ste vo pravo. Strankite od sudijata baraat da<br />
dobijat ed<strong>na</strong>kvo, za{to se slu~il <strong>na</strong>stan koj vospostavil nepraved<strong>na</strong><br />
need<strong>na</strong>kvost, ili obratno, tie baraat ne{to need<strong>na</strong>kvo, za{to se slu-<br />
~il <strong>na</strong>stan koj vospostavil nepraved<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost. O~ekuva<strong>na</strong>ta odluka<br />
e ili da se popravi <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost, ili da se popravi <strong>na</strong>ru{e<strong>na</strong>ta<br />
need<strong>na</strong>kvost. Sudijata mora da se stavi <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata, a<br />
ako toa ne e slu~aj toj bil pristrasen, {to z<strong>na</strong>~i deluval nepravedno.<br />
Koj e izlezot od toa? Da se dr`i do zakonot, za koj od<strong>na</strong>pred se pretpostavuva<br />
deka e praveden. No {to ako zakonot e nepraveden? Toga{ mu<br />
ostanuva da sudi spored kategori~kiot imperativ <strong>na</strong> Kant ili spored<br />
pravi~nosta (~itaj milosta), 1241 spored celishodnosta (oportunitetot).<br />
`at pred sekoe postavuvawe <strong>na</strong> pozitivnoto pravo " Tugendhat, E. op. cit. str.<br />
297-298 i 299.<br />
1240<br />
Mi se ~ini deka nema primer koj podobro ja odrazuva su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
nerealniot kondicio<strong>na</strong>l od poz<strong>na</strong>tata izreka: "Koga babata bi imala trkala,<br />
bi bila tramvaj."<br />
1241<br />
Prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravi~nosta bara osobe<strong>na</strong> vnimatelnost. Na toa predupreduva<br />
Ros. Postoi izreka deka <strong>na</strong>jvisokata pravda e <strong>na</strong>jvisoka nepravda.<br />
Tamu kade {to <strong>pravoto</strong> }e popu{ti pod pritisokot <strong>na</strong> moralnite `elbi za<br />
konkretno prilagoduvawe, toga{ popu{ta negovata objektivnost i koga prilagoduvaweto<br />
se pravi "spored posebni okolnosti," toga{ zboruvame za "moralizacija<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>" ili za "pravi~nost" <strong>na</strong>sproti strogoto pravo (ius strictum).<br />
Takvite prilagoduvawa se slu~uvaat ednostavno zatoa {to pravilata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> go upatuvaat sudijata da bide voden so tekovnite moralni standardi.<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996, str. 88. Spored istiot avtor, rigidnosta<br />
<strong>na</strong> tradicio<strong>na</strong>lniot common low i negovata o~igled<strong>na</strong> nerazumnost vo<br />
izmeneti op{testveni uslovi vo odreden period imala za rezultat praktika<br />
<strong>na</strong> kralot da mu se podnesuvaat `albi protiv odlukite koi ne bile vo soglasnost<br />
so prav<strong>na</strong>ta svest. (Izrekuvaweto <strong>na</strong> pravdata se smetalo za kralska prerogativa).<br />
Vo ovie slu~ai kralot go vr{el svoeto ovlastuvawe preku kancelarot<br />
koj se smeta{e za ~uvar <strong>na</strong> kralskata sovest. Kancelarot se razbira bil<br />
obvrzan da go po~ituva common low no vo stvarnosta pod pritisok <strong>na</strong> vistinskiot<br />
`ivot vr{el z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> diskrecio<strong>na</strong> aktivnost sozdavaj}i novo pravo vrz<br />
660
Istata situacija va`i i za zakonodavecot. Dali toj e celosno<br />
nepristrasen koga go nosi zakonot? Ovde va`i istata dilema "Kako bi<br />
se odnesuval zakonodavecot da e <strong>na</strong> <strong>na</strong>{e mesto." Sekoj odgovor <strong>na</strong> drug,<br />
<strong>na</strong>mesto <strong>na</strong> samiot zakonodavec povtorno e nerealen kondicio<strong>na</strong>l. No i<br />
odgovorot <strong>na</strong> samiot zakonodavec povtorno e nerealen kondicio<strong>na</strong>l:<br />
koga bi bil <strong>na</strong> va{e mesto, jas bi odlu~il taka i taka. No i toj ne e <strong>na</strong><br />
nivno mesto. Toj samo gi zastapuva stavovite <strong>na</strong> svoite izbira~i, <strong>na</strong><br />
svojata partija, ili <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> mnozinska ili nemnozinska grupa i so samoto<br />
toa ne e ve}e <strong>na</strong> nivno mesto. Ottamu, bez ogled {to teoretski treba<br />
da gi zastapuva interesite <strong>na</strong> site, toj vo praktikata gi zastapuva<br />
svoite i interesite interesite <strong>na</strong> svoite bliski. Koj e izlezot od toa?<br />
Da se dr`i do <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta i korektiv<strong>na</strong>ta pravdednost.<br />
Z<strong>na</strong>~i negova zada~a e da ja preto~i pravdata vo pravo koe }e<br />
va`i erga omnes. No {to ako toa ne go stori? Nezadovolniot }e go<br />
povika <strong>na</strong> pomo{ Ustavniot sud. No toj sud, barem kaj <strong>na</strong>s, ne e vo mo`nost<br />
da sozdava pravo vo koe e inkorporira<strong>na</strong> pravda, tuku edinstvenoto<br />
{to mo`e da go stori e da go izbri{e nepravednoto pravo.<br />
Ottamu, <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot mu ostanuva poslednoto sredstvo - da gi kazni<br />
pratenicite <strong>na</strong> slednite izbori so toa {to nema povtorno da glasa za<br />
niv. Ako i novoizbraniot zakonodavec nema sens za pravdata, toa }e mu<br />
se slu~i i nemu, kako i <strong>na</strong> tretiot, ~etvrtiot i sekoj sleden zakonodavec,<br />
se dodeka ne se dojde do onoj vistinskiot. No {to ako ne bil<br />
problemot so pravdata nitu vo zakonodavecot, tuku vo <strong>na</strong>rodot koj nikoj<br />
ne mo`e da go smeni. Toga{ se postavuva pra{aweto dali <strong>na</strong>rodot<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> z<strong>na</strong>e {to e pravda. Re~isi site teoreti~ari ved<strong>na</strong>{ }e se<br />
slo`at deka pra{aweto ne e realno, deka <strong>na</strong>rodot ne z<strong>na</strong>e {to e pravda,<br />
za{to nikoga{ ne se slu~ilo nitu }e se slu~i site vo ed<strong>na</strong> dr`ava<br />
da imaat <strong>na</strong>polno ed<strong>na</strong>kva pretstava za toa {to e pravda. Toa i jas go<br />
tvrdam: pravdata e interes, a so ogled deka interesite se razli~ni<br />
razli~ni se i stavovite za pravdata. Ottamu, se veli deka okolu vrednosta<br />
<strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> pravda dovolno e da ima ist stav mnozinstvoto od <strong>na</strong>rodot.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in poedine~nite i malcinskite interesi ne se va`ni so<br />
ogled deka }e mora da gi prifatat interesite <strong>na</strong> mnozinstvoto. No,<br />
ako samo interesot <strong>na</strong> site e pravda, toga{ {to stanuva koga interesot<br />
osnova <strong>na</strong> pravi~nosta. So vreme sudot <strong>na</strong> kancelarot (Court of Chancery) preras<strong>na</strong><br />
vo postoja<strong>na</strong> institucija, a po~etnite diskrecioni odluki <strong>na</strong> osnova <strong>na</strong><br />
pravi~nost se zameneti so redov<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> vo soglasnost so onie gledi{ta<br />
koi se razvile vo praktikata <strong>na</strong> sudot <strong>na</strong> kancelarot. Odlukite <strong>na</strong> kancelarot<br />
zasnovani vrz pravi~nost vo svoe vreme predizvikaa mnogu kritiki. So<br />
grotesk<strong>na</strong> metafora e ka`ano deka pravi~nosta vo soglasnost so svesta <strong>na</strong><br />
kancelarot ne e ni{to podobra od pravi~nosta koja e vo soglasnost so negovoto<br />
stopalo. Eden kancelar ima dolgo stopalo, drug kuso, a tret sredno:<br />
isto e i so svesta <strong>na</strong> kancelarot. Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996,<br />
str. 318.<br />
661
<strong>na</strong> "mnozinstvoto" e 51% a onoj <strong>na</strong> "malcinstvoto" 49% i dali toj soodnos<br />
e dovolen za ne{to da mo`e da se <strong>na</strong>re~e pravda? Ako ogovorot<br />
glasi ne! toga{ e potreb<strong>na</strong> nova kalkulacija koja }e ka`e deka pravdata<br />
ja zadr`uva svojata su{ti<strong>na</strong> ako se svede <strong>na</strong> poi<strong>na</strong>kov procentualen<br />
odnos, da re~ema <strong>na</strong> srazmer od 90:10, i, da pretpostavime -10<br />
pomalku, odnosno +10 pove}e, {to bi bil nekakov prifatliv odnos koj<br />
potoa mo`e da se korigira so pomo{ <strong>na</strong> pravi~nosta. I so ogled deka<br />
nikoj ne rekol deka toa ne e pravda i jas bi prifatil deka so takva<br />
otstapka poimot pravda go zadr`uva svojot poim. I ne bi bil cepidlaka<br />
duri da se raboti i za drug odnos so plus ili minus 10, da re~eme<br />
80:20 pa i 70:30. Ottamu, mo`am da ka`am pravdata e postignuvawe <strong>na</strong><br />
sopstve<strong>na</strong>ta sre}a so posredstvo <strong>na</strong> op{tata (mnozinska) sre}a. Za toa<br />
deka jas kako malcinstvo eventualno nema da ja postig<strong>na</strong>m vo celost<br />
individual<strong>na</strong>ta sre}a kako i nekoj pripadnik od mnozinstvoto iako<br />
kako i toj rabotam vo op{ta korist imam uteha barem vo garancija koja<br />
mi se dava principot <strong>na</strong> pravi~nosta. So drugi zaborovi, o<strong>na</strong> {to dokraj<br />
ne mi go garantira pravednosta (zakonodavecot), mora da go stori<br />
pravi~nosta (sudijata). Zgora <strong>na</strong> toa kaj sudijata }e odam samo koga<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> mi e store<strong>na</strong> nepravda ili ako samiot sum storil nepravda.<br />
No, {to stanuva koga ne se raboti za povreda <strong>na</strong> dol`nostite, tuku za<br />
moeto u~estvo vo raspredelbata <strong>na</strong> op{toto dobro. Toj problem ne go<br />
re{ava pravdata, tuku ~ovekovite prava. Toa e stavot <strong>na</strong> liberalizmot<br />
za ed<strong>na</strong>kvi {ansi za id<strong>na</strong>ta sre}a. Mnogumi<strong>na</strong>, me|utoa i ovde se se pra-<br />
{uvaat dali i toa e pravedno so ogled <strong>na</strong> toa {to site nemaat ed<strong>na</strong>kvi<br />
{ansi za postignuvawe ed<strong>na</strong>kva sre}<strong>na</strong> idni<strong>na</strong>. I toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e problem:<br />
problem <strong>na</strong> mi<strong>na</strong>toto za idni<strong>na</strong>ta. Izlezno re{enie zasega nema.<br />
Za toa ne pomaga predlogot bogatite da se otka`at od svoeto so toa<br />
{to }e im go dadat <strong>na</strong> siroma{nite, umnite da se otka`at od pametot<br />
so toa {to }e im go dadat <strong>na</strong> glupite, silnite od silata, ubavite od ubavi<strong>na</strong>ta.<br />
Seto toa se pridobivki od mi<strong>na</strong>toto. I mo`e li od dr`avata da<br />
se bara ispravka <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to ne e storeno vo mi<strong>na</strong>toto? Nekoj ved<strong>na</strong>{<br />
}e odgovori zarem za toa ne e dovolen dokaz primerot so zakonite za<br />
de<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lizacija. Sekako deka e, no taa se zanimava so vra}awe <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to nekomu nepravedno mu bilo odzemeno. I toa e institut <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Problemot ostanuva, za{to zasega ne e izumen praven institut<br />
koj }e se zanimava so sprotiv<strong>na</strong>ta zasluga: so davawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to nekomu<br />
nepravedno ne mu bilo dadeno. 1242<br />
1242<br />
"Namesto "{to zaslu`uva," mo`e da se ka`e i taka kako {to govore{e<br />
u{te Platon: "{to mu pripa|a." Praved<strong>na</strong>ta odluka za povtorno vospostavuvawe<br />
ili raspredelba sekoga{ pretpostavuva nekoja moral<strong>na</strong> pozadi<strong>na</strong>,<br />
z<strong>na</strong>~i postoe~kite moralni pravila, odnosno moralno relevantni okolnosti<br />
so ogled <strong>na</strong> koi odlukata mo`e da bide praved<strong>na</strong>, t.e. primer<strong>na</strong>. Isklu~itelnoto<br />
zemawe predvid <strong>na</strong> tie okolnosti i pravila, a toa z<strong>na</strong>~i toa {to sekoj go<br />
zaslu`uva vrz osnova <strong>na</strong> okolnostite vo soglasnost so prvilata, go pretstavu-<br />
662
So prethodnoto ne tvrdam deka nepristrasnosta ne e mo`<strong>na</strong>,<br />
tuku deka e mo`<strong>na</strong> samo kako pravda ili kako del od pravdata.<br />
6 0 So sekogo treba da se postapuva ed<strong>na</strong>kvo, 1243 - izbegnuvawe ne-<br />
~ie need<strong>na</strong>kvo tretirawe tamu kade {to nema mesto za toa: ed<strong>na</strong>kvo<br />
tretirawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite i need<strong>na</strong>kvo tretirawe <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite. 1244<br />
3. ^i<strong>na</strong>m deka <strong>na</strong>vedenite primeri se dovolni seto o<strong>na</strong> {to e<br />
nepravednoto vo osnova da se sumira <strong>na</strong> dejstvija <strong>na</strong> <strong>na</strong>pad i <strong>na</strong>silstvo i<br />
propu{tawa so koi nekomu neopravdano mu se zagrozuva ili povreduva<br />
ne{to <strong>na</strong> {to toj ima nekakvo moralno ili zakonsko pravo. Vo ovie<br />
slu~ai nekomu mu se <strong>na</strong>nesuva {teta vrz dobro, vrednost, odnos ili<br />
interes <strong>na</strong> koi toj mo`e da smeta vrz osnova <strong>na</strong> nekoja opravda<strong>na</strong> pri-<br />
~i<strong>na</strong> od fizi~ka ili od socijal<strong>na</strong> priroda. Ottamu, <strong>na</strong>jkratkata definicija<br />
<strong>na</strong> nepravdata e da ne se dobie o<strong>na</strong> {to e zaslu`eno (o<strong>na</strong> {to<br />
nekomu mu pripa|a ili sleduva), i obratno <strong>na</strong> toa, pravda e sekomu da<br />
mu se dade o<strong>na</strong> {to go zaslu`uva.<br />
Navedenite primeri se dovolno uverliv dokaz deka tokmu zarava<br />
o<strong>na</strong> {to se misli pod nepristrasnost. Faktot deka vo dvete formi <strong>na</strong> pravednost<br />
{to gi razlikuva Aristotel e potreb<strong>na</strong> nepristrasnost, ja sozdava<br />
edinstvenosta <strong>na</strong> poimot koja gi opfa}a dvete formi. Ottuka, ako se podrazbira<br />
kako doblest (kako dispozicija za deluvawe), kako {to toa go pravi Vlastos<br />
vo <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta definicija, pravednosta e karakteristi~<strong>na</strong> doblest od<br />
vtor stepen, dodeka osta<strong>na</strong>tite obvrski se odnesuvaat <strong>na</strong> drugi poedinci, ovaa<br />
doblest <strong>na</strong> ispravno deluvawe se bara sekade kade {to treba adekvatno da se<br />
rea|ira <strong>na</strong> ve}e dadeni moralni okolnosti, bilo deluvaweto da se sostoi vo<br />
nekoe povtorno vospostavuvawe ili vo nekoja raspredelba. Tugendhat, E. op.<br />
cit. str. 318-319.<br />
1243<br />
Glav<strong>na</strong>ta rimska maksima vrz koja se potpira ovoj kriterium e:<br />
Aequitas est quasi aequallitas - Pravednosta e kako ed<strong>na</strong>kvosta (Pravednosta e<br />
isto {to i ed<strong>na</strong>kvost).<br />
1244<br />
So poimot nepristrasnost tesno e povrzan i poimot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta.<br />
Toj ~esto vleguva kako sostaven del kako vo poimot <strong>na</strong> pravednosta taka i vo<br />
negovata prime<strong>na</strong> i vo o~ite <strong>na</strong> mnogumi<strong>na</strong> ja so~inuva negovata su{ti<strong>na</strong>.<br />
Me|utoa, vo ovoj, mnogu pove}e od koj i da e drug slu~aj, poimot <strong>na</strong> pravednosta<br />
se razlikuva kaj razli~ni poedinci i vo ovie svoi razliki sekoga{ se soobrazuva<br />
so niv<strong>na</strong>ta pretstava za korisnosta. Sekoj poedinec tvrdi deka ed<strong>na</strong>kvosta<br />
pretstavuva diktat <strong>na</strong> pravednosta, so isklu~ok <strong>na</strong> onie slu~ai vo koi celishodnosta<br />
spored nivno mislewe bara need<strong>na</strong>kvost. Pravednosta vo davaweto<br />
poded<strong>na</strong>kva za{tita vo pravata <strong>na</strong> site ja zastapuvaat i onie koi i<strong>na</strong>ku ja bra<strong>na</strong>t<br />
<strong>na</strong>jsram<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost vo samite prava. Duri i vo ropskite zemji, pravata<br />
<strong>na</strong> robot, takvi kakvi {to se, teoretski se dopu{ta deka treba da bidat<br />
isto taka neprikosnoveni kako i pravata <strong>na</strong> gospodarot, i deka eden sudija koj<br />
ne gi {titi so ed<strong>na</strong>kva strogost ne e praveden. Me|utoa, vo isto vreme onie<br />
institucii koe edvaj mu dopu{taat <strong>na</strong> robot da ostvari kakvi i da e prava ne<br />
se smetaat za nepravedni, za{to ne se smetaat za necelishodni. Ibid, str. 50.<br />
663
di nepravedni postapki koi mu se svojstveni <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie,<br />
lu|eto steknuvaat pretstava, <strong>na</strong>jprvin za nepravdata, za neispravnosta<br />
<strong>na</strong> takvite povedenija, koi pretstavuvaat svoevidno zlo koe sekomu mu<br />
{teti i koe, tokmu zatoa, treba da se ispravi so povedenie koe nosi dobro<br />
(korist, sre}a) i koe se <strong>na</strong>rekuva pravedno povedenie. Ottamu, nepravedno<br />
e sekoe povedenie koe predizvikuva ~uvstvo <strong>na</strong> nezadovolstvo<br />
i bolka i potreba za nivno <strong>na</strong>dminuvawe preku ispravawe <strong>na</strong> nepravdata<br />
(zloto) so pravda (dobroto). Nakratko, za da se pojavi ~uvstvo <strong>na</strong><br />
pravda, mora prethodno da postoelo ~uvstvoto <strong>na</strong> nepravda. 1245 Na toj<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong>j~esto deluvaat site lu|e. Toa e <strong>na</strong>stojuvawe da se izmiri nepravdata<br />
so pravda, so zlo da se vrati <strong>na</strong> zloto, i ako e mo`no da se otstrani<br />
{tetata ili da se <strong>na</strong>domesti so nekoja korist. Toa {to lu|eto<br />
~esto deluvaat pravedno i vo otsustvo <strong>na</strong> konkret<strong>na</strong> nepravda, ne z<strong>na</strong>~i<br />
deka tie nemaat pretstava za nepravdata. Vo tie slu~ai nepravdata e<br />
preto~e<strong>na</strong> vo niv<strong>na</strong>ta svest preku nivnoto iskustvo kako ne{to {to gi<br />
potse}a <strong>na</strong> site porane{ni nepravdi i {tetnite posledici koi treba<br />
blagovremeno da se izbeg<strong>na</strong>t.<br />
Od <strong>na</strong>vedenoto proizleguva deka nepravda i nepravedno e koga<br />
koga nekomu mu se <strong>na</strong>nesuva zlo ili ne mu se vozvra}a so o~ekuvano dobro.<br />
Nasproti toa, pravda i pravedno e koga sprema sekogo se postapuva<br />
spored negovite zaslugi, koga sekomu mu se vozvra}awe <strong>na</strong> storeno<br />
zlo so zlo i <strong>na</strong> dobro so dobro. 1246 Vo dvata slu~ai e zalo`eno moralno<br />
~uvstvo koe vodi kon op{ta korist.<br />
Potvrdata za toa ja no|ame vo stanovi{tata <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemite umovi<br />
od ovaa oblast. Taka spored Mil, moralnite pravila koi <strong>na</strong> lu|eto<br />
im zabranuvaat me|usebno da si <strong>na</strong>{tetuvaat (tuka ne smeeme nikoga{<br />
da zaboravime da go vklu~ime i nivnoto me|usebno popre~uvawe <strong>na</strong><br />
slobodite) se <strong>na</strong>jva`ni za ~ovekovata blagosostojba i pretstavuvaat<br />
glavni determi<strong>na</strong>nti <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> socijalnite ~uvstva <strong>na</strong> lu|eto. 1247<br />
1245<br />
Pritoa e sosema vo pravo Ruso koga veli: Vistinskoto ~uvstvo <strong>na</strong><br />
pravda ne se ra|a vo <strong>na</strong>s od pravdata {to nie ja dol`ime, tuku od pravdata {to<br />
ni ja dol`at.<br />
1246<br />
^ovekot e dobar kon drugite samo zatoa {to saka tie da mu vratat<br />
so dobro: toj ne gi povreduva drugite samo zatoa {to ne saka da bide povreden<br />
([openhauer).<br />
1247<br />
"Na ed<strong>na</strong> li~nost mo`ebi ne í se potrebni dobrodetelite <strong>na</strong> drugite,<br />
me|utoa sekoga{ }e í bide potrebno tie da ne í <strong>na</strong>{tetuvaat. Na toj <strong>na</strong>~in<br />
moralnite <strong>na</strong>~ela koi go za{tituvaat sekoj poedinec da ne go op{tetat drugite,<br />
bilo neposredno bilo so toa {to }e go popre~uvaat vo negovata sloboda<br />
samiot da raboti <strong>na</strong> svoeto sopstveno dobro vo isto vreme se takvi <strong>na</strong>~ela koi<br />
nemu samiot <strong>na</strong>jpove}e mu le`at <strong>na</strong> srce i za ~ie rasprostirawe i prime<strong>na</strong> so<br />
zbor i delo toj ima <strong>na</strong>jgolem interes. Dali edno lice e sposobno da egzistira<br />
kako ~len vo zaednicata <strong>na</strong> ~ove~kite su{testva, toa se proveruva i doka`uva<br />
so toa {to toa im se pridr`uva, za{to od toa zavisi dali }e bide {tetno ili<br />
664
Edinstveno pokoruvaweto <strong>na</strong> tie pravila go obezbeduva mirot me|u lu-<br />
|eto: ako pokoruvaweto kon niv ne bi bilo pravilo, a nepokoruvaweto<br />
isklu~ok, toga{ sekoj poedinec vo sekoj drug bi gledal eventualen neprijatel<br />
sprema koj bi moral da bide postojano pretpazliv. 1248 Pravednosta<br />
e ime za tie moralni pravila koe vo sebe nu`no go vklu~uva i<br />
ne za onie so koi ima dopir. Tie moralni <strong>na</strong>~ela vo prv red gi so~inuvaat<br />
obvrskite <strong>na</strong> pravednosta. Najizrazenite slu~ai <strong>na</strong> nepravda i slu~aite koi í<br />
davaat ton <strong>na</strong> odvratnosta {to go karakterizira ~uvtsvoto <strong>na</strong> pravednost se<br />
dejstvijata <strong>na</strong> neopravdan <strong>na</strong>pad ili neopravdano <strong>na</strong>silstvo <strong>na</strong>d nekogo. Potoa<br />
doa|aat onie slu~ai vo koi nekomu neopravdano mu se skratuva ne{to <strong>na</strong> {to<br />
ima pravo. Vo dvata slu~ai nemu mu se <strong>na</strong>nesuva ed<strong>na</strong> pozitiv<strong>na</strong> {teta bilo vo<br />
forma <strong>na</strong> neposredno odevawe ili vo forma <strong>na</strong> odzemawe od nego <strong>na</strong> nekoe dobro<br />
<strong>na</strong> koe toj mora da smeta vrz osnova <strong>na</strong> nekoja opravda<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong> bilo od<br />
fizi~ka ili od socijal<strong>na</strong> priroda." Mil, D`. S. op. cit. str. 66.<br />
1248<br />
Ibid, str. 66. "Kako edno z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> pravdenosta, Mil postavuva<br />
koga nekoj e nepraveden koga gi povreduva pravata <strong>na</strong> drugite, a tie prava gi<br />
podrazbira isklu~ivo vo odnos <strong>na</strong> negativnite dol`nosti. Vo taa smisla, z<strong>na</strong>-<br />
~i, nepraveden bi bil onoj koj gi povreduva svoite negativni dol`nosti. Postojat<br />
filozofi koi zborot "pravednost" go upotrebuva vo taa smisla, <strong>na</strong> primer,<br />
Adam Smit i [openhauer. Toa sfa}awe e tesno povrzano so sfa}aweto<br />
<strong>na</strong> Aristotel deka kako korektiv<strong>na</strong>ta, taka i distributiv<strong>na</strong>ta pravednost<br />
pretstavuvaat sprotivnost <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to se <strong>na</strong>rekuva pleonexia, sakawe da se ima<br />
pove}e (odo{to nekomu mu pripa|a). Na prv pogled toa mo`e da bide izne<strong>na</strong>duva~ko,<br />
za{to koga nekoj sudija ili rasporeduva~ <strong>na</strong> dobrata }e odlu~i nepravedno,<br />
te{ko e motivot da bide deka toj samiot saka da ima pove}e. Me|utoa,<br />
sfa}aweto <strong>na</strong> Aristotel stanuva razbirlivo ako pogre{kata ne se razbere od<br />
perspektivata <strong>na</strong> onoj koj deli, tuku od perspektiva <strong>na</strong> pogodenite. Ako pogodenite<br />
po`eluvaat poi<strong>na</strong>kva podelba od o<strong>na</strong>a koja ja sugerira nekoe nepristrasno<br />
stojali{te, toga{ barem standarden motiv e deka nekoj za sebe posakuva<br />
pove}e odo{to mu pripa|a. So toa sega mo`e da se povrze sfa}aweto deka ve}e<br />
i onoj koj go povredil moralniot poredok se smeta za "nepraveden." I nie mo-<br />
`eme da ka`eme: toj si ja pribavil <strong>na</strong>praved<strong>na</strong> korist. Ottamu, razbirlivo e<br />
deka Aristotel izgleda kako nepraveden osobeno go podrazbira onoj koj nepravedno<br />
postapuval vo "nedobrovolnoto op{tewe." I ottuka, neposredno proizleguva<br />
z<strong>na</strong>~eweto koe tuka go iska`uva Mil i koe vodelo kon tradicijata<br />
koja mo`e da se izrazi so terminologijata <strong>na</strong> Adam Smit i <strong>na</strong> [openhauer.<br />
Toa pak z<strong>na</strong>~i deka deluvaweto koe treba moralno da ne se odobruva, pa eventualno<br />
i retroaktivno krivi~nopravno da se goni da se klasificira od stojali{te<br />
<strong>na</strong> koe se rabira od perspektivata <strong>na</strong> korektiv<strong>na</strong>ta pravednost. Toa ne<br />
izgleda osobeno smisleno i re~isi vo celost objasnuva zo{to toj poim <strong>na</strong><br />
pravednost ne prodre vo op{tata svest. Aristotelovoto klasificirawe <strong>na</strong><br />
povreduvaweto <strong>na</strong> negativnite dol`nosti <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in bi mo`elo da ima pri-<br />
~i<strong>na</strong> vo toa {to toj negativnite dol`nosti poi<strong>na</strong>ku ne bi mo`el da gi vgradi<br />
vo svojata etika <strong>na</strong> doblesti). Tugendhat, E. op. cit. str. 320.<br />
665
poimot <strong>na</strong> individualnite prava <strong>na</strong> poedinecot. Tie moralni <strong>na</strong>~ela go<br />
{titat sekoj poedinec od drugite da ne mu <strong>na</strong>{tetat bilo neposredno,<br />
bilo <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to }e mu popre~uvaat vo negovata sloboda samiot da<br />
raboti <strong>na</strong> svoeto sopstveno dobro i vo prv red ja so~inuvaat obvrskata<br />
za pravedno postapuvawe. Istite silni motivi koi ni zapovedaat da gi<br />
po~ituvame tie primarni moralni <strong>na</strong>~ela, ni <strong>na</strong>lo`uvaat da gi kaznuvame<br />
onie koi }e gi <strong>na</strong>ru{at. I ottamu {to site impulsi <strong>na</strong> samoodbra<strong>na</strong>,<br />
za odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugite i impulsite za odmazda se predizvikani<br />
protiv takvite lica, odmazdata ili <strong>na</strong>~eloto zlo za zlo stanuva tesno<br />
vrzano za ~uvstvoto <strong>na</strong> pravednost i univerzalno e vklu~eno vo toj<br />
poim. Na~eloto dobro za dobro, isto taka e eden od <strong>na</strong>lozite <strong>na</strong> pravdata.<br />
Me|utoa, toj <strong>na</strong>log, iako negovata socijal<strong>na</strong> korisnost e o~igled<strong>na</strong><br />
i iako so sebe nosi edno prirodno ~ove~ko ~uvstvo, <strong>na</strong> prv pogled ja<br />
nema o<strong>na</strong>a o~igled<strong>na</strong> povrzanost so {tetata ili so povredata, koja, <strong>na</strong>o-<br />
|aj}i se vo <strong>na</strong>jelementarnite slu~ai <strong>na</strong> pravednoto i nepravednoto<br />
pretstavuva izvor so onoj intenzitet koj e karakteristi~en za toa ~uvstvo.<br />
Me|utoa, iako taa povrzanost e pomalku o~igled<strong>na</strong>, ne pomalku e<br />
vistinita. Toj koj prifa}a dobro, a koga e potrebno odbiva da go vrati,<br />
<strong>na</strong>nesuva vistinska {teta, za{to izneveruva edno od <strong>na</strong>jprirodnite i<br />
<strong>na</strong>jrazumnite o~ekuvawa, i toa o~ekuvawe koe toj barem mol~e{kum<br />
moral da go ohrabri, za{to i<strong>na</strong>ku dobroto retko bi mu bilo storeno.<br />
Ottamu, <strong>na</strong>~eloto spored koe <strong>na</strong> sekogo treba da mu se dade o<strong>na</strong> {to go<br />
zaslu`uva, t.e. dobro za dobro, isto kako zlo za zlo, ne samo {to e<br />
opfaten vo vo poimot <strong>na</strong> pravdata, tuku e dostoen objekt so ~uvstvitelen<br />
intenzitet koj pravi lu|eto vo svojata oce<strong>na</strong> pravednoto da go<br />
stavaat <strong>na</strong>d celishodnoto. 1249<br />
Napred, me|utoa, vidovme deka spored Mil, pravednosta vo sebe<br />
sodr`i i poim <strong>na</strong> li~no pravo - polagawe <strong>na</strong> pravo od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> poedinec<br />
ili pove}e od niv. Zatoa, nepravdata, bilo da se sostoi vo li{uvawe<br />
<strong>na</strong> edno lice od poseduvaweto ili vo izmama ili vo polo{o postapuvawe<br />
sprema nego odo{to toa go zaslu`uva ili vo polo{o postapuvawe<br />
sprema nego odo{to sprema drugi lu|e koi nemaat ni{to pove}e<br />
prava, vo sekoj od tie slu~ai pretpostavkata opfa}a dve ne{ta: ed<strong>na</strong><br />
store<strong>na</strong> nepravda i nekoja opredele<strong>na</strong> li~nost <strong>na</strong> koja i e store<strong>na</strong> nepravda.<br />
Nepravdata, isto taka, mo`e da se stori taka {to sprema nekoe<br />
lice se postapuva podobro odo{to sprema drugi, me|utoa vo ovie slu-<br />
~ai nepravdata mu se pravi <strong>na</strong> negovite konkutrenti koi isto taka se<br />
opredeleni li~nosti. Mene mi se ~ini, veli <strong>na</strong>tamu Mil, deka ova svojstvo<br />
vo ovoj slu~aj - edno pravo <strong>na</strong> nekoe lice korelativno <strong>na</strong> nekoja<br />
dol`nost - ja so~inuva specifi~<strong>na</strong>ta razlika me|u pravednosta i plemenitosta<br />
ili milosrdieto. Pravednosta sodr`i vo sebe ne{to, ne<br />
samo {to e ispravno da se pravi i neispravno da ne se pravi, tuku i ne-<br />
{to {to nekoe lice mo`e da go bara od <strong>na</strong>s kako svoe moralno pravo.<br />
666<br />
1249<br />
Ibid, str. 66-67.
Ottamu, Mil ja izvlekuva razlikata megu pravednosta i moralnosta -<br />
"sekade kade {to postoi nekoe pravo imame eden slu~aj <strong>na</strong> pravednost,<br />
a ne slu~aj <strong>na</strong> doblesta milosrdie." 1250<br />
4. Zlatnoto pravilo <strong>na</strong> pravdata e maksimata - razumno e sprema<br />
drugite da postapuvame kako {to sakame tie da postapuvaat kon <strong>na</strong>s.<br />
No i obratno (a toa e drugata va`<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ova zlatno pravilo), razumno<br />
(prikladno i ispravno) e <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to, pozitivno ili negativno,<br />
drugite }e ni go storat <strong>na</strong>m, da vlijae toa {to nie sme im go storile<br />
niv (Moberly), ili poi<strong>na</strong>ku: kako {to nekoj storil taka treba da mu se<br />
vozvrati, za{to toj so svojata postapka toa go zaslu`il (Hegel). 1251<br />
Ottamu, ispravno zabele`uva Primorac deka od gledi{teto vtemeleno<br />
vrz ova <strong>na</strong>~elo, za rasuduvaweto za moralno i pravno relevantnite<br />
odnosi me|u lu|eto <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~aen e kriteriumot <strong>na</strong> pravednosta, a nejzinite<br />
klu~ni poimi se zaslugata i reciprocitetot. Opravdano e <strong>na</strong><br />
zloto da se odgovori so zlo, <strong>na</strong> <strong>na</strong>silstvoto da se vozvrati so <strong>na</strong>silstvo,<br />
za{to toa e pravedno: a pravedno e zatoa {to, postapuvaj}i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>-<br />
~in, sprema drugiot postapuvame taka kako {to toj toa go zaslu`il. 1252<br />
Vo taa smisla se izjasnuval i Mil: "Na~eloto spored koe sekomu treba<br />
da mu se dade o<strong>na</strong> {to go zaslu`uva, t.e. dobro za dobro isto o<strong>na</strong>ka kako<br />
zlo za zlo. 1253 Ako e dol`nost kon sekogo da se postapuva sprema negovite<br />
zaslugi, vra}aj}i dobro so dobro kako i potisnuvaj}i go zloto so<br />
zlo, toga{ od toa nu`no sleduva deka nie treba poeded<strong>na</strong>kvo dobro da<br />
postapuvame sprema site (ako toa nekoja povisoka dol`nost ne go zabranuva)<br />
koi toa od <strong>na</strong>s poded<strong>na</strong>kvo go zaslu`ile i deka op{testvoto<br />
treba poded<strong>na</strong>kvo dobro da postapuva sprema site onie koi toa od nego<br />
poded<strong>na</strong>kvo go zaslu`ile, t.e. koi toa apsolutno poded<strong>na</strong>kvo go zaslu`ile.<br />
Toa e <strong>na</strong>jvisokoto apstraktno merilo <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda. Spored toa merilo treba vo <strong>na</strong>jgolem mo`en stepen da<br />
se <strong>na</strong>so~eni site institucii i usilbite <strong>na</strong> site doblesni gra|ani." 1254<br />
Me|utoa, o<strong>na</strong> {to Mil go razlikuva od Kant i Hegel, se sostoi vo opredeluvaweto<br />
<strong>na</strong> moral<strong>na</strong> osnova <strong>na</strong> toa <strong>na</strong>~elo. Spored Mil, takvata moral<strong>na</strong><br />
dol`nost se zasnova vrz ed<strong>na</strong> u{te podlaboka moral<strong>na</strong> osnova,<br />
za{to neposredno proizleguva od prviot princip <strong>na</strong> moralot, a ne<br />
pretstavuva ednostaven logi~ki zaklu~ok od sekundarni ili izvedeni<br />
u~ewa. Taa e opfate<strong>na</strong> so samoto z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> korisnosta ili vo <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolema sre}a. Spored misleweto <strong>na</strong> moralistite i zakonodavcite<br />
ed<strong>na</strong>kvoto pravo <strong>na</strong> sekoj <strong>na</strong> sre}a go opfa}a i ed<strong>na</strong>kvoto pravo<br />
<strong>na</strong> site sredstva za postignuvawe <strong>na</strong> taa sre}a, osven ako neophodnite<br />
uslovi <strong>na</strong> ~ovekoviot `ivot i op{tite interesi so koi e opfaten int-<br />
1250<br />
Ibid, str. 55.<br />
1251<br />
Vidi: Primorac, I. op. cit. str. 56.<br />
1252<br />
Ibid, str. 56.<br />
1253<br />
Stjuart \z. Mil, op. cit. str. 67.<br />
1254<br />
Ibid, str. 68<br />
667
eresot <strong>na</strong> sekoj poedinec pretstavuvaat ograni~uvawe <strong>na</strong> taa maksima, a<br />
tie ograni~uvawa treba precizno da se opredelat. Kako i sekoja druga<br />
maksima <strong>na</strong> pravdata, taka ni ovaa, vo nikoj slu~aj ne se primenuva<br />
univerzalno, nitu se smeta za univerzalno primenliva. Naprotiv, taa<br />
se menuva spored razli~nite poimi koi sekoj poedinec gi ima za socijal<strong>na</strong>ta<br />
celesoobraznost. Me|utoa, sekoga{ koga se smeta za primenliva,<br />
taa se sfa}a kako diktat <strong>na</strong> pravdata. Se smeta deka dve li~nosti<br />
imaat pravo kon niv da se postapuva ed<strong>na</strong>kvo, osven koga nekoja priz<strong>na</strong>e<strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong> celishodnost go bara sprotivnoto. I zatoa, site socijalni<br />
need<strong>na</strong>kvosti koi pove}e ne se smetaat za celishodni dobivaat ne<br />
samo karakter <strong>na</strong> necelishodnost, tuku i karakter <strong>na</strong> nepravednost, i<br />
izgledaat tolku tiranski taka {to lu|eto se skloni da se zapra{aat <strong>na</strong><br />
koj <strong>na</strong>~in koga i da e, mo`ele da bidat dozvoleni. Celata istorija <strong>na</strong><br />
socijalnoto usovr{uvawe pretstavuva niza <strong>na</strong> promeni so koi, eden po<br />
drug nekoj obi~aj ili nekoja ustanova otkako se smetalo deka primarno<br />
se neophodni za socijal<strong>na</strong>ta egzistencija, sta<strong>na</strong>le univerzalno `igosani<br />
kako nepravda i tiranija. Toa be{e slu~aj so razlikata me|u robovite<br />
i slobodnite, me|u plemstvoto i slugite, patriciite i plebejcite.<br />
Toa }e bide slu~aj (vo opredelen del e ve}e i sega) i so aristokratijata<br />
spored bojata <strong>na</strong> ko`ata, rasata i polot. 1255<br />
4. Po seto ova od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> nekoi teoreti~ari <strong>na</strong> filozofijata<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> sepak se tvrdi deka pravdata i pravednosta e vrode<strong>na</strong> doblest,<br />
ne{to {to <strong>na</strong> ~oveka mu e dadeno od boga ili od prirodata, i deka<br />
e doblest po sebe, intrinsi~<strong>na</strong>, a ne instrumental<strong>na</strong> vrednost. Mojot<br />
kone~en stav vo ovoj pogled e deka pravdata ne e samovrednost, tuku se<br />
praktikuva samo koga nekoj ima interes od nea: da bide praveden kon<br />
drugite z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da se postapuva zaradi vozvra}awe so istata<br />
taa pravednost {to se o~ekuva od drugite kon sebe. Takviot stav e<br />
ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong> Timon: "Neque est aliquod bonum <strong>na</strong>tura, neque malum,<br />
sed haec arbitrio hominem dijudicantur" (Ni{to ne e nitu dobro ni lo{o<br />
od prirodata, tuku taa razlika ja <strong>na</strong>pravi ~ovekovoto mislewe). Vo taa<br />
smisla se izjasnuva i eden od ju<strong>na</strong>cite <strong>na</strong> [ekspir: "Ni{to ne e nitu<br />
dobro ni zlo, tuku takvo go pravi <strong>na</strong>{eto uveruvawe." 1256 Koga zboruva-<br />
1255<br />
Ibid, str. 68-70.<br />
1256 Dobroto i zloto ne se ni{to drugo, tuku ocenka <strong>na</strong> rezultatot od<br />
nekoe dejstvie ili propu{tawe. Spored Karnead nema nitu apsolutno dobro,<br />
ni apsolutno zlo. Za{to, koga ne{tata <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bi stoele taka, toga{ edno<br />
te isto dejstvie <strong>na</strong> site lu|e bi moralo da im bide dobro ili pravedno, odnosno<br />
moralno-negativno i sramotno. Taka i Aristotel, spored kogo emociite<br />
zavisat od toa {to go veruvame. Niv<strong>na</strong> postavka e deka nie <strong>na</strong>stanite gi ~uvstvuvame<br />
kako dobri ili lo{i soglasno sopstvenite procenki <strong>na</strong> tie <strong>na</strong>stani.<br />
Za toa razmisluvame <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in: vo ed<strong>na</strong> topla ve~er vie lesno oble-<br />
~en ~ekate vo red za teatar. Na rakata ~uvstvuvate ne~ii dopir. Ako e toa<br />
dopir <strong>na</strong> lice vo koj ste zaquben mo`e da go po~uvstvuvate kako ne{to mnogu<br />
668
me za pravdata, treba da zboruvame za odnosite {to ja so~inuvaat istata<br />
kako ramnote`a koja e razli~<strong>na</strong> vo zavisnost od niza okolnosti i<br />
elementi. Taka pravdata varira vo zavisnost od toa dali se raboti za<br />
pravdata od denes ili za pravdata <strong>na</strong> divjacite, za pravda od pred dve<br />
iljadi godini ili za o<strong>na</strong>a od idni<strong>na</strong>ta, za pravda {to e ovde ili za pravda<br />
{to e oddale~e<strong>na</strong> so iljadnici kilometri od <strong>na</strong>s, za pravda koja ja<br />
~uvstvuvaat decata ili za o<strong>na</strong>a {to ja ~uvstvuvaat vozrasnite ili starcite.<br />
Ednostavno pravdata ne mo`e da e ista za site lu|e, za site vremiwa,<br />
za site mesta. Taa vo prv red e zavis<strong>na</strong> od razli~nite mislewa koi<br />
kaj lu|eto proizleguvaat od razli~nite zabele`uvawa ili od vidot i<br />
brojot <strong>na</strong> vnesenite odnosi za nea, od kriteriumite (merilata) koi gi<br />
sozdavame za nea, od doblestite, strastite, nez<strong>na</strong>ewata, predrasudite,<br />
<strong>na</strong>vikite, karakterite, verskite ubeduvawa, du{evnite sostojbi, karakterot<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>stanite i okolnostite, obi~aite, moralnoto socijalno<br />
opkru`uvawe. 1257 Lu|eto, ~esto gi povrzuvaat ne{tata spored svoite<br />
talenti i poz<strong>na</strong>vawa. Site nie, pomalku ili pove}e ja igrame ulogata<br />
<strong>na</strong> kriti~ari <strong>na</strong> Apeles, 1258 i iako go poz<strong>na</strong>vame samo ~evelot, sudime<br />
za nogata, ili iako ja poz<strong>na</strong>vame samo nogata sleguvame i do ~evelot.<br />
Istoto se slu~uva i vo prisustvoto ili otsustvoto <strong>na</strong> soodvetni ~uvlagodno,<br />
duri i eroti~no. Ako e dopir <strong>na</strong> nekoe poz<strong>na</strong>to lice koe <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in<br />
vi dava do z<strong>na</strong>ewe nekogo da go propu{tite da pomine, mo`ebi nema da<br />
po~ustvuvate nikakvi emocii i samo }e se pomestite. Ako ve doprel nekoj nepoz<strong>na</strong>t<br />
mo`ebi }e po~ustvuvate deka vi popre~il, }e se <strong>na</strong>lutite ili }e po~uvstvuvate<br />
odbojnost. Celosno isto <strong>na</strong>draznuvawe <strong>na</strong> ko`ata mo`e da z<strong>na</strong>~i<br />
mnogu razli~ni ne{ta, zavisno od toa kako go procenuvate. Oatley, K. i Jenkins,<br />
J. Razumijevanje emocija, Slap, Zagreb, 2003, str. 13. I <strong>na</strong>{ stav e deka ne{to e<br />
dobro samo vo odnos <strong>na</strong> ne{to drugo. Da se z<strong>na</strong>e {to e dobro z<strong>na</strong>~i toa (dobro)<br />
da se razlikuva od nekoe zlo: da se z<strong>na</strong>e edno ne{to z<strong>na</strong>~i da se z<strong>na</strong>e razlikata<br />
me|u nego - kako dobro i ne{to drugo (kako lo{o). Vo taa smisla ~i<strong>na</strong>m treba<br />
da se tolkuva i izjavata <strong>na</strong> [ekspir: Nothing is either good or bad, but thinking<br />
makes it so. [ekspir, V. Hamlet, BIGZ, Beogard, 1972, str. 66.<br />
1257<br />
I <strong>na</strong>jmaloto poklopuvawe so odot, glasot, formaat, bojata <strong>na</strong> nekoj<br />
zlotvoren predmet, misleweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata zemja, konvedncio<strong>na</strong>lnosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>-<br />
{ite sogra|ani itn., seto toa vlijae <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot sud. Didro, D. O poreklu i prirodi<br />
lepoga, Rad, Beograd, 1962. str. 43).<br />
1258<br />
Apeles bil slaven slikar od vremeto <strong>na</strong> Aleksadar Makedonski.<br />
Toj ponekoga{ gi izlo`uval svoite sliki <strong>na</strong> javni mesta i skrien zad platnoto<br />
slu{al {to se zboruva za niv so cel da gi iskoristi opravdanite zabele`{i.<br />
Na toj <strong>na</strong>~in, ed<strong>na</strong>{ slu{<strong>na</strong>l nekakva zamerka za <strong>na</strong>slikaniot ~evel i<br />
taa podrobnost ja popravil <strong>na</strong> slikata. Me|utoa, utredenta konduraxijata<br />
po~n<strong>na</strong>l da kritikuva i mnogu drugi ne{ta <strong>na</strong> slikata, po {to Apeles izlegol<br />
od zad nea i mu rekol: "Konduraxijo, ti dr`i se do kondurite." Ovaa dosetka,<br />
kako latinska maksima podoc<strong>na</strong> e formulira<strong>na</strong> od Plinius: "Ne sutor ultra<br />
crepidam - Neka konduraxijata ne sudi podaleku od kondurite."<br />
669
stva i sposobnosti koi ne samo {to se razli~ni me|u lu|eto, tuku<br />
~esto se podlo`ni da golemi promeni i kaj samo edno isto lice. 1259 ^estopati<br />
sme skloni i <strong>na</strong>jpravednite ne{ata da gi izvrtime preku povrzuvawe<br />
so neprijantni ~uvstva. 1260 Ottamu ako go parafrazirame<br />
Didro - mo`ebi <strong>na</strong> svetot nema dvajca koi zabele`uvaat <strong>na</strong>polono isti<br />
odnosi vo edeno ne{to i koi go opredeluvaat kako pravedno vo ist<br />
stepen. 1261<br />
Vakviot stav ed<strong>na</strong>kvo be{e prisuten i kaj Jering, spored kogo<br />
doblesta (osobi<strong>na</strong> koja go krasi duhot <strong>na</strong> ~ovekot) ne ne{to kon {to<br />
treba da se te`ne kako kon dobro vredno samo po sebe. Takvata pretstava<br />
za doblesta, kon koja treba da se stremime bez nikakvi obziri kon<br />
nejzi<strong>na</strong>ta upotreblivost, kako {to zabele`uva Jering, ne bi ja razbrale<br />
<strong>na</strong>rodite od iskonskite periodi pa duri ni onie od po<strong>na</strong>prednite<br />
kulturni stepeni. Vo nivnite o~i vrednosta <strong>na</strong> doblesta se sostoela vo<br />
o<strong>na</strong> {to so nea bilo mo`no da se stori vo `ivotot. Doblesta <strong>na</strong> starite<br />
Normani bila hrabrosta i drskata odva`nost pri grabe`ite <strong>na</strong><br />
more, doblesta <strong>na</strong> starite Grci teles<strong>na</strong>ta podvi`nost i spretnost <strong>na</strong><br />
olimpiskite igri, pa duri i prepredenosta kako o<strong>na</strong>a <strong>na</strong> Odisej í e dava<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>grada. Toa bile doblesti koi <strong>na</strong>rodot gi priz<strong>na</strong>val i po~ituval,<br />
a pea~ite ja proslavuvaa. Koga ovie ju<strong>na</strong>ci <strong>na</strong> doblesti bi se pojavile<br />
vo dene{niot svet i bi ja pobarale svojata <strong>na</strong>grada za doblesta, nie verojatno<br />
nekoi od niv verojatno ved<strong>na</strong>{ bi gi uapsile, a drugite so nivnite<br />
ve{tini bi gi ispratile vo cirkus me|u akrobatite. 1262 Pravdata<br />
(kako slobodata, visti<strong>na</strong>ta i sl) e ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jgolemite vrednosti - doblest,<br />
i nema vrednost sama po sebe, tuku samo kako prakti~en interes<br />
za opstanokot <strong>na</strong> op{testvoto, kako uslov za dobroto <strong>na</strong> op{testvoto.<br />
Koga taa (ed<strong>na</strong>kvo kako i kaz<strong>na</strong>ta) pove}e ne bi bila potreb<strong>na</strong>, bi bilo<br />
neodgovorno koga op{testvoto i <strong>na</strong>tamu bi sakalo so nea da se slu`i.<br />
5. Nepravdata ne mo`e da se pravi kon sebe. Taa mo`e da mu se<br />
1259<br />
Na{ite setila i ~uvstva podle`at <strong>na</strong> postojani promeni: eden den<br />
nemame o~i, drug den lo{o slu{ame i od den vo den gledame, ~uvstvuvame, slu-<br />
{ame razli~no.<br />
1260<br />
Ako sakame {pansko vino treba samo da go ispieme so nekoe sredstvo<br />
za povra}awe, pa }e go mrazime duri i koga }e go pogledneme. Ne zavisi<br />
od <strong>na</strong>{ata volja dali }e ni bide ma~no ili ne: {panskoto vino sekoga{ e dobro,<br />
no <strong>na</strong>{ata sostojba ne e isto vo odnos <strong>na</strong> nego. Isto taka ovoj trem sekoga{<br />
e prekrasen, no vo nego moj prijatel go zagubil `ivotot. Vo ovoj trem pove}e<br />
ne ~uvstvuvam ubavi<strong>na</strong>: vo nego go gledam samo mojot prijatel kako ispu{ta<br />
du{a. Ovoj teatar ne presta<strong>na</strong>l da bide ubav otkako vo nego sum bil<br />
isvirkan, me|utoa jas ne mo`am ni da go zamislam, a u{ite se u{te da ne mi<br />
tat<strong>na</strong>t svire`ite <strong>na</strong> publikata. V. Didro, D. O poreklu i prirodi lepoga, Rad,<br />
Beograd, 1962. str. 42.<br />
1261<br />
Didro, D. O poreklu i prirodi lepoga, Rad, Beograd, 1962. str. 44.<br />
1262<br />
Jering, F. R. Ciq u pravu, CID Podgorica, 1998, str. 351.<br />
670
stori samo <strong>na</strong> drug (Alterum non leadere: Ne mu pre~i <strong>na</strong> drugiot, Po-<br />
~ituvaj gi tu|ite prava), no i toga{ samo ako drugiot istata ne ja saka -<br />
volenti non fit iniuria. 1263 A ako nepravdata se odnesuva <strong>na</strong> drug, toga{<br />
mora da se priz<strong>na</strong>e deka i pravdata ed<strong>na</strong>kvo se odnesuva samo <strong>na</strong> drug.<br />
Nie mo`eme da bideme pravedni samo sprema drug. No, kaj pravdata postoi<br />
ed<strong>na</strong> otstapka koja dlaboko mu e vsade<strong>na</strong> samo <strong>na</strong> ~ovekot, a koja<br />
proizleguva od negovoto sampo~ituvawe, od negovoto dostoinstvo. Vo<br />
ovaa smisla, veruvam sekoj }e se soglasi, deka nesoborliva visti<strong>na</strong> e<br />
deka so sila nekomu mo`e{ ne{to da mu zeme{, no so sila nikomu ni-<br />
{to ne mo`e{ da mu dade{. 1264 Vo taa smisla nitu <strong>na</strong> poedinecot, ni <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>rodot so sila ne mo`e da mu se dade pravda, a osobeno ne kakva i da e<br />
nepravda pod z<strong>na</strong>meto <strong>na</strong> pravda. Na ova mo`e da mi bide prigovoreno:<br />
pravdata ne korespondira so silata. So toa <strong>na</strong>polno bi se se soglasil,<br />
dokolku me uveri Buda 1265 deka vra}aweto so nepravda <strong>na</strong> nepravda ne e<br />
pravda. Na takvata pravda isklu~itelno pravo polaga dr`avata, {to<br />
z<strong>na</strong>~i vlasta. Me|utoa, tokmu taa pravda <strong>na</strong>j~esto se zloupotrebuva. Nesporen<br />
fakt e deka i pravdata inherentno sodr`i prime<strong>na</strong> ili barem<br />
zaka<strong>na</strong> so sila. Treba li, vpro~em, pouverliv dokaz deka vo ime <strong>na</strong><br />
1263<br />
Volenti non fit iniuria - Ulpianus (Ne mu se pravi nepravda <strong>na</strong> onoj koj<br />
ja saka). Nulla iniuria est, quae in volentem fiat- Ulpianus (Ne e nepravedno o<strong>na</strong><br />
{to nekomu bi mu se <strong>na</strong>pravilo so negova soglasnost). Nullam potest videi iniuriam<br />
accipere qui semel voluit - Paulus (Ne mo`e da se smeta deka trpi nepravda<br />
onoj koj ed<strong>na</strong>{ <strong>na</strong> toa se soglasil). Numquam volentibus dolus infertur - Ulpianus<br />
(Nikoga{ ne im se pravi nepravda <strong>na</strong> onie koi <strong>na</strong> nea se soglasuvaat). Quia<br />
nulla est iniuria, quae in volentem fiat - Ulpianus (Nema nepravda koja nekomu so<br />
negova soglasnost mu se pravi).<br />
1264<br />
Quod quique pro eo praestatur, invito non tribuitur - Ulpian ([to nekomu<br />
vo negov interes mu se dava, ne mo`e da mu se <strong>na</strong>metne protiv negovata volja.<br />
Nikomu ne mo`e da mu se dade bez negova soglasnost, protiv negova volja).<br />
Ili poi<strong>na</strong>ku - So sila sekomu mo`e{ da mu zeme{, no ne i da mu dade{. Toa se<br />
odnesuva i <strong>na</strong> pravdata: kaz<strong>na</strong>ta sekoga{ se ostvaruva so sila, <strong>na</strong>gradata, me-<br />
|utoa, ne e mo`<strong>na</strong> so sila.<br />
1265 Spored Buda (razbudeniot) - Siddhartha Gauema(563-483), prakti~niot<br />
moral mora da sodr`i pet du{evni sili i pet osnovni doblesti (da ne se<br />
ubiva nikoj koj e so duh obdareno su{testvo, da ne se zema ni{to {to ne ni e<br />
dadeno, da se vozdr`uva od raspu{ten `ivot, da ne se la`e i da se vozdr`uva<br />
od opojni pijaloci). Negovata etika ne vodi kon odmazda i toj e protiv kakva<br />
bilo prisilba ("Omrazata <strong>na</strong> ovoj svet nikoga{ ne se iskorenuva so omraza:<br />
omrazata se iskorenuva so neomraza"). Site nevolji mo`at da se odbijat so<br />
ubavi postapki: "So qubov pobedi ja luti<strong>na</strong>ta, so dobro zloto; skr`aviot pobedi<br />
go so golemodu{nost, a la`liviot so visti<strong>na</strong>." Fajfri}, @. Religija i smrt<strong>na</strong><br />
kaz<strong>na</strong>, Pravni `ivot, Beograd, 2002/9, str. 71.<br />
671
pravdata od ed<strong>na</strong> bo`em ili <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> demokratska vlast, 1266 zaradi<br />
simnuvawe <strong>na</strong> druga bo`em ili <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> <strong>na</strong>sil<strong>na</strong> vlast, vo dosega{-<br />
<strong>na</strong>ta istorija se <strong>na</strong>praveni <strong>na</strong>jgolemite nepravdi. 1267<br />
6. Pravda mu se obra}a <strong>na</strong> poedinecot <strong>na</strong>jprvo so maksimata: "Ne<br />
pravi mu go <strong>na</strong> drug o<strong>na</strong> {to ne saka{ tebe da ti go pravat - ne <strong>na</strong>{tetuvaj<br />
mu <strong>na</strong> drug (ne pravi mu {teta <strong>na</strong> drug)." Pritoa, ne treba posebno<br />
da se doka`uva deka sprotivno <strong>na</strong> {tetata e korista, koja ima ed<strong>na</strong>kvo<br />
mesto vo poimot <strong>na</strong> pravdata i se izrazuva so maksima: "Pravi mu go <strong>na</strong><br />
drug o<strong>na</strong> {to saka{ tebe da ti go pravat - pravi mu dobro <strong>na</strong> drug (bidi<br />
od korist za drug)." Pravda me|utoa í se obra}a i <strong>na</strong> dr`avata, isto<br />
taka so dve maksimi, so prvata: "Ne dozvoluvaj nikoj da mu <strong>na</strong>{tetuva<br />
<strong>na</strong> drug (da mu pravi {teta <strong>na</strong> drug)," i vtorata: "Dozvoli sekoj da mu<br />
koristi <strong>na</strong> drug (da mu pravi dobro <strong>na</strong> drug)."<br />
Pritoa, koga im se obra}a <strong>na</strong> poedinecot i <strong>na</strong> dr`avata so prvite<br />
maksimi, nepravda e pri~inetoto zlo, a pravda - vozvratenoto zlo:<br />
zloto so koe e vospostave<strong>na</strong> pravdata, so koe e poprave<strong>na</strong> store<strong>na</strong>ta nepravda.<br />
Ottamu, vra}aweto <strong>na</strong> zlo so zlo: pri~inuvaweto {teta zaradi<br />
store<strong>na</strong> {teta, se javuva vo dva vida: kako privat<strong>na</strong> odmazda - revan{<br />
(koga zloto go vozvra}a poedinecot) ili kako kaz<strong>na</strong> - odmazda (koga<br />
zloto go vozvra}a dr`avata). Toa vra}awe e srazmerno <strong>na</strong> zagubenoto<br />
ili pretrpenoto (<strong>na</strong> pretrpe<strong>na</strong>ta {teta ili stradawe), "vra}awe milo<br />
za drago," i vo su{ti<strong>na</strong> z<strong>na</strong>~i vozvrate<strong>na</strong> nepravda zaradi prethodno<br />
store<strong>na</strong> nepravda: negacija <strong>na</strong> negacijata, koja tokmu poradi toa stanuva<br />
pravda. Takvata pravda z<strong>na</strong>~i - zaguba, podnesuvawe (trpewe) <strong>na</strong><br />
istoto o<strong>na</strong> {to sme mu go storile <strong>na</strong> drug.<br />
Toga{ pak, koga pravdata im se obra}a <strong>na</strong> poedinecot i <strong>na</strong> dr`avata<br />
so vtorite maksimi, nepravda e nepri~inetoto dobro, a pravda<br />
vozvratenoto dobro. Ottamu, i vra}aweto <strong>na</strong> dobro so dobro: pri~inuvaweto<br />
korist zaradi store<strong>na</strong> korist se javuva vo dva vida: vo vid <strong>na</strong><br />
blagodarnost (koga dobroto go vozvra}a poedinecot) ili kako <strong>na</strong>grada<br />
(koga dobroto go vozvra}a dr`avata). Takvoto vra}awe z<strong>na</strong>~i - dobivka,<br />
vra}awe srazmerno <strong>na</strong> pri~netoto dobro, vra}awe srazmerno so dobienoto<br />
(primenoto), dobivawe <strong>na</strong> istata korist {to sme ja dale (storile,<br />
<strong>na</strong>pravle) <strong>na</strong> drug i vo su{ti<strong>na</strong> pretstavuva vozvrate<strong>na</strong> pravda zaradi<br />
prethodno store<strong>na</strong> pravda.<br />
1266<br />
Vo ovaa smisla dobro e da se potsetime <strong>na</strong> maksima <strong>na</strong> Hipi dvi`eweto<br />
od vremeto <strong>na</strong> voj<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> SAD vo Vijet<strong>na</strong>m, spored koja: demokratija e<br />
koga beliot ~ovek, go ispra}a crniot ~ovek, da se bori protiv `oltiot ~ovek,<br />
za zamjata {to ja ukrade od creveniot ~ovek. Ili mo`ebi <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a: demokratija<br />
e i koga dva idioti i eden psihijatar po iscrp<strong>na</strong> rasprava so glasawe odlu~uvaat<br />
koj e <strong>na</strong>jpameten od niv.<br />
1267<br />
Vo ovaa smisla e vpe~atliva izjavata <strong>na</strong> Xorx Bu{ za zagi<strong>na</strong>tite<br />
amerikanski vojnici vo Irak: "Zagi<strong>na</strong>a za pravda branej}i ja slobodata i ne<br />
umrea zaludno."<br />
672
I <strong>na</strong>rodot od <strong>na</strong>{ite prostori odam<strong>na</strong> ja definiral pravdata,<br />
tokmu vo <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta smisla. Toa go storil vo vid <strong>na</strong> kletva: "Sekomu<br />
spored srceto" {to }e re~e <strong>na</strong> toj {to pravi dobro, tolkavo dobro da<br />
vidi, a toj {to pravi zlo tolkavo zlo da go s<strong>na</strong>jde). Vo taa smisla se i<br />
izrekite: "Vra}awe milo za drago" kako i "Sî {to }e <strong>na</strong>pravi{ }e ti<br />
se vrati," ili {to bi se reklo - pravdata e bumerang. Prevedeno <strong>na</strong> svetoven<br />
jazik, su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenite <strong>na</strong>rodni izreki ostanuva ista -<br />
toj {to pravi dobro ili zlo, tolkavo zlo ili dobro od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drug,<br />
od <strong>na</strong>rodot ili od dr`avata da mu bide vrateno. Taka sfate<strong>na</strong>ta pravda<br />
vo op{testvoto ja ima istata o<strong>na</strong>a funkcija {to vo fizikata ja ima<br />
termostatot. 1268 Taa treba ja odr`uva zagreanosta <strong>na</strong> lu|eto za opredeleni<br />
povedenija. Taa e sredi<strong>na</strong> me|u premnogu ladnoto (ignorirawe <strong>na</strong><br />
op{testveniot `ivot) i premnogu `e{koto (prime<strong>na</strong> vo op{testveniot<br />
`ivot <strong>na</strong> te{ki nemoralni i protivpravni odnesuvawa). Taa go<br />
nivelira odnesuvaweto kon drugite lu|e so taa {to uka`uva <strong>na</strong> neispravnoto<br />
odnesuvawe kon drug, no ednovremeno i <strong>na</strong> posledicite {to<br />
so otstapuvawe od propu{taweto <strong>na</strong> opredeleno dejstvie {to se smeta<br />
za zlat<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong> sekoj mo`e da si go <strong>na</strong>vle~e vrz sebesi.<br />
So drugi zborovi, pravdata veli: "Ne pravi im go <strong>na</strong> drugite<br />
o<strong>na</strong> {to ne saka{ tebe da ti go pravat." O~igledno e deka ovaa maksima<br />
<strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon poedinecot ne opredeluva {to treba da pravi, tuku {to<br />
ne treba da pravi. So drugi zborovi, taa ne nudi aktivno povedenie,<br />
tuku pasivnost. Pritoa, visoko stoi i predupreduvaweto: vnimavaj da<br />
ne se sudri{ so moralot ili <strong>pravoto</strong>, za{to za o<strong>na</strong> {to e pravedno ili<br />
nepravedno i za koli~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> vozvratenoto ne odlu~uva{ ti, tuku za<br />
toa smetkata ja vodi drug - javnoto mislewe ili represivniot aparat<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. Ottamu, aktivnoto povedenie <strong>na</strong> poedinecot kon<br />
onie koi prethodno nemu mu <strong>na</strong>pravile dobro ili zlo, sakale toa da go<br />
priz<strong>na</strong>eme ili nî, samo posredno e opredeleno, odnosno samo pretpostaveno<br />
preku slednive maksimi: "Bidi dobar kon dobrite, no ne i predobar,<br />
za{to javnoto mislewe }e te proglasi za budala" i "Bidi lo{<br />
kon lo{ite, no ne i premnogu lo{, za{to vlasta }e te proglasi za krimi<strong>na</strong>lec."<br />
Ili, so drugi zborovi: "Bidi umeren vo odnesuvaweto kon<br />
site {to ti storile dobro ili zlo." Ottamu, nu`no proizleguva deka<br />
zaradi obezbeduvawe <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot i prav<strong>na</strong>ta sigurnost, pravdata<br />
vo startot e ograni~e<strong>na</strong> so vladea~kiot moral i vladea~koto pravo.<br />
Toa z<strong>na</strong>~i deka pravdata e idealizacija <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot: pravda<br />
e samo o<strong>na</strong> {to javnoto mislewe (koga e vo pra{awe moralot) i zak-<br />
1268<br />
"Vra}aweto srazmerno <strong>na</strong> primenoto e uslov za odr`uvawe <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta<br />
zaednica. Lu|eto sakaat ili da go vratat zloto, a ako toa ne e mo`no,<br />
toga{ toa se smeta za ropstvo - ili sakaat da vozvratat so dobro i ako do toa<br />
ne dojde, toga{ i do vra}awe ne doa|a. A zaemnite protivuslugi se tokmu o<strong>na</strong><br />
{to ed<strong>na</strong> zaednica ja odr`uva kako takva." Aristotel, op. cit. str. 123.<br />
673
onot (koga e vo pra{awe <strong>pravoto</strong>) go smeta za pravda. 1269 Spored toa,<br />
neizmer<strong>na</strong>ta `ed za permanentno zgolemuvawe <strong>na</strong> pravdata, {to }e re~e<br />
za pove}e prava, mo} i materijalni dobra i niv<strong>na</strong> pravil<strong>na</strong> distribucija<br />
me|u ed<strong>na</strong>kvite i need<strong>na</strong>kvite, ne mo`e da se ostvari neposredno<br />
so prezemaweto <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta regulativ<strong>na</strong> funkcija vo svoi race od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> poedinecot, tuku samo posredno preku zajaknuvaweto <strong>na</strong> javniot<br />
moral i <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, odnosno preku postojano usovr{uvawe <strong>na</strong> principite<br />
i pravilata <strong>na</strong> pravdata i nivno preto~uvawe vo javniot<br />
moral i <strong>pravoto</strong>. Toa e i razbirlivo ako se ima predvid faktot deka<br />
poedincite <strong>na</strong>jmalku se soglasuvaat vo toa {to e pravedno.<br />
Prethodniot zaklu~ok, me|utoa, ne go opravduva izostanokot <strong>na</strong><br />
pozitiv<strong>na</strong> formulacija <strong>na</strong> pravdata. Imeno, vo obi~niot jazik, pa i vo<br />
teorijata re~isi nepostoi, maksima <strong>na</strong> pravdata koja treba da glasi:<br />
"Pravi mu go <strong>na</strong> drug toa {to saka{ tebe da ti go pravat" - {to }e re~e<br />
- "Bidi dobar kon drugite, tolku kolku {to tie bi bile dobri kon<br />
tebe," i "Bidi lo{ kon drugite, tolku kolku tie bi bile lo{i kon<br />
tebe." Toa eklatantno poka`uva deka pravdata e ne{to <strong>na</strong>dvor od dosegot<br />
<strong>na</strong> poedinecot, <strong>na</strong>dvor od negovite aktivni <strong>na</strong>stojuvawa vo golem<br />
broj slu~ai samiot da opredeluva {to e nepravda i <strong>na</strong> svoj <strong>na</strong>~in da se<br />
reagira za nejzinoto ispravawe. Ottamu, ne mo`e da se negira maksimata<br />
deka pravdata e povrza<strong>na</strong> so silata <strong>na</strong> koja edinstveno i e ostaveno<br />
ne samo da ka`e {to e pravda, tuku i da ja izvr{uva. Toa e silata<br />
<strong>na</strong> javnoto mislewe ili silata <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. I <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong><br />
drugata im e ostaveno da bidat krajniot arbitar <strong>na</strong> pravdata. No,<br />
"`edta za pravda koja gi pottiknuva lu|eto da ostvarat ideal<strong>na</strong> dr`ava<br />
od svoite soni{ta, da se bu<strong>na</strong>t protiv nepravdata <strong>na</strong> opredeleni dela,<br />
opredeleni situacii, opredeleni institucii, dava dovolen pottik za<br />
<strong>na</strong>jvozvi{eni `rtvi, kako i za <strong>na</strong>lo{i nedela. Site protivnici izjavuvaat<br />
i se trudat da doka`at deka pravdata e <strong>na</strong> niv<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>." 1270 Ottamu,<br />
sosema vo pravo e Salmond koj veli - <strong>pravoto</strong> e spoj <strong>na</strong> silata i<br />
pravdata, ili Veber spored kogo <strong>pravoto</strong> e o<strong>na</strong> pravilo koe ima {ansa<br />
da bide sprovedeno vo `ivot so prisilba i obid vo dade<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong><br />
ramka da se ostvari pravda. 1271 Vpro~em, glavniot interes za pravdata<br />
proizleguva ottamu {to taa se sfa}a kako sredstvo so koe treba da go<br />
<strong>na</strong>dmine sudirot me|u pozitivnoto pravo kako zakonsko nepravo (pozitivnoto<br />
pravo kako oficielen obrazec <strong>na</strong> pravdata prifaten vo konkretnoto<br />
op{testvo), <strong>na</strong>sproti pravdata kako <strong>na</strong>dzakonsko pravo,<br />
odnosno koe treba da pridonese pravdata da stane izvor <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo. Nakratko, celta e dosegnuvawe <strong>na</strong> sostojba vo koja nema da<br />
1269<br />
Quid sit ius, et in quo consistit iniuria, legis est definire (Zakonot treba<br />
da opredeli {to e <strong>pravoto</strong> i vo {to se sostoi nepravdata).<br />
1270<br />
Pelerman, H. op. cit. str. 4.<br />
1271<br />
Vidi: Gurvitch, G. Sociologija, Naprijed, drugi svezak, Zagreb, 1966, str.<br />
196 i 202.<br />
674
va`i praviloto: Kade {to ima sila, nema pravda, tuku nemu sprotivnoto<br />
pravilo: Samo tamu kade {to ima sila, mo`<strong>na</strong> e pravda. 1272 Istorija<br />
vpro~em doka`a deka za pravda se borele samo malite i slabite,<br />
za{to pravdata sekoga{ bila <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> silnite. 1273 Sekoe drugo<br />
tvrdewe e ~ista utopija. Kako {to bez interes nema nikakvo dvi`ewe,<br />
taka bez sila ne mo`e da se vospostavi ni pravda. Pravdata ne smee da<br />
ostane bez sila (bez oru`je) protiv nepravdata. Pritoa, sosema e sfatlivo<br />
oddeluvaweto <strong>na</strong> silata <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast od pravdata, bidej}i<br />
dr`avata <strong>na</strong>j~esto <strong>na</strong>jdobro funkcionira spored formulata "Prost<br />
<strong>na</strong>rod sil<strong>na</strong> dr`ava," no sosema pogre{no e misleweto deka pravdata e<br />
mo`<strong>na</strong> bez sekakva sila. 1274 Naprotiv, pravdata e mo`<strong>na</strong> samo dokolku<br />
zad nea stoi sila, 1275 no samo o<strong>na</strong>a vistinskata sila - silata <strong>na</strong> javnosta.<br />
1272<br />
Nema ~ovek {to ne veli - treba da se bori{ za pravda. Zo{to da se<br />
boram? Za{to do nea ne mo`e da se dojde bez borba. Za{to taa <strong>na</strong>j~esto se iznuduva<br />
so sila?<br />
1273<br />
Hristijanstvoto smeta deka bog praveden. za{to e silen. Kako<br />
nekoj mo`e da vleze vo ku}a <strong>na</strong> silen i da mu ja ograbi poku}ni<strong>na</strong>ta ako <strong>na</strong>j<strong>na</strong>pred<br />
ne go vrze silniot (Matej, 12:29). Ottamu obi~<strong>na</strong>ta moral<strong>na</strong> sevst se<br />
dr`i do maksimata: Ako si silen ispravaj krivi drini (nepravdi). Ako ne si<br />
silen <strong>na</strong>u~i da |i trpi{ nepravdite. Vo ovaa smisla mo`e da se tvrdi i toa<br />
deka pravdata e nepristrasno op{testveno korisno povedenie koe za takvo go<br />
smeta op{testve<strong>na</strong>ta grupa koja ne gi donesuva zakonite, ili, pravda e povedenie<br />
koe grupata koja ne poseduva neophod<strong>na</strong> sila da go sprovede svoeto mislewe<br />
go smeta za osobenio dobro.<br />
1274<br />
Vo <strong>pravoto</strong> se ima merka, pa i prinudata! Nejzi<strong>na</strong> merka, kako i<br />
merka <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> voop{to, e pravdata. Prinudata mora da e praved<strong>na</strong>, {to<br />
z<strong>na</strong>~i mora da se koristi edinstveno za ispolnuvawe pravedni celi i vrz praved<strong>na</strong><br />
osnova. Praved<strong>na</strong> osnova <strong>na</strong> prinudata e odr`uvaweto <strong>na</strong> pravniot poredok<br />
i prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, za{to toa e pretpostavka za ostvaruvawe <strong>na</strong> idejata<br />
za pravda. Merkata <strong>na</strong> prinudata ja opredeluva principot <strong>na</strong> proporcio<strong>na</strong>lnost:<br />
taa treba da odgovata <strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> povreda <strong>na</strong> preavoto i <strong>na</strong> odgovornosta<br />
<strong>na</strong> poedinecot za takvata povreda. Kambovski, V. op.cit. str. 266. [to<br />
z<strong>na</strong>~at vakvite stojali{te ako ne celos<strong>na</strong> potvrda <strong>na</strong> izrekata: Kade {to ima<br />
sila ima pravda. Da se tvrdi deka prinudata, a toa z<strong>na</strong>~i silata treba da e<br />
praved<strong>na</strong> e ednoz<strong>na</strong>~no <strong>na</strong> tvrdeweto deka pravdata ne e mo`<strong>na</strong> bez silata, deka<br />
silata e pravda, odnosno deka taa sila dokolku e ka<strong>na</strong>lizira<strong>na</strong> e pravda.<br />
1275<br />
Prviot dokaz deka pravdata i silata ne mo`at edno bez drugo go<br />
<strong>na</strong>o|ame vo knigata za Jov, 40:3-4. kade gospod <strong>na</strong> Jov, koj se `ali deka ne gi zaslu`il<br />
negovata odmazda, mu veli: Saka{ li ti da go uni{ti{ mojot sud? saka{<br />
li mene da me osudi{ za da se opravda{ sebesi. Dali ti ima{ muskuli<br />
kako gospod? Grmi{ li so glasot kako toj? Vo Propovednik, 9:16, pi{uva deka<br />
e podobra mudrosta, odo{to silata, me|utoa vo Knigata za Jov, gospod ne poka-<br />
`uva nikakva mudrost tuku sila velej}i " Kade {to e stravot tamu e mudosta."<br />
(Jov, 28:28). Vo Knigata za Jov toj e pretstaven kako nemoralen tiranin. Od<br />
675
Za{to, ako pravdata se odnesuva <strong>na</strong> drug, a taka î, toga{ za{to poedincite<br />
<strong>na</strong> nea se povikuvaat samo koga li~no niv ili <strong>na</strong> nivnite bliski<br />
im e store<strong>na</strong> nepravda, a ne i koga nepravdata im e store<strong>na</strong> <strong>na</strong> drug,<br />
tuku toga{ se indiferentni. Zo{to sekoj se buni samo koga nemu (ili<br />
<strong>na</strong> negov blizok) mu e skr{en nosot, <strong>na</strong>male<strong>na</strong> platata i sli~no, a "uvo<br />
ne go boli" ili "oko ne mu trepnuva" koga toa mu e storeno <strong>na</strong> drug. Na<br />
ova pra{awe edinstveniot mo`en odgovori e: zatoa {to za izvr{uvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata i ispravawe <strong>na</strong> nepravdata isklu~itel<strong>na</strong>ta gri`a í e<br />
ostave<strong>na</strong> <strong>na</strong> dr`avata. Taa go ima "me~ot" (silata, sudstvoto) za da vospostavi<br />
pravda i da gi ispravi nepravdite (koga nepravdata pretstavuva<br />
pobiska ili podale~<strong>na</strong> opasnost i za mene ili za drug).<br />
Na krajot, ne mo`e da se prenebregne, a da ne se spomne i toa<br />
deka rezig<strong>na</strong>cijata od nesproveduvaweto <strong>na</strong> edno od poso~enite <strong>na</strong>~ela<br />
vodi kon pojava <strong>na</strong> treta maksima, koja za `al e i <strong>na</strong>jprisut<strong>na</strong> vo praktikata.<br />
Taa maskima glasi: "Pravi im go <strong>na</strong> drugite o<strong>na</strong> {to tie sakaat<br />
da ti go <strong>na</strong>pravat tebe, me|utoa stori im go toa prv." Ovaa maksima e<br />
sprotiv<strong>na</strong> <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravdata, <strong>na</strong> nejziniot ideal, me|utoa, za `al, e<br />
mnogu bliska do visti<strong>na</strong>ta.<br />
8. Zakonot (<strong>pravoto</strong>) ne pre~i <strong>na</strong> <strong>na</strong>praveno dobro da se vozvra-<br />
}a so dobro (<strong>na</strong> pravedno so pravedno). Zgora <strong>na</strong> toa, zakonot nema ni-<br />
{to protiv i <strong>na</strong> <strong>na</strong>praveno zlo da se vozvra}a so dobro (<strong>na</strong> nepravedno<br />
so pravedno), spored hristijanskoto <strong>na</strong>~elo: koj }e ti opali {amar,<br />
svrti mu go i drugiot obraz. 1276 Zakonot me|utoa, vo ime <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost<br />
ne dozvoluva samiot poedinec (privatno) <strong>na</strong> <strong>na</strong>praveno zlo da<br />
vozvra}a so zlo (<strong>na</strong> nepravedno so nepravedno). Spored toa, vo pozitivnoto<br />
pravo ne va`i praviloto spored koe nepravdata (zloto) ne treba<br />
da se trpi, tuku isto kako i pravdata (dobroto), treba da se vozvrati.<br />
Od ova pravilo postojat samo dva isklu~oci i toa samo ako se ispolneti<br />
to~no opredeleni uslovi kaj nu`<strong>na</strong>ta odbra<strong>na</strong> i kraj<strong>na</strong>ta nu`da. Vo<br />
ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, toj se pojavuva kako prirod<strong>na</strong> katastrofa koja udira <strong>na</strong>slepo bez<br />
da se potpre <strong>na</strong> pravednosta, a od druga stra<strong>na</strong> saka da go sakat i da go obo`avaat<br />
kako praveden.<br />
1276<br />
Isus vo svojata beseda <strong>na</strong> Gorata veli: "Ste ~ule deka e ka`ano:<br />
Oko za oko, zab za zab, a jas vi velam da ne se branite od zloto, tuku ako nekoj<br />
te udri po tvojot desen obraz, svrti mu go i drugiot; i koj saka da se sudi so<br />
tebe i ko{ulata tvoja da ti ja zeme, podarimu ja i <strong>na</strong>metkata. I ako te prisili<br />
nekoj eden sat, idi so nego dva. Koj bara od tebe, podaj mu; i koj saka da mu pozajmi{,<br />
ne odre~uvaj mu. Ste ~ule deka e ka`ano "qubi go bli`niot svoj i mrazi<br />
go neprijatelot svoj." A jas vi velam qubejte go neprijatelite svoi, blagoslovuvajte<br />
gi onie koi ve kol<strong>na</strong>t, pravete im dobro <strong>na</strong> onie koi ve mrazat i<br />
molete mu se <strong>na</strong> gospod za onie koi ve go<strong>na</strong>t (Evangelie po Meteja, Glava 5). Vo<br />
ovaa smisla e i izrekata <strong>na</strong> Diogen: "Dve ne{ta ~ovekot mora da <strong>na</strong>u~i da gi<br />
trpi ako saka `ivotot da ne bu bide nepodnosliv: lo{oto vreme i ~ove~kata<br />
nepravda."<br />
676
site osta<strong>na</strong>ti slu~ai, vozvra}aweto <strong>na</strong> nepravda so nepravda, so ~uvstvo<br />
za mera, e ostaveno preku sopstven prisilen aparat da go pravi samo<br />
dr`av<strong>na</strong>ta vlast. Toa zboruva deka pravdata e ograni~e<strong>na</strong> pravda. Koj e<br />
kriteriumot za toa? Istiot onoj {to va`i za sekoj poedinec, va`i i za<br />
dr`avata: istoriski izgradenoto odmeruvawe <strong>na</strong> interesite - op{tata<br />
dobivka da se nivelira so op{tata zaguba od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> nepristrasen<br />
subjekt. I tuka nema ni{to lo{o. Lo{o e samo, a za `al tokmu toa {to<br />
od pamtivek e pravilo, {to dobivkata od pravednoto se prisvojuva od<br />
malkumi<strong>na</strong> vo ime <strong>na</strong> site, i obratno, {to zagubata od nepravednoto se<br />
rastovaruva od grbot <strong>na</strong> malkumi<strong>na</strong> i im se tovari <strong>na</strong> site.<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, kako {to ispravno se zabele`uva vo literaturata,<br />
fakt e deka sî pove}e e te{ko da se bide praveden vo nepraveden<br />
svet i sprema nepravedni lu|e koi ~estopati imaat sprotivstaveni<br />
sfa}awa i vrednosti za merkite i <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> povedenieto, `ivotot i<br />
rabotata. Ottamu, bez ogled kolku i da se pou~uva sprotivnoto, polo`bata<br />
(materijal<strong>na</strong>ta i op{testve<strong>na</strong>ta), ugledot, uspehot i popularnosta,<br />
mnogu retko i te{ko mo`at da se stek<strong>na</strong>t so li~ni doblesti i rezultati<br />
<strong>na</strong> sopstveniot trud, odnosno seto toa daleku pobrgu, polesno i<br />
pouspe{no mo`e da se postigne so <strong>na</strong>sledstvo (ne samo <strong>na</strong> imot!), so<br />
privilegii, so korupcija, so vrski, so licemerie, so poltronstvo, pa i<br />
so krimi<strong>na</strong>l ili akti koi se <strong>na</strong> rabot <strong>na</strong> krivi~ni dela. Nakratko<br />
pretpostavkite i uslovite za postignuvawe <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta pravda 1277 sî<br />
se pomali, a pre~kite sî pogolemi i pomnogubrojni. No, {to e <strong>na</strong>jte{-<br />
ko i sî popou~no, vo takvi okolnosti mo}ta <strong>na</strong> ~ovekovata volja i aktivnostite,<br />
pa i slobodata vo izborot <strong>na</strong> celta, stanuvaat se poslabi i sî<br />
pove}e zavisat od mestoto, vremeto i sostojbite vo koi lu|eto `iveat<br />
i deluvaat. Seto toa predizvikuva: sprotivnostite <strong>na</strong> interesite i<br />
postapkite da stanuvaat se pogolemi, a razgrani~uvawata me|u socijalno<br />
pravednoto i socijalno nepravednoto sî pove}e da se zamati: posebnite<br />
odnosno poedine~nite interesi (li~ni, semejni, srodni~ki, profesio<strong>na</strong>lni,<br />
kastinski, partiski i sl) da <strong>na</strong>dvladuvaat <strong>na</strong>d op{tite<br />
interesi <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta zaednica, i ottamu vo sekoe dejstvie pove}e<br />
da se sakaat i baraat srodnici odo{to sorabotnici; lakomosta, egoiz-<br />
1277<br />
Socijal<strong>na</strong>ta pravda e sostojba vo koja mnozinstvoto ili site ~lenovi<br />
<strong>na</strong> op{testvoto imaat isti osnovni prava, mo`nosti, obvrski i socijalni<br />
benificii. Takvata pravda e streme` kon postignuvawe sostojba <strong>na</strong> pravilno<br />
(dobro, ispravno) raspredeleni (ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite, need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite)<br />
prava i dol`nosti, mo}, mo`nosti i socijalni benificii (op{testveni<br />
dobra)! Socijal<strong>na</strong>ta pravda e ideja za eti~kata vrednost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Vo ovaa smisla pravdata pretstavuva vrednosno <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> raspredelba koe<br />
opredeluva kolu dobra i kolku tovari, odnosno prava i obvrski, treba da im<br />
se dade <strong>na</strong> subjektite <strong>na</strong> op{testvenite odnosi. So ogled <strong>na</strong> toa {to raspredelbata<br />
preku zakonite ja vr{i dr`avata, o~igledno e deka me|u pravdata i<br />
<strong>pravoto</strong> postoi neraskinliva vrska.<br />
677
mot primitivizmot i eksploatacijata (od site oblici i od sekogo) da<br />
stanuvaat se poprisutni, a tie sekoga{ se prvoklas<strong>na</strong> opasnost za op{-<br />
testvoto i za sorabotkata me|u lu|eto i ottamu sekoga{ <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong><br />
socijal<strong>na</strong>at pravda; takvite i sli~ni negativnosti ili voop{to ne se<br />
otkrivaat ili zgora <strong>na</strong> toa post festum sî pove}e se zata{kuvaat, <strong>na</strong>mesto<br />
od<strong>na</strong>pred da se spre~uvaat; da rastat i da se mno`at raznovidnite<br />
privilegii iako sekoja privilegija e op{testveno nepraved<strong>na</strong>; site<br />
deklaracii za socijal<strong>na</strong>ta pravda, a site takvi vetuvawa se dadeni pod<br />
odredeni pretpostavki (ex suppositione), vistinskite okolnosti sekojdnevno<br />
gi demantiraat. 1278<br />
9. Ottamu, ne e slu~ajno {to Jering kako odgovor <strong>na</strong> pra{aweto<br />
- koj motiv mo`e da ja <strong>na</strong>vede vlasta da se pot~inuva <strong>na</strong> zakonot? sosema<br />
ispravno tvrde{e - istiot onoj motiv koj e dovolen ~ovekot da go <strong>na</strong>vede<br />
da se sovladuva sebesi: interesot. Samosovladuvaweto samoto se<br />
isplatuva. Kako {to gradi<strong>na</strong>rot go neguva drvoto {to go zasadil, taka<br />
vlasta go neguva <strong>pravoto</strong>: tie toa drvo ne go neguvaat zaradi nego, tuku<br />
zaradi samite sebe, i dvajcata z<strong>na</strong>at deka okolu nego mora da se gri`at<br />
i da go {tedat ako toa treba da donese plod i deka plodovite }e gi <strong>na</strong>gradat<br />
tie usilbi. Samo tamu kade {to dr`av<strong>na</strong>ta vlast samata go po-<br />
~ituva poredokot koj go propi{ala toj poredok steknuva prav<strong>na</strong> sigurnost,<br />
samo tamu kade {to vladee <strong>pravoto</strong> uspeva <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta blagosostojba,<br />
cvetaat trgovijata i za<strong>na</strong>etite, samo tuka o<strong>na</strong>a moral<strong>na</strong> i duhov<strong>na</strong><br />
sila koja se <strong>na</strong>o|a vo <strong>na</strong>rodot se razviva do svojata celos<strong>na</strong> sila.<br />
Pravoto e dobro sfate<strong>na</strong> politi~ka sila - ne kusogleda politika posvete<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> eden moment, <strong>na</strong> momenten interes, tuku dalekovid<strong>na</strong> politika<br />
koja gleda vo idni<strong>na</strong>ta i razmisluva za krajot. Uslov za ovaa politika<br />
e samosovladuvaweto. Me|utoa, samosovladuvaweto kako kaj poedinecot<br />
taka i kaj dr`av<strong>na</strong>ta vlast e pra{awe <strong>na</strong> ve`ba, potrebni se vekovi<br />
dodeka dr`av<strong>na</strong>ta vlast, poa|aj}i od to~ka <strong>na</strong> neograni~e<strong>na</strong> sila po<br />
dolgo kolebawe i povremeno vra}awe kon svoeto prvobitno povedenie,<br />
ne dospee do cvrsto i ne<strong>na</strong>ru{eno pridr`uvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. 1279<br />
1278<br />
Tinti}, N. Socijal<strong>na</strong> pravda (od ideje, ideologije i teorije do prakse) u pojedinim<br />
dr`avama i <strong>na</strong> me|u<strong>na</strong>rodnoj razini, Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu,<br />
Zagreb, 1984/3-4, str. 247.<br />
1279 Jering, F. R. op. cit. str. 169. Vo taa smisla treba da se sfati i razmisluvaweto<br />
<strong>na</strong> Karl Poper. Spored nego, <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> liberalizmot bara<br />
ograni~uvawata <strong>na</strong> individualnite slobodi koi so op{testveniot so`ivot<br />
stanuvaat neizbe`ni po mo`nost ramnomerno da se podelat (Kant) i po mo`nost<br />
da se <strong>na</strong>malat. No kako toa apriorno <strong>na</strong>~elo da se primeni vo praktikata?<br />
Dali da go spre~ime pijanistot da ve`ba ili pak negoviot sosed da u`iva<br />
vo mirnoto popladne? Site takvi problemi mo`at da se re{at samo so povikuvawe<br />
<strong>na</strong> postoj<strong>na</strong>ta tradicija i obi~aite - so povikuvawe <strong>na</strong> tradicio<strong>na</strong>lnoto<br />
~uvstvo za pravda, <strong>na</strong> op{toto pravo, kako {to toa se <strong>na</strong>rekuva vo Anglija<br />
i <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to nepristrasniot sudija go priz<strong>na</strong>va kako pravedno. Ottamu<br />
678
Negovite stavovi <strong>na</strong>o|aat potvrda vo sovremeniot razvoj <strong>na</strong> novata<br />
<strong>na</strong>u~<strong>na</strong> discipli<strong>na</strong> <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> kultura <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Imeno, treba{e<br />
da pomi<strong>na</strong>t 150 godini da se sfati deka zaradi postignuvawe <strong>na</strong> vistinskata<br />
pravda ima golema potreba od afirmacija <strong>na</strong> kultura <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Vo taa smisla denes se veli: Najednostavno ka`ano, kulturata <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
prava e postapuvawe zasnovano vrz uveruvaweto deka sekoe ~ove~ko<br />
su{testvo poseduva vrodeno dostoinstvo i prava, koi ne mu gi podarila<br />
dr`avata. Idelano bi bilo koga vakvoto povedenie bi bilo avtonomno<br />
i ne bi bilo posledica <strong>na</strong> nikakva prisilba nitu <strong>na</strong> zaka<strong>na</strong> so<br />
kaz<strong>na</strong>. Vo op{etstvoto kade {to vakvoto povedenie dominira nepo~ituvaweto<br />
<strong>na</strong> ~ovekovite prava bi bilo neprifatlivo, barem za pogolemiot<br />
del <strong>na</strong> negovite gra|ani. Tie koi ne gi po~ituvaat ~ovekovite<br />
prava bi bile podvedeni <strong>na</strong> op{etstveni sankcii. Tie koi gi po~ituvaat<br />
i sekoj koj postapuva vo soglasnost so <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> ~ovekovite prava<br />
bi imale op{testve<strong>na</strong> podr{ka. Po~ituvaweto <strong>na</strong> ~ovekovite prava<br />
bi bilo pravilo, a nepo~ituvaweto isklu~ok.<br />
Pritoa, kako glavni simptomi za nedostigot <strong>na</strong> kulturata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> vo teorijata lucidno se zabel`uvaat slednite okolnosti:<br />
1 0 Nepostoewe <strong>na</strong> svest za toa deka ~ovekovite prava postojat i<br />
nivnoto negirawe. Negiraweto <strong>na</strong> ~ovekovite prava ne e samo rabota<br />
<strong>na</strong> nez<strong>na</strong>ewe i nedostig <strong>na</strong> obrazovanie, tuku posledica i <strong>na</strong> kolektivisti~kata<br />
tiranija <strong>na</strong>d liberalnite i individualisti~kite<br />
streme`i <strong>na</strong> poedinecot. Na biv{ite jugoslovenski prostori toa se<br />
manifestira{e kako zvani~<strong>na</strong> doktri<strong>na</strong>, kako kolektivisti~ka ideologija,<br />
vo smisla <strong>na</strong> ideolo{ki otpor od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> rabotni~kata klasa<br />
(podoc<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>cijata) kon individuata. Sprema individualnite prava<br />
se gleda{e kako <strong>na</strong> ne{to subverzivno, kako <strong>na</strong> ne{to {to mu e tu|o <strong>na</strong><br />
op{testveniot i politi~kiot sistem. Toa ~esto se potkrepuva{e i so<br />
tvrdewata deka ~ovekovite prava vo odredeni dr`avi se samo prazni<br />
frazi, paroli, a ne ne{to {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> im se podaruva <strong>na</strong> lu|eto.<br />
2 0 Nepoz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> sopstvenite prava i pomiruvawe so nivnoto<br />
kr{ewe (nez<strong>na</strong>ewe i rezig<strong>na</strong>cija). Vo mnogu sredini lu|eto ne se<br />
svesni za svoite prava osobeno koga }e dojdat vo sudir so drugi avtoriteti<br />
koi li~at <strong>na</strong> semejnite - so verski i politi~ki avtoriteti.<br />
3 0 Nedostig <strong>na</strong> samodoverba koga e vo pra{awe ostvaruvaweto <strong>na</strong><br />
pravata. Golem problem e toa {to mnogumi<strong>na</strong> i pokraj verbata deka ~ovekovite<br />
prava postojat mislat deka nivnoto ostvaruvawe e mo`no<br />
samo so potkup i vrski so mo}ni lu|e.<br />
{to site zakoni mo`at da postavuvaat samo op{ti <strong>na</strong>~ela, tie mora da se tolkuvaat<br />
za da mo`at da se primenuvaat. No, i za tolkuvaweto se potrebni nekoi<br />
<strong>na</strong>~ela od sekojdnev<strong>na</strong>ta praktika koi mo`e da gi razviva samo `ivot<strong>na</strong>ta tradicija.<br />
Seto toa posebno va`i za krajnite i voop{teni <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> liberalizmot.<br />
Ottamu, racio<strong>na</strong>listi~ki planira<strong>na</strong> dr`ava koja vo osnova e tabula rasa<br />
bez nikakva tradicija ne e mo`<strong>na</strong>, toa e liberal<strong>na</strong> utopija.<br />
679
4 0 Ramnodu{nost sprema pravata <strong>na</strong> drugite i nespremnosta tie<br />
da se bra<strong>na</strong>t (nedostig <strong>na</strong> solidarnost). Za razlika od odbrambenoto<br />
zdru`uvawe <strong>na</strong> lu|eto koga <strong>na</strong> sli~en <strong>na</strong>~in se ~uvstvuvaat zagrozeni,<br />
po{iroka solidarnost skoro i da izostanuva. Ed<strong>na</strong> od tie pri~ini e<br />
stravot od vlasta. Ottamu, <strong>na</strong>stavnicite ne im se pridru`uvaat <strong>na</strong><br />
penzionerite, penzionerite <strong>na</strong> studentite, studentite <strong>na</strong> rabotnicite,<br />
mnozinstvoto <strong>na</strong> malcinstvoto itn.<br />
5 0 Diskrimi<strong>na</strong>cijata vo pogled <strong>na</strong> imatelite <strong>na</strong> prava. Periodot<br />
koga so dr`av<strong>na</strong>ta propaganda se potiknuva{e omrazata sprema drugite<br />
i razli~nite, ostavi za posledica zasiluvawe <strong>na</strong> uverenieto deka onie<br />
koi pripa|aat <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta grupa (osobeno <strong>na</strong> verska i <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>)<br />
treba da imaat privilegira<strong>na</strong> polo`ba - da imaat pogolemi prava od<br />
osta<strong>na</strong>tite (osobeno ako `iveat "<strong>na</strong> svoe," vo dr`avata koja im pripa|a).<br />
Sta<strong>na</strong> sosema prifatlivo deka kolektivnite ili individualnite<br />
prava se rezervirani samo za domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>ta grupa, dodeka osta<strong>na</strong>tite<br />
mora da gi zaslu`at so toa {to }e sta<strong>na</strong>t "lojalni" <strong>na</strong> dr`avata koja e<br />
sopstvenost <strong>na</strong> vladea~kiot <strong>na</strong>rod. Toa e karakteristi~no za stavot<br />
kon malcinstvata ~ii pripadnici se delat <strong>na</strong> "~esni", z<strong>na</strong>~i pomireni<br />
so svojata inferior<strong>na</strong> polo`ba, i "drski," koi insistiraat <strong>na</strong> ramnopravnost.<br />
Poslednoto kone~no doveduva do poz<strong>na</strong>tite neprijatni reakcii<br />
koga ~lenovite <strong>na</strong> povredenite grupi i nivnite predvodnici }e zapo~<strong>na</strong>t<br />
da se vklu~uvaat vo beskone~<strong>na</strong> igra <strong>na</strong> doka`uvawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta<br />
superiornost vo pogled <strong>na</strong> poredokot i kulturata i da izmisluvaat<br />
"<strong>na</strong>u~ni dokazi" za nea. 1280<br />
II POIM NA PRAVDA - VTOR ^EKOR<br />
1. Ako <strong>pravoto</strong> e ozakoneta volja <strong>na</strong> vladea~kata klasa ili <strong>na</strong><br />
site, ili barem <strong>na</strong> mnozinstvoto od gra|anite, toga{ pravdata ne e ni-<br />
{to drugo, tuku niv<strong>na</strong> neozakoneta volja za regulirawe <strong>na</strong> opredelni<br />
odnosi i sostojbi <strong>na</strong> gra|anite, odnosno ne e pravo. Se {to e pravedno<br />
<strong>na</strong>jprvo se javuva kako moral, a potoa se pretvora vo pravo osven ako se<br />
raboti za odnosi i sostojbi za koi ne e upatno toa da se stori.<br />
Vo prav<strong>na</strong>ta filozofija se veli deka pravdata e majka <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
odnosno se {to e pravno, moralo prethodno da bide pravedno. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>,<br />
pravnite normi se ozakoneti moralni normi, iako e to~<strong>na</strong><br />
okolnosta deka me|u niv se pomesteni i ozakoneti eti~ki neutralni<br />
normi. Me|utoa, ako gi ostavime <strong>na</strong>stra<strong>na</strong> eti~ki neutralnite normi<br />
koi za <strong>na</strong>s ovde ne se interesni, mo`e da se konstatira slednoto: 1 0 so<br />
pravnite normi se reguliraat povedenijata so koi se gradat odnosite<br />
me|u lu|eto i velime ne e pravno, nezakonito e ne{to da se pravi ili<br />
propu{ta da se pravi, i deka 2 0 so moralniote normi isto taka se regu-<br />
1280<br />
Dimitrijevi}, V. Kultura i ljudska prava, Kultura i ljudska prava, Beogradski<br />
centar za ljudska prava, Beograd, 2002, str. 9-13.<br />
680
liraat povedenija <strong>na</strong> lu|eto i velime ne e moralno da se la`e, da ne se<br />
ispolnuvaat vetuvawata i da ne se vra}a pozajmenoto.<br />
Vo {to e toga{ razlikata me|u moralot i <strong>pravoto</strong>? Za taa cel<br />
}e se poslu`am samo so edno pravo - so krivi~noto pravo. Spored mene,<br />
taa razlika se sostoi samo vo intenzitetot <strong>na</strong> za{titenite interesi<br />
(dobra, vrednosti i odnosi). Za{titata <strong>na</strong> opredeleni interesi e pomeste<strong>na</strong><br />
vo krivi~noto pravo, za razlika od za{titata <strong>na</strong> drugi interesi<br />
koi ostanuvaat i treba da osta<strong>na</strong>t samo vo ramkite <strong>na</strong> moralot. Za prvite<br />
e potreb<strong>na</strong> zasile<strong>na</strong>, a za vtorite poslaba za{tita. Krivi~noto<br />
pravo ja odzema od moralot normata "ne ubivaj," za{to `ivotot <strong>na</strong> ~ovekot<br />
e su{tvestven interes koj ne mo`e da se obezbedi bez prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
krivi~ni sankcii, no ne i normata "ne la`i," za{to ~esta mo`e da se<br />
obezbedi bez prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> sankciite od oblasta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, tuku za toa<br />
se dovolni i moralnite sankcii. Za z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> za{titeniot interes<br />
se vodi smetka duri i vo samoto pravo pa ottamu imame razli~ni sankcii<br />
za storeno krivi~no delo od onie za prekr{ok. Nakratko, celta <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> i moralot e ed<strong>na</strong>: da se spre~at nepravednite, a toa z<strong>na</strong>~i negativnite<br />
povedenija <strong>na</strong> ~ovekot koi predizvikuvaat <strong>na</strong>ru{uvawa <strong>na</strong> interesite<br />
(dobrata, vrednotite i odnosite) vo op{eststvoto. So ogled <strong>na</strong><br />
toa {to se uvidelo deka lu|eto nemaat vsadeno nitu ~uvstvo ni um koi<br />
sekoga{ nepogre{ivo }e gi vodat kon odbirawe <strong>na</strong> dejstvuvawe (povedenie)<br />
koe e pravedno, zapo~<strong>na</strong> potragata po lekot {to }e ja izlekuva<br />
bolesta <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong> "nedostatok <strong>na</strong> ~uvstvo <strong>na</strong> pravednost" (lack of justice<br />
sense). Ako ne{to treba da se lekuva treba da se iz<strong>na</strong>jde lekot koj deluva<br />
<strong>na</strong> pri~inite <strong>na</strong> bolesta. Ako pri~i<strong>na</strong>ta e vo ~uvstvata treba da<br />
se <strong>na</strong>jde lekot {to }e gi izlekuva ili }e gi razvie ~uvstvata, ako e pri-<br />
~i<strong>na</strong>ta umot, toga{ treba da se <strong>na</strong>jdat medikamenti samo za o<strong>na</strong> {to doveduva<br />
do podobruvawe <strong>na</strong> umot. No, kako da se pro<strong>na</strong>de toj lek koga dve<br />
lica so ed<strong>na</strong>kvi ~uvstva i ed<strong>na</strong>kov um, need<strong>na</strong>kvo se odnesuvaat pa taka<br />
edniot ne vr{i, a drugiot vr{i nepravdi. [to e pri~i<strong>na</strong>ta koga od dve<br />
deca, od ista majka rodeni, ed<strong>na</strong>kvo hraneti i zgri`eni, ed<strong>na</strong>kvo vospituvani,<br />
ednoto postojano la`e, a drugoto e primer za doblesen karakter.<br />
Da ne im e toa od gospod? Ne }e da î. Da ne im e toa od poi<strong>na</strong>kvoto<br />
varewe <strong>na</strong> `eludnikot? Toa e samo nedoka`a<strong>na</strong> pretpostavka. Mo`ebi<br />
pri~i<strong>na</strong>ta e vo toa {to ednoto dete ima prirodno zatapeno ~uvstvo za<br />
qubov? Sî u{te se istra`uva. Mo`ebi e nekoja gre{ka vo vospituvaweto?<br />
Mo`ebi, koj li }e z<strong>na</strong>e? I nikoj ne e vo pravo, za{to lekot e<br />
delotvoren samo ako se otkrie vistinskata pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> bolesta <strong>na</strong>re~e<strong>na</strong><br />
vr{ewe nepravda. No, {to da se pravi koga pri~i<strong>na</strong>ta sî u{te ne<br />
e duri ni povidok. Zarem da se otka`eme i da priz<strong>na</strong>eme sekade deka<br />
osven vo ovaa sfera ni{to ne mo`e da se stori. Sigurno e deka ne.<br />
Traba da se istra`uva, a toa <strong>na</strong>tamu se pravi. Psiholozi, neupropsiholozi,<br />
lekari, geneti~ari, pedagozi, andragozi, sociolozi, pravnici,<br />
eti~ari, kriminolozi, filozofi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i koj u{te ne go barat<br />
odgovorot <strong>na</strong> pri~inite <strong>na</strong> nepravdata. Nekoi od niv duri pretendi-<br />
681
aat deka pro<strong>na</strong>o|aweto <strong>na</strong> lekot e isklu~itelno nivno podra~je i deka<br />
samo tie mo`at da dojdat do visti<strong>na</strong>ta. Me|u niv se istaknuvaat eti~arite.<br />
Tie zapo~<strong>na</strong>a i nitu denes ne se otka`uvaat od upor<strong>na</strong>ta potraga<br />
po odgovorot <strong>na</strong> pra{awata za pravdata i nepravdata. No, nesupehot vo<br />
iz<strong>na</strong>o|aweto <strong>na</strong> pri~inite gi dovede samo do ramni{teto <strong>na</strong> ubla`uvawe<br />
<strong>na</strong> posledicite so povikuvaweto <strong>na</strong> pomo{ <strong>na</strong> pofalbata i prekorot.<br />
Vo se drugo i <strong>na</strong>tamu tapkaat vo mesto: za{to pravednosta/nepravednosta<br />
ja baarat isklu~ivo vo subjektiv<strong>na</strong>ta sfera <strong>na</strong> ~ovekovoto<br />
povedenie. Niv, kako {to vidovme, voop{to ne gi interesiraat op{testvenite<br />
vlijanija. Rezultatot izosta<strong>na</strong> i kaj kriminolozite, no tie<br />
barem uka`aa <strong>na</strong> kompleksnite okolnosti <strong>na</strong> problemot nepravda. Tie<br />
sfatija deka pokraj vo subjektivnoto, pri~inite <strong>na</strong> nepravdata mora da<br />
se bara i vo objektivnoto vlijanie <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>ta.<br />
2. Problemot ostanuva, iako e re{liv. ^ovekot se razlikuva<br />
spored <strong>na</strong>dvore{nosta. Dali sum povisok ili ponizok, ubav ili grd,<br />
toa ne zavisi od mojata volja, toa mi e dadeno od prirodata. Vo ovaa<br />
sfera ~ovekot e sklon da ka`e deka prirodata mu sozdala nepravda<br />
{to se rodil so nedostatoci, no i golema usluga {to ne se rodil kako<br />
majmun. Toa e ne{to {to ne zavisi nitu od nego, nitu od drugite (op{-<br />
testvoto). Ottamu, moralot i <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong>stojuvaat da gi zapostavat tie<br />
razliki, za{to se veli za pravdata e va`no dali nekoj se rodil kako<br />
~ovek i deka kako ~ovek e ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> sekoj drug ~ovek bez ogled <strong>na</strong> pridrodnite<br />
prednosti ili nedostatoci. Moralot i <strong>pravoto</strong> ne se interesiraat<br />
koj e povisok ili ponizok, koj ima pogolem ili pomal bubreg,<br />
koj e poubav ili pogrd za ottamu da im opredeli poi<strong>na</strong>kvi barawa i poi<strong>na</strong>kov<br />
tretman. Sepak, toa vo nikoj slu~aj ne z<strong>na</strong>~i deka moralot i<br />
<strong>pravoto</strong> nikoga{ ne se interesirale za prirodnite razliki. Naprotiv,<br />
istorijata poka`uva deka tokmu toa im bil prioritetniot interes:<br />
dali nekoj e pocrn ili pobel, dali se raboti za `e<strong>na</strong> ili ma`, dali nekoj<br />
e roden so vakva ili o<strong>na</strong>kva religija i <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnost, bo`em religijata<br />
i <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnosta se karakterni osobini.<br />
Me|utoa, za golem broj prirodni razliki moralot i <strong>pravoto</strong> sî<br />
u{te se zainteresirani pri gradeweto <strong>na</strong> svoite normi. Vo golem broj<br />
slu~ai tie razliki me|u lu|eto za moralot i <strong>pravoto</strong> se su{testveni i<br />
z<strong>na</strong>~ajno e da se takvi. Dali nekoj {to e roden kako budala treba da go<br />
po~ituvam ed<strong>na</strong>kvo kako i umniot? Dali grdoto treba ed<strong>na</strong>kvo da go sakame<br />
kako i ubavoto i koga ne se raboti za ~ovek? Dali neobrazovanite<br />
treba da im se dopu{ti da bidat ministri? Dali <strong>na</strong> invalidot treba da<br />
mu se podig<strong>na</strong> dostoinstvoto so toa {to }e mu se dade pravo i obvrska<br />
ed<strong>na</strong>kvo da se <strong>na</strong>prega i tamu kade {to toa se bara od zdrav ~ovek. Dali<br />
zaradi za~uvuvawe <strong>na</strong> toa isto dostoinstvo <strong>na</strong> mentalno retardiranoto<br />
dete od <strong>na</strong>jvisok stepen treba da se pomesti vo paralelka so programa<br />
za normalnite deca? Dali site lu|e se ed<strong>na</strong>kvi ili se need<strong>na</strong>kvi vo<br />
<strong>pravoto</strong>? Liberalizmot i utilitarizmot tvrdat deka site se ed<strong>na</strong>kvi i<br />
imaat pravo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kva sre}a. Vo taa smisla ~esto se citira Bentamo-<br />
682
viot princip <strong>na</strong> pravednost: Everybody to count for one, nobody for more<br />
than one (Sekogo treba da go smetame kako eden i nikogo pove}e od<br />
eden), koj z<strong>na</strong>~i deka dobroto nitu <strong>na</strong> eden vo ramkite <strong>na</strong> zbirot <strong>na</strong> sre-<br />
}ata koja treba da se presmetuva ne smee da vredi pove}e od dobroto <strong>na</strong><br />
nekoj drug.<br />
Nasproti takvite stojali{ta jas, kako Holbah i Ni~e, tvrdam<br />
deka site lu|e se need<strong>na</strong>kvi i imaat pravo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kva sre}a. Eden ~ovek<br />
e ed<strong>na</strong>kov so drug samo spored toa {to e ~ove~ko su{testvo: vo se<br />
drugo e need<strong>na</strong>kov. Nikakva moral i pravo, nitu uniforma nema da go<br />
<strong>na</strong>pravi ed<strong>na</strong>kov umniot so glupiot. Toa {to mora da postoi ed<strong>na</strong>kvost<br />
me|u pravata i dol`nostite, ne z<strong>na</strong>~i deka od need<strong>na</strong>kvite mora da se<br />
o~ekuva ed<strong>na</strong>kvo ispolnuvawe <strong>na</strong> tie prava i dol`nosti. So toa ni <strong>na</strong>jmalku<br />
ne tvrdam deka sekoj treba da bide ed<strong>na</strong>kov pred zakonot, tuku<br />
samo deka iluzorno e deka sekomu mo`at da mu se dadat ed<strong>na</strong>kvi prava<br />
isto kako {to sekomu ne mo`at da mu se dadat ed<strong>na</strong>kvi dol`nosti.<br />
Mo`e li nepodvi`en invalid da go kaznite za nepru`awe pomo{ <strong>na</strong><br />
drugo lice povredeno vo soobra}aj<strong>na</strong> nesre}a. Na{eto pravo izre~no<br />
veli ne. Mo`e li <strong>na</strong> ~ista~ot <strong>na</strong> avionskata pista da mu dadete da pilotira<br />
so avion. Na{eto pravo veli ne.<br />
Po ova mo`e da se izvle~e sledniot zaklu~ok. I moralot i <strong>pravoto</strong><br />
baraat opredeleno povedenie ili zadr`uvawe ili u<strong>na</strong>preduvawe<br />
<strong>na</strong> opredeleni sostojbi i odnosi i zaradi toa moralot voveduva pofalbi<br />
i prekori, a <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong>gradi i kazni, pri {to <strong>na</strong>gradite se sveduvaat<br />
vo davawe <strong>na</strong> opredeleni slobodi i prava. Pofalbite i <strong>na</strong>gradite<br />
se dodeluvaat za da se odr`uva ili u<strong>na</strong>predi pravdata (po`elnoto,<br />
dobroto povedenie), prekorot i kaz<strong>na</strong>ta slu`at za da se <strong>na</strong>pu{ti nepravdata<br />
(nepo`elnoto, lo{oto povedenie). Nakratko pravdata i nepravdata<br />
se samo sredstva za odr`uvawe <strong>na</strong> povedenie koe e vo soglasnost<br />
so pravilata <strong>na</strong> moralot i <strong>pravoto</strong> ili za <strong>na</strong>pu{tawe <strong>na</strong> povedenie<br />
koe ne e vo soglasnost so niv. Na krajot, seto ta se sveduva <strong>na</strong> postavkata,<br />
ako ne se sledi toa i toa, }e bide{ izlo`en <strong>na</strong> sram i prekor<br />
od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> moralot ili <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Ili poslikovito:<br />
ako samostojno ja sledi{ pravdata, moralot i <strong>pravoto</strong> }e mol-<br />
~at, no ako ja sledi{ nepravdata, tie }e prime<strong>na</strong>t ubeduvawe ili sila<br />
so cel vo idni<strong>na</strong> da ja sledi{. I taka, dodeka pravdata ne e preto~e<strong>na</strong><br />
vo moralot ili <strong>pravoto</strong>, ti mo`e{ da pravi{ {to saka{ (taka <strong>na</strong>vodno<br />
bilo vo "prirod<strong>na</strong>ta sostojba"), no, koga moralot se izjasnil {to e<br />
pravda i nea kako takva ja prifatil vo etikata kako moral<strong>na</strong> pravilo,<br />
i koga istoto toa <strong>na</strong> edno povisoko ravni{te go storilo <strong>pravoto</strong> i<br />
ed<strong>na</strong>kvo go preto~ilo vo pravilo, ti ne mo`e{ ve}e da go pravi{ o<strong>na</strong><br />
{to saka{, tuku samo o<strong>na</strong> {to treba ili mora da go pravi{.<br />
3. I sega povtorno mora da se svrtime vo krug i da go postavime<br />
pra{aweto: ako pravdata e ne{to prirodno vsadeno vo <strong>na</strong>s kako ~uvstvo<br />
ili um, za{to i e potrebno da se preto~uva vo moral i vo pravo, a vo<br />
vtoriot slu~aj i da se potpira <strong>na</strong> sila (<strong>na</strong> sankcii) za da se obezbedi<br />
683
nejzino zadovoluvawe? Pri~i<strong>na</strong>ta e o~igledno vo nesposobnosta <strong>na</strong><br />
Hermes <strong>na</strong> site lu|e da im gi vsadi sramot i pravdata (nitu Zevs, kako<br />
bog <strong>na</strong>d bogovite ja nema{e taa mo}). Pritoa, ako se se}avate, Zevs mu<br />
<strong>na</strong>redil <strong>na</strong> Hermes, sramot i pravdata da im gi podeli <strong>na</strong> site i vo<br />
negovo ime da vospostavi zakon koj }e ovozmo`i onoj {to ne e sposoben<br />
da u~estvuva vo steknuvaweto <strong>na</strong> sram i pravda da bide sotren kako<br />
bolest za gradot. I fala mu <strong>na</strong> boga {to Hermes se poka`a sposoben<br />
barem da go stori o<strong>na</strong> vtoroto, da sozdade zakon. Za kogo? Pa sigurno<br />
samo za onie <strong>na</strong> koi ne uspea da im gi vsadi sposobnostite za sram i za<br />
pravda.<br />
[to proizleguva od seto ova. Prvo, deka ne e lesno tuku taka da<br />
se vnesuva {to i da e vo ~ovekot. Ta toa, po niza obidi, ne mo`ea da go<br />
storat nitu semo}nite bogovi koi vo se drugo <strong>na</strong>pravija sovr{en ~ovek<br />
i sovr{en svet. [teta! Ah! da ne go store{e Eva toa {to go stori so<br />
jabolkoto. Kolku }e be{e sî ubavo. Denes nema{e da postoi nikakva<br />
nepravda, pa otamu nema da se z<strong>na</strong>e{e nitu za zborot pravda, ni za zborovite<br />
moral i pravo. Vtoro, deka pravdata ne e nitu ~uvstvo, ni um,<br />
tuku sposobnost so {to i jas se soglasuvam, iako mnogumi<strong>na</strong> i denes go<br />
negiraat toa. Nekoj ili e sposoben da deluva pravedno, ili ednostavno<br />
(po vi<strong>na</strong> <strong>na</strong> Hermes) ne e sposoben za toa. Za vtorite, veli Platon, e<br />
potreben zakon. Arno ama tuka se pojavuva nov problem, za{to duri i<br />
onie {to se sposobni (<strong>na</strong> koi im e podare<strong>na</strong> pravdata) ponekoga{ se<br />
odnesuvaat nepravedno. Zarem toa ne zboruva deka Hermes <strong>na</strong>pravi<br />
u{te ed<strong>na</strong> gre{ka. Toj o~igledno pravdata <strong>na</strong> nekoi lu|e sepak ne im ja<br />
podaril vo celost, tuku samo delumno. Tie lu|e, moralistite gi <strong>na</strong>rekuvaat<br />
luge so "leck of the moral sense" (nedostatok <strong>na</strong> moralno ~uvstvo")<br />
iako e popravilno da gi <strong>na</strong>re~at lu|e so "leck of the ustice capability."<br />
No, toa i ne e tolku stra{no, ako se z<strong>na</strong>e deka ve}e vospostaveniot<br />
zakon bilo so stravot, bilo so svojata vospitno moralizatorska<br />
funkcija }e deluva ed<strong>na</strong>kvo kako vrz nesposobnite za pravda, taka i vrz<br />
onie sposobnite za pravda koi od subjektivni ili objektivni pri~ini<br />
deluvaat nepravdno. I zasega nema drugo: od sredstvo za dobrovolno dobro<br />
postapuvawe, pravdata se pretvora vo pravo - vo sredstvo za prisilno<br />
izvr{uvawe <strong>na</strong> pravdata. No, ved<strong>na</strong>{ mo`e da mi bide prefrleno<br />
- pa {to ima tuka novo, toa deka pravdata treba se pove}e da se preto-<br />
~uva vo <strong>pravoto</strong> vo osnova i vo kone~<strong>na</strong> forma go tvrdea, i denes go tvrdat,<br />
site teoreti~ari od oblasta <strong>na</strong> filozofijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Jas se<br />
soglasuvam so toj fakt, no ne i so toa deka site dojdoa do identi~en<br />
stav za sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata, a tokmu vo toa se <strong>na</strong>o|a o<strong>na</strong> od {to,<br />
spored mene, zavisi taa sodr`i<strong>na</strong>. Sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata preto~e<strong>na</strong> vo<br />
pravo e sila: so preto~uvawe vo pravo pravdata stanuva sila.<br />
Navedenoto tvrdewe mora da se razgleda vo celost. Ako e to~no<br />
deka kade {to ima sila nema pravda, toga{ pravdata ne e sila, tuku ne-<br />
{to dijametralno sprotivno od toa. Ako ima sila toga{ sigurno stanuva<br />
zbor za pravo, a ne za pravda. Toga{ zo{to se bara pravdata da se<br />
684
pretvori vo pravo? Z<strong>na</strong>~i li deka toa se pravi za da í se obezbedi sila,<br />
za da nema nesoglasici vo pogled <strong>na</strong> toa {to e dobro (pravedno), za so<br />
pomo{ <strong>na</strong> silata da se obezbedi op{toto dobro. Moj odgovor e deka tokmu<br />
toa z<strong>na</strong>~i. Za da go objasnime ova }e se poslu`ime so eden prozai-<br />
~en primer od sekojdnevniot `ivot. Neka toa bide primer so lu|e od<br />
ed<strong>na</strong> stambe<strong>na</strong> zgrada vo koja site `iveat kako edno zaedni~ko semejstvo.<br />
Toa e slu~aj sî do momentot koga Petko re{il da <strong>na</strong>pravi dogradba.<br />
Mnozinstvoto po~nuva da se buni, iako sekoj poedine~no od mnozinstvoto<br />
trae koga toa e slu~aj so nego samiot. Koj e vo pravo? Za da se<br />
re{i sporot i Petko i mnozinstvoto se obra}aat do <strong>na</strong>dle`no nepristrasno<br />
telo da utvrdi <strong>na</strong> ~ija stra<strong>na</strong> e pravdata. Pravdata ne e nikakva<br />
sila bez <strong>pravoto</strong> i zatoa velime pravdata treba da se bara od sudot.<br />
Pravdata e z<strong>na</strong>~i pomeste<strong>na</strong> vo <strong>pravoto</strong>. Ako pravdata bila sil<strong>na</strong>, sama<br />
po sebe }e ostanela <strong>na</strong>dvor od <strong>pravoto</strong>, nema{e da se pomestuva vo <strong>pravoto</strong>.<br />
Ili poprecizno, ako zakonot, zaedno so sudijata e nepristrasen<br />
(praveden) pravdata e <strong>na</strong>jde<strong>na</strong> vo samiot zakon, <strong>na</strong>jdeno e koj e vo pravo -<br />
Petko ili mnozinstvoto. A ako zakonot ne e praveden, barame da se<br />
promeni toj zakon - pred Ustaven sud barame pravda. No, mo`e zakonot<br />
da e nepristrasen, me|utoa sudijata da e pristrasen. Toga{ barame ne-<br />
{to da promeni sudijata - barame pravi~nost.<br />
Ako pravdata postoela pred moralot i <strong>pravoto</strong>, a }e se pojavel<br />
spor <strong>na</strong> ~ija stra<strong>na</strong> e pravdata (nemalo tret kako pretstavnik <strong>na</strong> moralot<br />
ili <strong>pravoto</strong> {to }e ka`e {to e dobro, a {to lo{o: ne postoela<br />
treta sila), kako se re{aval sporot? Mo`ni se pove}e odgovori. Edniot<br />
od niv e toa se ras~istuvalo ednostavno so <strong>na</strong>dsiluvawe i toa <strong>na</strong><br />
eden od slednive dva <strong>na</strong>~ini: 1 0 Ako se raboti za spor me|u dvajca -<br />
pravdata mu pripa|a <strong>na</strong> posilniot (primer - dvobojot). Dokaz: toa i denes<br />
se slu~uva koga ne funkcionira nitu moralot ni <strong>pravoto</strong> ili 2 0<br />
Ako se javi spor me|u pove}emi<strong>na</strong> - pravdata im pripa|ala <strong>na</strong> onie {to<br />
se vo mnozinstvo: sekoga{ se posilni onie {to se pove}e. Dokaz: toa i<br />
denes e slu~aj duri i koga funkcioniraat moralot i <strong>pravoto</strong>, toa e<br />
vpro~em su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> poimot demokratija. Pritoa, i vo dvata slu~ai se<br />
raboti za obostrano uveruvawe deka edniot (ednite) e posilen od drugiot<br />
(drugite). Stanuva zbor za predrasudi <strong>na</strong> ~ovekot: deka posilniot<br />
e popameten od poslabiot i deka dve glavi se popametni od ed<strong>na</strong> (pravda<br />
ili visti<strong>na</strong> e o<strong>na</strong> {to se <strong>na</strong>o|a vo dve, a ne vo ed<strong>na</strong> glava, pravedno e<br />
o<strong>na</strong> {to misli mnozinstvoto). Toa se slu~ai koga <strong>na</strong>de`ta go <strong>na</strong>dminuva<br />
stravot deka pravdata }e bide <strong>na</strong> niv<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>!<br />
Problemot dobiva poi<strong>na</strong>kva dimenzija koga sigurnosta <strong>na</strong> silata<br />
se zamenuva so neizvesnosta, koga postoi opasnost "pravdata" da ne<br />
bide so sigurnost ostvare<strong>na</strong> so sila. Toa e slu~aj koga ne postojat dvajca<br />
so re~isi ed<strong>na</strong>kva sila ili obostrano neveruvawe vo pogolemata<br />
sila <strong>na</strong> drugiot ili dve grupi so ed<strong>na</strong>kov broj ~lenovi so istite uveruvawa.<br />
Slu~ai koga stravot ja <strong>na</strong>dminuva <strong>na</strong>de`ta deka pravdata }e bide<br />
<strong>na</strong> niv<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>!<br />
685
Ako mislam deka i drugiot treba da ja saka pravdata kako {to ja<br />
sakam jas (vo nea treba da bide ed<strong>na</strong>kov ili need<strong>na</strong>kov so mene) treba da<br />
go ubedam taka da misli. No jas toa ne mo`am da go storam ako toj toa<br />
ne go saka. Sî zavisi od negovata slobod<strong>na</strong> volja. Ako toj ja odbere mojata<br />
pravda, postapuva pravedno, ako ne (ako ja odbere silata) - postapuva<br />
nepravedno. I obratno. [to mo`am toga{ jas da <strong>na</strong>pravam, osven da<br />
odberam druga sila so koja }e ja pobedam negovata sila. ]e se potpram<br />
<strong>na</strong> nekogo koj e posilen od nego, koj }e se stavi <strong>na</strong> moja stra<strong>na</strong> i od ~ija<br />
sila drugiot }e se upla{i. No, i toj mo`e da go stori istoto. Toga{ mi<br />
preostanuva da pobaram nekogo za kogo toj }e poveruva deka e praveden<br />
(nepristrasen) ili barem }e poveruva deka }e mu bide od korist da go<br />
poslu{a. Toa e slu~aj koga idejata <strong>na</strong> pogolemiot brat se zamani so<br />
idejata za nepristrasen arbitar. Koj mo`e da bide takov arbiter ako<br />
ne <strong>na</strong>jpametniot, <strong>na</strong>jdobriot, <strong>na</strong>jiskusniot, <strong>na</strong>jdoblesniot, nepogre{iviot,<br />
onoj koj sekoga{ z<strong>na</strong>e {to e dobro i <strong>na</strong>jdobro, odnosno <strong>na</strong> ~ija<br />
stra<strong>na</strong> e pravdata, ako ne plemenskiot stare{i<strong>na</strong>. No, otkako se uvide<br />
deka i toj gre{i, <strong>na</strong>j~esto ottamu {to i toj ponekoga{ e pristrasen,<br />
ekspresno be{e zamenet so gospod. A koga se uvide deka koga e vo pra-<br />
{awe mojot interes i toj se stava <strong>na</strong>j~esto <strong>na</strong> sprotiv<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> (koga<br />
mi treba sonce, mu pu{ta do`d), negovata uloga se obide da ja prezeme<br />
filozofot. Me|utoa, koga ovoj po~<strong>na</strong>l da zboruva nerazbirlivo i protivre~no,<br />
povtorno se pobara sudot <strong>na</strong> mnozinstvoto. Otamu, pak, {to<br />
<strong>na</strong> po~etokot mnozinstvoto ja nema{e silata <strong>na</strong> malcinstvoto i ovoj<br />
obid mora{e brzo da propadne. Potregata po novo sredstvo za da se<br />
dojde do vistinskata pravda prodol`i i <strong>na</strong> sce<strong>na</strong> stapi ubeduvaweto.<br />
Mnozinstvoto zapo~<strong>na</strong> da go ubeduva malcinstvoto deka treba malku da<br />
popu{ti, za{to ako se obedini i toa mo`e da dojde do neophod<strong>na</strong>ta<br />
sila. I taka robovladetelot popu{ti, pa go uki<strong>na</strong> ropstvoto, fedualecot<br />
popu{ti i go uki<strong>na</strong> kmetstvoto. Duri i kapitalistot popu{ti no,<br />
ne go uki<strong>na</strong>, tuku samo <strong>na</strong>emni{tvoto go prekrsti vo sloboden pazar <strong>na</strong><br />
trudot. Kapitalistot mo`e{e toa da go stori, za{to uvide deka zakanite<br />
so sobirawe <strong>na</strong> neophod<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong> mnozinstvoto ne se tolku uverlivi,<br />
odnosno deka niv<strong>na</strong>ta sila e samo potencijal<strong>na</strong>, a ne i kineti~ka<br />
sila. Zatoa ne popu{ti celosno, tuku onolku kolku {to e potrebno.<br />
Taka go zajak<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so ~ovekovite prava. Re~isi site barawa <strong>na</strong><br />
mnozinstvoto, <strong>na</strong> op{toto dobro, <strong>na</strong> op{tata sre}a - <strong>na</strong> pravdata, gi pomesti<br />
vo <strong>pravoto</strong>. Gi podeli site prava i slobodi i ja zagarantira sopstvenosta.<br />
Taka <strong>na</strong> mnozinstvoto mu osta<strong>na</strong> samo u{te eden mal del za<br />
koj doprva treba da se izbori - prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> start<strong>na</strong>ta pozicija za<br />
doa|awe do sopstveniot interes. Socijalizmot se obide da ja izdejstvuva<br />
i taa otstapka i i delumno toa go stori. No, <strong>na</strong> kratko. Se vide deka<br />
individualniot interesot se gubi ako moeto koe e <strong>na</strong> site ne pridonesuva<br />
da go dostig<strong>na</strong>m i moeto koe treba da e samo moe.<br />
No da se apstrahirame od problemot <strong>na</strong> sopstvenosta koj }e go<br />
re{at idnite generacii koi mo`ebi nema da go imaat ~uvstvoto za toj<br />
686
interes. Da se vratime <strong>na</strong> sovremeniot ~ovek i negovata sega{<strong>na</strong> priroda<br />
koja preras<strong>na</strong> vo moral i pravo koi, od svoja stra<strong>na</strong>, dovedoa do<br />
kakov-takov, a sepak prifatliv red, mir i sigurnost. Pritoa, vidovme<br />
deka moralnot i <strong>pravoto</strong> se pojavija kako treta sila, kako onoj tret i<br />
nepristrasen faktor koj gi zameni plemenskiot stare{i<strong>na</strong> i gospod i<br />
filozofot - gri`ata <strong>na</strong> sovesta (kako pretstavnik <strong>na</strong> li~nosta) i sudijata<br />
(kako pretstavnik <strong>na</strong> vlasta). Toa se novite, denes nezamenlivi<br />
sili. Niv<strong>na</strong> funkcija e sekoj da se otka`e od vr{eweto nepravda. Sil<strong>na</strong><br />
sovest i silen, nezavisen i nepristrasen sudija se edinstve<strong>na</strong>ta garancija<br />
za toa. A seto toa, se razbira, ne mo`e da se ostari i bez sil<strong>na</strong>ta<br />
slobod<strong>na</strong> volja da se deluva neslobodno, odnosno vo zavisnost od<br />
op{tiot interes koj iako kako oddle~en prioritet so koj <strong>na</strong>jsigurno<br />
mo`e da se postigne sopstveniot interes. Mojot li~en interes i<br />
interesot <strong>na</strong> moite <strong>na</strong>jbliski ne e kriterium za pravdata, tuku interesot<br />
<strong>na</strong> site od koi kako vtorostepen }e go izvle~am i svojot interes.<br />
Z<strong>na</strong>~i, mora da vodam smetka za interesot <strong>na</strong> site, a toj e moja slobod<strong>na</strong><br />
volja, za{to e osoz<strong>na</strong>e<strong>na</strong> nu`nost. I nema somnenie deka e taka! Drug<br />
izlez nema. Moralot i <strong>pravoto</strong> nu`no ja ograni~uvaat <strong>na</strong>{ata volja.<br />
Ottamu, nema posiguren dokaz deka nitu ~ovekovata vrode<strong>na</strong> priroda<br />
ni vsadila nekoe ~uvstvo za pravda, nitu toa se slu~ilo so kakov i da e<br />
op{testven dogovor, tuku postepeno niz razvojot <strong>na</strong> taa priroda i me-<br />
|usebnite komunikacii vo potrgata po o<strong>na</strong> {to e korisno, kon o<strong>na</strong> {to<br />
e zadovoluvawe <strong>na</strong> potrebite, kon o<strong>na</strong> {to e dobro za mene i za site,<br />
ili <strong>na</strong>jprvo za site, a potoa i za mene, a toa e postignuvaweto zadovolstvo<br />
i izbegnuvaweto bolka ili <strong>na</strong>kratko nepresta<strong>na</strong>ta potraga po<br />
sre}a. So jakneweto <strong>na</strong> usilbite kon sre}ata se razvivala i svesta za<br />
pravdata kako sredstvo za postignuvawe <strong>na</strong> kraj<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> ~ovekoviot<br />
`ivot - korista. Nu`nosta sta<strong>na</strong>la svest, no sî u{te ne i kaj site. Najsigurno<br />
sredstvo za da se vnese kaj site e pravdata. Nejzini dopolnitelni<br />
instrumenti se moralot i <strong>pravoto</strong> koi sî u{te se potpiraat vrz<br />
silata, no i vospituvaweto koe pomaga i dvete da bidat zasakani kako<br />
nu`nost, a ne kako prisilba. Toa e idealot za koj zboruva{e Holbah i<br />
nema ni{to pogre{no vo toa: ~ovekot treba da ja zasaka i vr{i pravdata<br />
taka kako {to <strong>na</strong>vik<strong>na</strong>l da ja go mie racete i koga nikoj ne go<br />
gleda. A jas smetam deka toa }e se slu~i samo toga{ koga sekoj }e bide<br />
praveden, koga }e gi izgubi site iluzii deka od nepravda mo`e da se<br />
izvle~e korist, i istovremeno koga nema da se pla{i deka nekoj mo`e<br />
da mu stori nepravda. Toa zasega ne e slu~aj i zatoa i te kako se potrebni<br />
moralot i silata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Kakov moral i kakvo pravo? Takvi vo<br />
koi celosno }e bide preto~e<strong>na</strong> pravdata i samo pravdata.<br />
4. Ako se vratime <strong>na</strong> proverkata <strong>na</strong> maksimata - "Kade {to ima<br />
sila nema pravda," veruvam ved<strong>na</strong>{ lesno }e se zabele`i deka dosega<br />
ka`anoto o~igledno ne mu odi vo prilog <strong>na</strong> ova tvrdewe. Ako <strong>pravoto</strong><br />
e prisilba, treba li da se bide posebno umen za da se tvrdi ne{to drugo<br />
osven deka i zad sekoja pravda nu`no stoi sila. A ako pravdata e i<br />
687
treba da stane sostaven del <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, a vo taa <strong>na</strong>soka se site streme`i<br />
<strong>na</strong> site umni lu|e, toga{ mora otvoreno da se priz<strong>na</strong>e i da se<br />
ka`e - "Kade {to ima sila ima i pravda." Pravdata pomeste<strong>na</strong> vo <strong>pravoto</strong><br />
e sila. Dokolku <strong>na</strong> ~oveka mu be{e vsadeno ~uvstvoto <strong>na</strong> pravda,<br />
nema{e da postoi potreba od pravda koja treba da se inkorporira vo i<br />
da se sproveduva preku <strong>pravoto</strong>. Izrekata <strong>na</strong> Radbruh, "<strong>pravoto</strong> se stremi<br />
kon idealot <strong>na</strong> pravdata," toga{ nema nikakva smisla: ako pravdata<br />
mo`e da se <strong>na</strong>metne bez sila, ~umu ni se toga{ site zalo`bi <strong>pravoto</strong> da<br />
stane ispravno pravo - pravda. Pritoa, za da gi izbeg<strong>na</strong>m site nedorazbirawa,<br />
moram da istak<strong>na</strong>m deka za da bide visti<strong>na</strong>ta, <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta<br />
maksima mora da bide precizira<strong>na</strong>, i da glasi: "Kade {to ima razumno<br />
osmisle<strong>na</strong> minimalno potreb<strong>na</strong> sila ima i pravda."<br />
No, nitu racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta sila ne e semo}<strong>na</strong>. Toa go potvrduva ed<strong>na</strong><br />
druga mudrost - Quod quique pro eo praestatur, invito non tribuitur - Ulpian<br />
([to nekomu vo negov interes mu se dava, ne mo`e da mu se <strong>na</strong>metne<br />
protiv negovata volja. Nikomu ne mo`e da mu se dade bez negova soglasnost,<br />
protiv negova volja). Ili poi<strong>na</strong>ku - So sila sekomu mo`e da mu<br />
se zeme, no ne i da mu dade. So sila sekomu mo`e{ da mu zeme{, no ne i<br />
da mu dade{, so sila mo`e{ sekomu da mu <strong>na</strong>pravi{ zlo, no nikomu dobro.<br />
Toa se odnesuva i <strong>na</strong> polovi<strong>na</strong> od pravdata: kaz<strong>na</strong>ta sekoga{ se ostvaruva<br />
so sila, me|utoa, toa nikoga{ ne e mo`no vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradata.<br />
Soglasno prethodnoto, logi~no e i toa deka so sila ne e mo`no nekomu<br />
da mu se dade (dodeli) pravda. So drugi zborovi ako pravdata mo`e<br />
efikasno da se sprovede samo so nejzino preto~uvawe vo <strong>pravoto</strong>, vo<br />
t.n. ispravno pravo, a sekoe pravo e mo`no samo ako zad nego stoi prisilba,<br />
zaka<strong>na</strong> so sila, pravdata mo`e so sila samo da se odzeme. Toa e<br />
ne{to {to ne veruvam deka ne mo`ele da go sfatat umnite filozofi<br />
po~nuvaj}i od Ciceron pa se do Radbruh, nitu onie pred niv i po niv,<br />
koga go tvrdat ne{to so {to i jas se soglasuvam - deka celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
e pravdata. O<strong>na</strong> {to so niv ne se soglasuvam e celta <strong>na</strong> pravdata.<br />
Celta <strong>na</strong> pravdata ne e sekomu da mu se dade negovoto, tuku sekomu<br />
da ne mu se dade o<strong>na</strong> {to ne go zaslu`uva ili sekomu nezaslu`enoto<br />
da mu se odzeme. Pravdata, kako i poravoto, se bazira vrz kaz<strong>na</strong>ta, a ne<br />
vrz <strong>na</strong>gradata. Poi<strong>na</strong>kvite tvrdewa samo go sozdavaat i odr`uvaat prividot<br />
deka <strong>pravoto</strong> odzema (kaznuva), a pravdata dava (<strong>na</strong>graduva). Da<br />
be{e taka }e imavme zakoni vo koi }e pi{uva{e "Toj {to }e stori toa<br />
i toa, }e dobie toa i toa - <strong>na</strong>grada," a ne "... }e si go dobie toa i toa -<br />
kaz<strong>na</strong>."Vpro~em i celta <strong>na</strong> vlasta (dr`avata), ~ie e <strong>pravoto</strong>, otsekoga{<br />
bila i }e ostane: da se bara i da se zema (od gra|anite, podanicite), ne<br />
zaradi toa za vozvrat ne{to da se dade, tuku edinstveno za da se obezbedi<br />
zaedni~kiot `ivot <strong>na</strong> lu|eto.<br />
Pritoa, drugo e pra{aweto dali ne e poprirodno i poblisku do<br />
prirodata <strong>na</strong> ~ovekot sposobnosta za pravda neposredno da vleze vo<br />
srceto <strong>na</strong> ~ovekot preku vospituvaweto, a ne preku <strong>pravoto</strong>. Da! no<br />
samo dokolku samiot ~ovek se stremi kon pravdata zaradi pravda, a ne<br />
688
zaradi interesot koj e inkorporiran vo nejzi<strong>na</strong>ta su{ti<strong>na</strong>. O~igledno<br />
deka ova e u{te eden dokaz deka pravdata ne e ~ove~ka osobi<strong>na</strong> sui generis,<br />
tuku ve{ta~ka sposobnost koja se gradi kako ve{ta~ko pomagalo,<br />
kako sredstvo za osvestuvawe i oplemenuvawe <strong>na</strong> interesot. Ottamu,<br />
pravdata e delotvor<strong>na</strong> samo ako se bara, a ne i ako se <strong>na</strong>metnuva. Ako<br />
dr`avata vo prv red se potpre <strong>na</strong> moralizatorskata funkcija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
a ne <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta prisiba uspehot e mnogu pozagarantiran. Vospit<strong>na</strong>ta<br />
uloga <strong>na</strong> zakonot i vistinskiot primer <strong>na</strong>mesto la`nite vetuvawa<br />
se posigurni odo{to kakva i da e prisilba. Vpro~em toa se vide so<br />
smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong> koja ne uspea da gi <strong>na</strong>mali ubistvata i ottamu re~isi<br />
sekade e <strong>na</strong>pu{te<strong>na</strong>. Zatoa, smetam deka golem grev <strong>na</strong> Marks e {to<br />
francuskite enciklopedisti gi <strong>na</strong>re~e utopisti, ed<strong>na</strong>kvo kako {to e<br />
gre{ka i <strong>na</strong> onie koi negovoto u~ewe go prekorija za ekonomizam.<br />
Ovie dve gledi{ta treba{e samo da se spojat i da se pro~istat od nivnite<br />
slabosti. Mislam deka sî u{te ne e doc<strong>na</strong> za toa.<br />
5. Po seto {to be{e ka`ano, mo`e da se sfati i prifati stavot<br />
<strong>na</strong> Mil za razlikata me|u pravednoto i moralnoto. A eve za {to stanuva<br />
zbor. Spored Mil, postoi z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> razlika me|u dol`nosta da se<br />
postapuva pravedno i dol`nosta da se postapuva moralno voop{to.<br />
Koga zboruvame za pravednoto nie pretpostavuvame prisilba i zboruvame<br />
deka ne{to e ispravno ili neispravno. Kaj moralnosta ne stanuva<br />
zbor za prisilba, tuku samo za ne{to {to e po`elno (pofalno) ili nepo`elno<br />
(ne{to {to zaslu`uva prekor). 1281 Spored toa, "nie velime<br />
deka bi bilo ispravno da se stori taka i taka, ili samo deka bi bilo<br />
po`elno ili pofalno ve}e spored toa dali bi sakale konkret<strong>na</strong>ta li-<br />
~nost da bide prisile<strong>na</strong> da deluva <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in ili za toa e zdobie<strong>na</strong><br />
1281<br />
"Nie ne{to <strong>na</strong>rekuvame ispravno samo ako mislime deka so toa podrazbirame<br />
deka liceto koe toa go storilo treba da bide kazneto <strong>na</strong> eden ili<br />
drug <strong>na</strong>~in, i toa ako ne zakonski, toga{ so sudot <strong>na</strong> negovite bli`ni, a ako ne<br />
ni <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in, toga{ so prekorite <strong>na</strong> negovata sopstve<strong>na</strong> sovest. Izgleda<br />
deka toa pretstavuva vistinsko sredi{te <strong>na</strong> ralzikata me|u moralnosta i<br />
ednostav<strong>na</strong>ta celishodnost. Vo sekoja forma <strong>na</strong> poimot dol`nost kako negov<br />
sostaven del se <strong>na</strong>o|a toa deka e pravedno liceto da se prisili da ja ispolni.<br />
Dol`nosta e ne{to koe mo`e da se iznudi od edno lice, kako {to nekoj go<br />
iznudiva o<strong>na</strong> {to nekoj mu go dol`i. Dodeka ne smetame deka ne{to od nego<br />
mo`e da se iznudi, nie toa go <strong>na</strong>rekuvame negova dol`nost. Pri~inite <strong>na</strong> razboritost<br />
ili interesot <strong>na</strong> drugite lu|e mo`at da zboruvaat protiv vistinskoto<br />
iznuduvawe, no jasno e deka samoto konkretno lice nema pravo da se<br />
`ali. Nasproti toa, postojat drugi ne{ta koi od lu|eto po`eluvame da gi<br />
pravat i lu|eto koi gi pravat gi sakame ili zaradi toa im se gordeeme, a onie<br />
koi ne gi pravat nie mo`ebi ne gi sakame ili duri i gi prezirame, iako<br />
pritoa priz<strong>na</strong>vame deka tie ne se obavezni da gi pravat. Toa ne e slu~aj <strong>na</strong> moral<strong>na</strong><br />
obvrska: nie ne gi prekoruvame, t.e. ne mislime deka tie so pravo mo`at<br />
da se kaz<strong>na</strong>t." Mil, Dz. S. Utilitarizam, str. 53-54.<br />
689
samo so ubeduvawe i sovetuvawe." 1282 Vo toa se sostoi, veli <strong>na</strong>tamu Mil,<br />
karakteristi~<strong>na</strong>ta razlika koja ja oddeluva ne pravednosta, tuku moralitetot<br />
voop{to od osta<strong>na</strong>tite oblasti <strong>na</strong> celishodnost i vrednostite<br />
i zatoa treba da se bara o<strong>na</strong>a okolnost so koja se karakterizira pravednosta<br />
od drugite granki <strong>na</strong> moralitetot. Vo taa smisla se povikuva<br />
<strong>na</strong> podelbata <strong>na</strong> moralnite dol`nosti <strong>na</strong> celosno obavezni i neceslosno<br />
obavezni dol`nosti od koi vtorite se onie kaj koi, iako dejstvieto<br />
e obavezno, posebnite priliki vo koi se ostvaruva se prepu{teni <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{iot izbor kako {to toa e slu~aj so plemenitosta i milosrdieto,<br />
koi <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se obavezni da gi pravime, me|utoa ne sprema sekoja li-<br />
~nost nitu vo koe i da e propi{ano vreme. Zboruvaj}i poprecizno so<br />
jazikot <strong>na</strong> pravnicite-filozofi, celosno obavezni se onie dol`nosti<br />
vrz osnova <strong>na</strong> koi edno ili pove}e lica imaat nekoe korelativno pravo,<br />
dodeka necelosno obavezni se onie moralni dol`nosti od koi ne<br />
proizleguva nikakvo pravo. Ottuka, izvlekuva zaklu~ok deka "nikoj<br />
nema moralno pravo <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata plemenitost ili dobrodetel, za{to nie<br />
ne sme moralno obavezni da ja poka`uvame taa doblest sprema sekoj<br />
konkreten poedinec," i spored toa, deka "sekade kade {to postoi nekoe<br />
pravo imame eden slu~aj <strong>na</strong> pravednost, a ne slu~aj <strong>na</strong> doblesta dobrodetelstvo."<br />
1283 "Koga ne{to oz<strong>na</strong>~uvame kako pravo <strong>na</strong> edno lice, nie<br />
podrazbirame deka toa opravdano bara od op{testvoto bilo so silata<br />
<strong>na</strong> zakonot ili so silata <strong>na</strong> vospituvaweto i javnoto mislewe da go za-<br />
{titi vo poseduvaweto <strong>na</strong> toa pravo. Ako toa go ima o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>rekuvame<br />
pravovalideno barawe, od koja i da e pri~i<strong>na</strong> da poseduva ne-<br />
{to {to op{testvoto mu go garantira, toga{ nie velime deka <strong>na</strong> toa<br />
ima pravo. Ako sakame da doka`eme deka ne{to spored <strong>pravoto</strong> ne mu<br />
pripa|a, toga{ spored moe mislewe vo toa sme uspeale {tom se priz<strong>na</strong>e<br />
deka op{testvoto ne treba da prezeme nikakvi merki da mu go obezbedi<br />
toa, tuku deka toa treba da go prepu{ti <strong>na</strong> slu~ajnost ili <strong>na</strong> negovata<br />
sopstve<strong>na</strong> gri`a.... Spored toa koga imame nekoe pravo, toa spored<br />
Mil, z<strong>na</strong>~i deka imame ne{to {to vo ~ie poseduvawe op{testvoto<br />
treba da me za{tituva. Ako kriti~arot mi postavi <strong>na</strong>tamo{no pra{awe:<br />
zo{to toj treba toa da go pravi, jas kako pri~i<strong>na</strong> ne mo`at da mu<br />
<strong>na</strong>vedam ni{to drugo osven op{tata korisnost. 1284 ...Opfateniot interes<br />
e interesot <strong>na</strong> bezbednosta, a toa spored ~uvstvata <strong>na</strong> sekoj ~ovek e<br />
<strong>na</strong>jvitalen od site interesi. 1285 ...Pravednosta e ime za izvesni klasi <strong>na</strong><br />
1282<br />
Ibid, str. 54.<br />
1283<br />
Ibid, str. 54-55.<br />
1284<br />
Ibid, str. 59.<br />
1285<br />
Re~isi site drugi ovozemski koristi koi í se potrebni <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> ne í<br />
se potrebni <strong>na</strong> nekoja druga li~nost. Od mogu od tie koristi, ako e neophodno,<br />
~ovek mo`e da se otka`e ili da gi zameni so ne{to drugo, me|utoa bez bezbednosta<br />
ne mo`e da deluva nitu edno ~ove~ko su{testvo. Od nea zavisi <strong>na</strong>-<br />
{iot celokupen imunitet od zloto i celokup<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> site dobra i se-<br />
690
moralni pravila koi stojat vo pobliska vrska so su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
dobrodetel i koi poradi toa po svojata obaveznost se pobezuslovni<br />
odo{to koi i da e drugi pravila za vodewe <strong>na</strong> `ivotot: i poimot za<br />
koj utvrdivme deka pretstavuva su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravednosta,<br />
imeno poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koe se <strong>na</strong>o|a vo eden poedinec, ja implicira i<br />
ja doka`uva taa pogolema obaveznost. 1286<br />
Od ovde proizleguvaat dve va`ni raboti: 1 0 problemot <strong>na</strong> razlikuvaweto<br />
<strong>na</strong> onie moralni obvrski za ~ie ispolnuvawe drugite lu|e<br />
imaat pravo od onie za koi toa ne va`i, i, 2 0 problemot <strong>na</strong> silata zalo-<br />
`e<strong>na</strong> vo pravdata. Napred vidovme deka, spored Mil, so dol`nostite<br />
sekoga{ sme obvrzani sprema opredeleni poedinci, dodeka za plemenitosta<br />
i dobrodetelta toa ne va`i. I tuka Mil ne e vo pravo. 1287 Pri<br />
koe dobro <strong>na</strong>dvor povr{nite momenti. Za{to, ako nekoj momentno posilen od<br />
<strong>na</strong>s vo sledniot moment bi ne li{il od sî, toga{ osven momentnoto zadovolstvo<br />
ni{to za <strong>na</strong>s ne bi mo`elo da ima nekoja vrednost. Spored toa, ovaa <strong>na</strong>{a,<br />
po fizi~kata hra<strong>na</strong> <strong>na</strong>jneophod<strong>na</strong> potreba ne mo`e da se ima ako ma{inerijata<br />
koja so nea nî s<strong>na</strong>bduva ne e vo neprekid<strong>na</strong> rabota. Ottamu, <strong>na</strong>{ata pretstava<br />
za baraweto koe mu go upatuvame <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite bli`ni da se zdru`at vo <strong>na</strong>stojuvaweto<br />
za <strong>na</strong>s da go obezbedat o<strong>na</strong> {to ja pravi osnovata <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata egzistencija<br />
gi sobira okolu sebe ~uvstvata koi vo taa mera se pointenzivni od<br />
onie ~uvstva koi imaat udel vo koj i da e od obi~nite slu~ai <strong>na</strong> korisnost,<br />
razlikata vo sostojbata (kako {to toa ~esto e slu~aj vo psihologijata) da se<br />
pretvora vo vistinska razlika spored vidot. Toa barawe go dobiva onoj karakter<br />
<strong>na</strong> apsolutnost, o<strong>na</strong>a o~igled<strong>na</strong> neizmernost i nesporedivost so site drugi<br />
obziri koi ja pravat razlikata me|u ~uvstvuvaweto <strong>na</strong> ispravnoto i neispravnoto<br />
i ~uvstvoto <strong>na</strong> obi~<strong>na</strong> celishodnost i necelishodnost. ^uvstvata koi<br />
se vo pra{awe se tolku silni i nie smetame so toa taka {to }e <strong>na</strong>jdeme soodvetno<br />
~uvstvo kaj drugite (kaj site su{testva so sli~i inteersi), deka treba<br />
prerasnuva vo mora, a priz<strong>na</strong>tata neophodnost stanuva moral<strong>na</strong> nu`nost koja e<br />
a<strong>na</strong>log<strong>na</strong> <strong>na</strong> fizi~kata nu`nost, i koja ~esto spored svojata obvrzuva~ka sila<br />
ne e poslaba od nea." Ibid, str. 59-60.<br />
1286<br />
Ibid, str. 67.<br />
1287<br />
Vo ovaa sfera Tagendat razmisluva <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in: "Zo{to temelnoto<br />
pravo <strong>na</strong> pomo{ vo kantovskata i glavno vo site moderni etiki vegetiralo<br />
<strong>na</strong> marginite, taka {to dol`nosta da se pomogne ili se smetala za "supererogatorska,"<br />
(a taa me|u drugoto trebalo da z<strong>na</strong>~i deka nema prav<strong>na</strong> osnova<br />
da se pobaruva) ili trebala da va`i samo koga ne bara posebni usilbi? Treba<br />
li da se odgovri: zatoa {to ne se gledal rekursot <strong>na</strong> dr`avata? Me|utoa vo<br />
gra|anskiot moral doa|alo do rekurs <strong>na</strong> dr`avata, no so isklu~iva orientiranost<br />
<strong>na</strong> negativnite dol`nosti. Za{to? Ovde mo`ebi mo`e da se ka`e deka<br />
pazarno orientira<strong>na</strong>ta kapitalisti~ka ekonomija sugerirala poa|awe od<br />
funkcijata, merodav<strong>na</strong> za ideologijata <strong>na</strong> kapitalizmot, deka op{testvoto se<br />
sostoi samo od vozrasni i rabotno sposobni ma`i koi vo normalni slu~ai mo-<br />
`at da se gri`at za sebe, a potrebata za pomo{ e margi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> pojava: onoj koj<br />
691
osporuvaweto <strong>na</strong> toj stav vo etikata se tvrdi "visti<strong>na</strong> e deka vo nekoi<br />
situacii posebni poedinci imaat nekoi prava vo odnos <strong>na</strong> mene (mojot<br />
doveritel, mojot rabotidava~), me|utoa negativnite prava (vo koi ne<br />
treba da se dopira) ne se prava koi im se postavuvaat <strong>na</strong> oddelni lu|e,<br />
tuku <strong>na</strong> lu|eto voop{to. Ottamu, Mabot zaklu~uva deka Mil ne pribavuva<br />
nikakvo merilo za razlikuvawe <strong>na</strong> dol`nostite i pravdata od<br />
moralnite obvrski koi gi <strong>na</strong>dminuvaat. Ovie obrski od povisoko ramni{te<br />
srednovekovnite filozofi gi <strong>na</strong>rekuvaa "dol`nosti <strong>na</strong> supererogacija,<br />
no tie za niv ne uspeale da obezbedat kakva i da e uverliva<br />
razli~<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong> 1288 ... Ako se zapra{ame {to spored Toma Akvinski<br />
z<strong>na</strong>~e{e da se bide li{en od spasenie, mo`e da se ka`e deka toa e ed<strong>na</strong>kvovredno<br />
<strong>na</strong> veruvaweto deka zapostavuvaweto <strong>na</strong> dol`nostite e kaznivo,<br />
dodeka zapostavuvaweto <strong>na</strong> supererogativnite dela toa ne e. Mil<br />
vo mnogu mu se pribli`i <strong>na</strong> ovoj odgovor. 1289 Me|utoa, potpiraj}i se <strong>na</strong><br />
Bergson koj pravi razlika me|u moralnosta <strong>na</strong> prava i barawa i moralnosta<br />
<strong>na</strong> supererogacija, 1290 Mabot izvlekuva pravilen zaklu~ok deka<br />
poimot <strong>na</strong> pravdata mo`e da se pro{iri i vrz aktite <strong>na</strong> milosrdie, t.e.<br />
<strong>na</strong> plemenitosta i dobrotetelstvoto. Vo taa smisla veli: "O<strong>na</strong> {to nekoga{<br />
se smetalo za milosrdie se pove}e izgleda postoi <strong>na</strong>prosto pranema<br />
sredstva vo normalen slu~aj e samiot vinoven. Taka Kant mo`el da dojde<br />
do moralot koj sodr`inski ne se razlikuva od kontraktualizmot. A kontraktualizmot<br />
duri i koga }e se zapostavat negovite formalni nedostatoci, e<br />
moral <strong>na</strong> silnite. Bespomo{nite propa|aat niz mre`ata <strong>na</strong> kontraktualizmot<br />
i ako silnite gi reguliraat odnosite so slabite o<strong>na</strong>ka kako bi proizleguvalo<br />
od nekoj dogovor, a rezultatot toga{ se sfati kako moral (~itaj pravda,<br />
m.z.) so ed<strong>na</strong>kvi prava, tie prava sodr`inski ispa|aat otprilika taka kako<br />
{to se javuvaat vo kantoviot moral." Tugendhat, E. op. cit, str. 307-308.<br />
1288<br />
Dol`nosta da se pomogne vo site eti}i se smetala ili supererogatorska<br />
(a toa me|u drugoto treba da z<strong>na</strong>~i deka nema prav<strong>na</strong> osnova da se bara)<br />
ili trebala da va`i samo koga ne bara posebni usilbi. V. Tugendhat, E. op. cit.<br />
str. 307.<br />
1289<br />
Mabbot, D. J. Uvod u etiku, Nolit, Beograd, 1981, str. 164-165.<br />
1290<br />
Spored Bergson, prvata moralnost e op{testve<strong>na</strong>, vtorata ~ove~ka.<br />
Na{ite dol`nosti se opredeleni so <strong>na</strong>{ite odnosi so konkretnite poedinci<br />
vo ramkite <strong>na</strong> grupata <strong>na</strong> koja í pripa|ame. Obvrskite <strong>na</strong> prvata moralnost se<br />
propi{ani so pravila i zaemno se vrzani so pravata. Nie tie obvrski |i ~uvstvuvame<br />
kako pritisok i prisilba. Povisokata moralnost gi opfa}a dol`nostite,<br />
koi ako im se dol`at komu i da e, toga{ mu se do`at <strong>na</strong> ~ove{tvoto.<br />
Ovaa moralnost ne ni se predo~uva kako nekoj kodeks <strong>na</strong> pravila, tuku preku<br />
`iviot poedine~en primer. Zatoa tie ~esto se zdru`uvaat so religijata. Me-<br />
|utoa, ovaa vrska ne e nu`<strong>na</strong>, za{to sekoj mo`e da ima nekoj heroj i da se obiduva<br />
da `ivee spored negoviot primer. Obvrskite za koi ovde stanuva zbor ne<br />
deluvaat <strong>na</strong> <strong>na</strong>s so <strong>na</strong>dvore{en pritisok i prisilba, tuku so privlekuvawe i<br />
magnetska dra`. Ibid, str. 167-168.<br />
692
vda. Taka, nie morame da ja povlekuvame taa razlika, me|utoa taa neprestano<br />
se gubi ili povtorno se osvojuva. Ottamu, ne mo`e da postoi<br />
nikakvo merilo za razlikuvawe <strong>na</strong> obvrskite <strong>na</strong> supererogacijata od<br />
osta<strong>na</strong>tite obvrski. Za{to granicata sekojdnevno se pomestuva so sekoe<br />
novo dobro. Objektite <strong>na</strong> milosrdie - decata, starite, nevrabotenite<br />
- stanuvaat nositeli <strong>na</strong> prava." 1291 So toa tvrdewe i jas celosno se<br />
soglasuvam.<br />
Me|utoa, o<strong>na</strong> {to ovde e posebno interesesno e vtoroto pra{awe,<br />
odnosno dali so prethodnoto tvrdewe se negira konstatacijata <strong>na</strong><br />
Mil spored koe za pravdata e va`<strong>na</strong> prisilbata. Li~no smetam deka<br />
toa ne e slu~aj. Naprotiv, i <strong>na</strong>tamu ostanuva z<strong>na</strong>~ajno stanovi{teto <strong>na</strong><br />
Mil deka nepravedno (neispravno) e ne{to za {to edno lice treba da<br />
se kazni, a pravedno (ispravno) e ne{to <strong>na</strong> {to vredi da se <strong>na</strong>vede (prisili).<br />
Ova stanovi{te }e go proverime preku a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> subjektivnite<br />
moralni prava i dol`nosti.<br />
Pravata koi podrazbiraat dol`nosti i se delat <strong>na</strong> pozitivni i<br />
negativni prava. A eve za {to se podrazbira pod ovie poimi.<br />
Negativno pravo: imam pravo <strong>na</strong> sloboda <strong>na</strong> govor, pravo <strong>na</strong><br />
glas, ili <strong>na</strong> ispovedawe <strong>na</strong> svojata religija (makar i mol~el, ne glasal<br />
ili ne ispovedal nikakva religija: ~ovek so svoite prava ne mora da se<br />
koristi). Toa z<strong>na</strong>~i barawe kon osta<strong>na</strong>tite: od niv treba da bidam osloboden<br />
od site pre~ki vo tie oblasti, treba da bidam ostaven <strong>na</strong> mira<br />
vo koristeweto <strong>na</strong> tie prava. Drugite ili vlasta treba da bidat spre~eni<br />
da mi skratuvaat ne{to da pravam (nesmeat da me popre~uvaat vo<br />
toa {to go pravam). Moeto u`ivawe <strong>na</strong> negativnite prava treba da se<br />
za{titat od onie ~ija do`nost e da gi po~ituvaat, no toa ne go pravat.<br />
Na pozitivnite prava im soodvetstvuvaat negativni dol`nosti: obvrski<br />
za vozdr`uvawe od opredeleno dejstvie, pravila da ne im se <strong>na</strong>{etuva<br />
<strong>na</strong> drugite (dol`nosti opredeleni ne{ta da ne se pravat).<br />
Pozitivno pravo: imam pravo <strong>na</strong> plata nu`<strong>na</strong> za egzistencija<br />
ili <strong>na</strong> medicinska nega. Toa z<strong>na</strong>~i barawe kon osta<strong>na</strong>tite: tie treba da<br />
mi go obezbedat toa pravo. Drugite ili vlasta treba da bidat prisileni<br />
da mi obezbedat nekoja usluga, imaat dol`nost da mi go obezbedat<br />
toa <strong>na</strong> {to imam pravo. Moeto u`ivawe <strong>na</strong> pozitivnite prava treba,<br />
ako e toa potrebno, da se obezbedat so prisilba. Na pozitivnite prava<br />
im soodvetstvuvaat pozitivni dol`nosti: obvrski za prezemawe dejstvija<br />
za obezbeduvawe <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> poedincite i niv<strong>na</strong> za{tita od<br />
zabraneto postapuvawe, pravila <strong>na</strong> drugite (eventualno pod opredeleni<br />
uslovi) da im se pomaga.<br />
Nakratko, "~ovekot ima nekoe pravo sekoga{ koga drugite lu|e<br />
treba da se spre~at da mu popre~uvaat ne{to da pravi ili da se prisilat<br />
da mu obezbedat nekoja usluga." 1292<br />
1291<br />
Mabbot, D.J. str. 169.<br />
1292<br />
Ibid, str. 162 i 166.<br />
693
Dali pravata pravata i dol`nostite se korelativni. Da, za{to<br />
sekoga{ koga A ima dol`nost da go ostavi B <strong>na</strong> mira ili da mu <strong>na</strong>pravi<br />
nekoja usluga, toga{ B ima pravo <strong>na</strong> toa da bide ostaven <strong>na</strong> mira ili <strong>na</strong><br />
taa usluga. So drugi zborovi, koga eden ~ovek ima pravo, drugite imaat<br />
dol`nosti i nivnoto neispolnuvawe e prekorlivo (moral) ili kaznivo<br />
(pravo), a nivnoto ispolnuvawe pofalno (moral) ili (za <strong>na</strong>grada).<br />
Me|utoa, kaj moralnite prava toa ne sekoga{ e slu~aj. Kaj niv<br />
postojat moralni dol`nosti <strong>na</strong> ~ie ispolnuvawe drugite lu|e nemaat<br />
pravo (dol`nosti koi ne se prekorlivi ili kaznivi). Ako nekoj kolega<br />
pobara da mu pozajmam kniga so koja ne se koristam, dol`nost mi e<br />
(treba) da mu ja pozajmam, no toj nema kakvo i da e pravo <strong>na</strong> toa. Ako<br />
imam slobodno mesto vo avtomobilot so koj preteknuvam umoren pe-<br />
{ak, do`nost mi e (treba) da mu ponudam prevoz, no toj nema pravo <strong>na</strong><br />
toa. Toa se supererogativni dol`nosti, me|u koi Mil gi posmesti plemenitosta<br />
i dobrodetelstvoto (dol`nosti za ~ie neispolnuvawe ne<br />
treba da sledi prekor ili kaz<strong>na</strong> - moral, odnosno za ~ie ispolnuvawe<br />
ne treba da sledi pofalba ili <strong>na</strong>grada - pravo), no ne i pravednosta za<br />
koja smeta{e deka e ne{to {to nekoj mo`e da ja bara od <strong>na</strong>s kako svoe<br />
moralno pravo (pravdata kako dol`nost za ~ie neispolnuvawe treba da<br />
sledi prekor ili kaz<strong>na</strong> - moral, odnosno za ~ie ispolnuvawe treba da<br />
sledi pofalba ili <strong>na</strong>grada - pravo).<br />
Me|utoa, nie mora da gi razlikuvame moralnite prava i dol`nosti.<br />
Moite zakonski prava se ne{to vo ~ie ostvaruvawe me za{tituva<br />
zakonot. "Pravoto koe jas go imam kako ~ovek e pravo <strong>na</strong> site lu|e.<br />
Ako edno pametno dete ima pravo <strong>na</strong> univerzitetsko obrazovanie, toga{<br />
toa isto pravo go imaat site sposobni deca. Da im gi obezbedi pravata<br />
<strong>na</strong> site lu|e ili <strong>na</strong> site deca ili <strong>na</strong> site <strong>na</strong>dareni deca bi mo`ela<br />
samo ed<strong>na</strong> seopfat<strong>na</strong> grupa so mo} <strong>na</strong> prisilba. Na tie barawa <strong>na</strong>jpove}e<br />
im se pribli`uva dr`avata. Me|utoa postojat nekoi prava koi<br />
duri ni dr`avata ne mo`e da gi obezbedi, <strong>na</strong> primer, isplata <strong>na</strong> dolgovite<br />
<strong>na</strong> strancite. I iako ima nekoi prava koja dr`avata bi mo`ela da<br />
gi obezbedi taa mo`e da propu{ta toa da go pravi poradi siroma{tija<br />
ili od politi~ki pri~ini." 1293 Od druga stra<strong>na</strong>, karakteristi~<strong>na</strong> slabost<br />
<strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> moralnoto pravo se sostoi vo toa onoj koj ima pravo,<br />
toa pravo dodu{a mo`e da go bara, me|utoa preku apelot <strong>na</strong> moralniot<br />
poredok ne raspolaga so sredstva za da go os<strong>na</strong>`i toa barawe. 1294 Izlezot<br />
od seto toa se bara vo pretvorawe <strong>na</strong> pravdata vo pravo: vo potkrepuvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata so imperativni i prohibitivni normi - vo zasiluvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata so pomo{ <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Ottamu, ako pravdata se<br />
sproveduva preku <strong>pravoto</strong> i vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, ne gledam gre{ka,<br />
nitu kakov i da e pesimizam vo Paskaloviot postulat: "da se zdru`i<br />
pravdata i silata i da se <strong>na</strong>stojuva o<strong>na</strong> {to e pravedno da bide silno,<br />
694<br />
1293<br />
Mabbot, D. J. op. cit. str. 167.<br />
1294<br />
Tugendhat, E. op. cit. str. 302.
ili o<strong>na</strong> {to e silno da bide pravedno." 1295<br />
III POIM NA PRAVDA - TRET ^EKOR<br />
Vo tretiot is~ekor kon opredeluvawe <strong>na</strong> su{ti<strong>na</strong>ta, i elementite<br />
<strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravdata trg<strong>na</strong>vme od stavovite <strong>na</strong> Foerbah za bog<br />
kako egositi~ka tvorba <strong>na</strong> ~ovekot, kako instrument za <strong>na</strong>tprirodno i<br />
neprirodno zadovoluvawe <strong>na</strong> negovite potrebi, za da go konstruirame<br />
<strong>na</strong>{iot stav za pravdata sfate<strong>na</strong> kako bog, kako bo`estvo, kako <strong>na</strong>vodno<br />
dosti`en ideal za svetovno ostvaruvawe <strong>na</strong> ~ovekovite egostii~ki<br />
potrebi i `elbi. Toa e stav za pravdata kako bog vo ~ovek. 1296 Stav za<br />
pravdata kako nekoj drug posilen bog, kako <strong>na</strong>dbog koja prokolnuva (kaznuva)<br />
i blagoslovuva (<strong>na</strong>graduva), a sepak e bog pomesten vo ~ovek (sudija)<br />
so sovr{eni karakteristiki, so bo`enski ~ustva za mera, za ed<strong>na</strong>kvost<br />
i srazmernost, za ramnote`a vo koja nema da se zemaat predvid<br />
individualnite merila <strong>na</strong> onie me|u koi se deli, tuku sovr{enite, nepristrasni<br />
ar{ini <strong>na</strong> toj (<strong>na</strong> ~ovekot {to <strong>na</strong>mesto bog) {to ja deli. Za<br />
pravdata ~ie ostvaruvawe zaradi nedoverba kon ~ovekot primarno mu e<br />
dovere<strong>na</strong> <strong>na</strong> boga, a sekundarno - zaradi nedoverba kon boga - mu e vrate<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> sovr{eniot moralen ~ovek, a samata taa ne e nitu ~ove~ka nitu<br />
bo`ja. Za pravdata koja ne e nitu ~ovek nitu bog, tuku superbog, za<br />
idealot koj postoel pred pojavata <strong>na</strong> bog i ~ovek, za pravda koja se pojavila<br />
pred pojavata <strong>na</strong> ve~nosta i koja nitu bog ni ~ovek ne mo`at da ja<br />
menuvaat. Za prirod<strong>na</strong> pravda koja postoela pred prirodata i koja go<br />
opredelila nejziniot red i nu`noto povedenie kako <strong>na</strong> sekoj ~ovek,<br />
taka i <strong>na</strong> sekoj bog. Za pravda koja dokolku e posil<strong>na</strong> od bog, dotolku e<br />
posil<strong>na</strong> od ~ovek. Za pravda <strong>na</strong> koja mu slu`at i bog i ~ovek, a ne za<br />
pravda koja im slu`i <strong>na</strong> bog i ~ovek. 1297<br />
1295<br />
Poi<strong>na</strong>ku: Tadi}, Lj. op. cit. str. 93.<br />
1296<br />
Smetam deka vo XXI vek edvaj e potrebno da se objasnuva deka bog ne<br />
e ni{to drugo, odo{to ~ovekova cel, ~ovekov ideal. Bog koj <strong>na</strong> ~ovekot pove}e<br />
ne mu pretstavuva moralen i prakti~en jurnek, koj ne e toa {to samiot ~ovek<br />
treba i saka da bide, toa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> ne e bog. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije,<br />
Kultura, Beograd, 1955, str. 110.<br />
1297<br />
Bog e instrument (sovr{e<strong>na</strong> mo}, vi{a sila) za ostvaruvawe <strong>na</strong> ~ovekovata<br />
potreba za ve~en individualen `ivot. Pravdata e instrument (sovr-<br />
{e<strong>na</strong> mo}, vi{a sila) za ostvaruvawe <strong>na</strong> ~ovekovata potreba za (odr`uvawe <strong>na</strong><br />
zaedni~kiot `ivot, zaradi kraj<strong>na</strong>ta cel - samoodr`uvawe, zaradi) sre}en individualen<br />
`ivot. Bog e verba vo ve~en `ivot (sila koja spored qubovta kon<br />
nea dava ili odzema - ve~en `ivot). Pravda e verba vo sre}en `ivot (sila koja<br />
spored zaslugata, statusot ili mo}ta dava ili odzema sre}en `ivot). Slavata<br />
<strong>na</strong> boga i <strong>na</strong> pravdata se zasnovaat vrz mo}ta i korista. Toga{ za{to da gi po-<br />
~ituvame, za{to da gi molime, zo{to da im se klawame, zo{to <strong>na</strong> niv da se<br />
695
Pravdata e vrednost (o<strong>na</strong> kon {to se te`nee, streme` kon opredelen<br />
interes, potreba - kon idealno pravo). Takvata vrednost povlekuva<br />
zavisnost (nemo`nost <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot bez taa vrednost).<br />
Zavisnosta pottiknuvaa strav i <strong>na</strong>de` - motivi {toja razdvi`uvaat<br />
voljata za smiruvawe <strong>na</strong> zavisnosta preku odr`uvawe <strong>na</strong> vrednosta<br />
(pravdata) kako opredele<strong>na</strong> cel (interes, dobro, korist, sre}a).<br />
Stravot poteknuva od zaka<strong>na</strong> so zlo (smrt), a <strong>na</strong>de`ta poteknuva<br />
od o~ekuvawe <strong>na</strong> dobro (`ivot). Tie se <strong>na</strong>o|aat vo osnovata <strong>na</strong> sekoe ~ovekovo<br />
povedenie pa ottamu i vo o<strong>na</strong> povedenie {to e vo kakva i da e<br />
vrska so pravdata. Pravdata ima poteklo vo `elbata da mu se slu~i zlo<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong> onoj od kogo se pla{am (i zatoa go mrazam) 1298 i da mu se slu~i<br />
dobro <strong>na</strong> onoj od kogo se <strong>na</strong>devam (i zatoa go sakam). A se pojavuva vo<br />
tri vida: 1. kako verba (bo`ja pravda), 2. kako zakonitost (zakonska<br />
pravda) i, 3. kako moral (<strong>na</strong>dzakonska pravda). Za pravdata kako verba<br />
dovolno e da se veruva vo mo}ta <strong>na</strong> gospod (vo bo`joto pravo), za pravdata<br />
kako zakonitost - da se veruva vo redot i poredokot <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast (vo pozitivnoto pravo, vo silata <strong>na</strong> zakonot), a za pravdata kako<br />
moral - vo dobri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> drugite lu|e (vo "prirodnoto pravo," vo moralot).<br />
Vo site tie vidovi pravda e sodr`a<strong>na</strong> vrba vo golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nekoja<br />
vrednost koja reflektira gri`a za dobroto <strong>na</strong> ~ovekoviot rod. 1299<br />
Ottamu, toj {to e doblesen kon drugite od strav ili <strong>na</strong>de` od gospod -<br />
manifestira verba - toj e rezligiozen, toj e vernik. Toj {to e doblesen<br />
kon drugite od strav ili <strong>na</strong>de` od zakonot - manifestira zakonitost -<br />
toj e lojalen, toj e praveden. Toj {to e doblesen kon drugite od strav<br />
ili <strong>na</strong>de` od ~ovekot - manifestira qubov - toj e moralen, pravi~en.<br />
Realizacijata <strong>na</strong> celta - pravdata e uslove<strong>na</strong> (ograni~e<strong>na</strong>) so<br />
po~ituvawe <strong>na</strong> opredeleni pravila (kriteriumi), i zagarantirani so<br />
silata <strong>na</strong> nepristrasen organ. Pritoa, sum svesen deka pravdata ne e<br />
{e}er ili sol tuku racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> kategorija: ne postoi <strong>na</strong>~in kako precizno<br />
da se izmeri i utvrdi. Takvata pravda ovozmo`uva zazemawe stav<br />
za ispravnosta (pravednosta - nepravednosta) <strong>na</strong>:<br />
a) ~ovekovite dejstvija relevantni vo ramkite <strong>na</strong> moralot (moral<strong>na</strong><br />
pravda). 1300<br />
povikuvame, ako se gluvi (i bog i pravdata treba da e slepi, no ne i gluvi), ako<br />
ne ni pomagaat, ako ne ni koristat.<br />
1298<br />
Go mrazam onoj od kogo {to se pla{am, a toj {to mrazi nekogo i<br />
smrtta mu ja posakuva (Enij).<br />
1299<br />
Ottamu, pravdata ne se doka`uva. Vo nea se veruva ili ne se veruva.<br />
Toa, me|utoa, ne z<strong>na</strong>~i deka za pravdata, kako i za boite i vkusovite ne se diskutira.<br />
Za nea ne se diskutira samo dotoga{ dodeka tvojata pravda ne posaka<br />
da osta<strong>na</strong>m bez mojot imot, tvojot vkus ne posaka da osta<strong>na</strong>m bez jadewe, tvojot<br />
omisle<strong>na</strong> boja da osta<strong>na</strong>m bez moite plavi o~i.<br />
1300<br />
Pravdata e koncept i <strong>na</strong> moralno (pravedno) postapuvawe kon site<br />
(pravni i fizi~ki) lica. Vo ovaa smisla <strong>na</strong> pravdata se gleda kako <strong>na</strong> postojan<br />
696
) ~ovekovite dejstvija relevantni vo ramkite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (prav<strong>na</strong><br />
pravda). Vo ovaa smisla, <strong>pravoto</strong> e sistem <strong>na</strong> <strong>na</strong>~ela otkrieni so<br />
iskustvoto koi se razumno preto~eni vo zakon i vo sudski odluki so<br />
koi poedine~nite interesi se doveduvaat vo soglasnost so interesite<br />
<strong>na</strong> drugite (usoglasuvawe <strong>na</strong> poedine~nite so op{testvenite interesi)<br />
zaradi odr`uvawe <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot <strong>na</strong> lu|eto. Pravdata, ovde e<br />
sovr{eno pravo.<br />
v) <strong>na</strong> dejstvijata (postapkite) <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast (politi~ka<br />
pravda)<br />
g) <strong>na</strong> funkcioniraweto <strong>na</strong> instituciite <strong>na</strong> sistemot: demokratija,<br />
pluralizam itn. (socijal<strong>na</strong> pravda).<br />
Vo prodol`enie }e se obideme podrobno da |i razgledame nu`nite<br />
elementi od koi e sintetiziran ovoj poim <strong>na</strong> pravdata.<br />
1. PRAVDATA E VREDNOST<br />
Vo filozofijata <strong>na</strong> prirodnoto pravo idejata <strong>na</strong> pravdata sekoga{<br />
zazemala centralno mesto. Prirodnoto pravo osobeno istaknuva<br />
deka vo <strong>na</strong>{ata svest `ivee ednostav<strong>na</strong> i o~igled<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> pravdata<br />
koja e <strong>na</strong>jvisok princip <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong>sproti moralot. Pravdata e specifi~<strong>na</strong><br />
ideja <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Taa se odr`uva vo pomal ili pogolem stepen<br />
<strong>na</strong> jasnost ili distorzija vo celokupnoto pozitivno pravo i pretstavuva<br />
merka <strong>na</strong> negovata ispravnost. Paralelno so ovaa ideja, posebno vo<br />
postarata filozofija odi i druga spored koja pravdata e vrhov<strong>na</strong> seopfat<strong>na</strong><br />
doblest bez razlikuvawe me|u <strong>pravoto</strong> i morlot (Del Vekio).<br />
Spored ova gledi{te pravdata ednostavno e izraz <strong>na</strong> qubovta sprema<br />
dobroto, odnosno sprema gospod. Vo ovoj duh mora da se razbere besedata<br />
<strong>na</strong> gorata: "Blaze si im <strong>na</strong> gladnite i `ednite za pravda, za{to }e<br />
se <strong>na</strong>sitat." 1301<br />
Spored Hesiod, <strong>na</strong>jva`noto <strong>na</strong>~elo vrz koje se zasnova zdraviot<br />
op{testven poredok e <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> pravdata i strogata pravednost.<br />
Me|u posledicite <strong>na</strong> pravedniot poredok (eudikija), spored Hesiod treba<br />
da se pomesti slednovo. Na onie koi <strong>na</strong> strancite i <strong>na</strong> doma{nite<br />
lu|e im sudat pravedno i nikoga{ ne gi gazat zakonot i pravdata dr`avata<br />
im e edra i vo nea cvetaat gra|anite, imaat mir vo zemjata i so<br />
svojot podmladok <strong>na</strong>preden `ivot i bogovite nikoga{ ne gi frlaat vo<br />
voj<strong>na</strong>. Pravednite lu|e nikoga{ ne gi ma~at ni glad, nitu nesre}i, tie<br />
si gi zavr{uvaat svoite raboti i prireduvaat gozbi, zemjata obemno im<br />
donesuva leb, gorskite hrastovi `ir <strong>na</strong> svoite granki i p~eli vo stebloto,<br />
tuka se i runksite ovci {to vol<strong>na</strong>ta ja vle~at po zemja, a `enite<br />
<strong>na</strong>por da se pravi toa {to e ispravno, a <strong>na</strong>j~esto za ispravno se smeta toa {to<br />
go misli i ~uvstvuva mnozinstvoto, toa {to e logi~no ili toa {to <strong>na</strong>vleguva<br />
vo neprirodnoto, misti~noto.<br />
1301<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996, str. 302.<br />
697
im ra|aat deca {to li~at <strong>na</strong> svoite tatkovci. Posledicite od nepravednosta<br />
(disdikija) se opi{uvaat <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in. Tamu kade {to caruvaat<br />
drskosta i poro~ni dela, tuka dalekuvidniot Div, Kronion ja poka`uva<br />
pravdata. ^esto duri i dr`avi celi oddevaat poradi lo{iot<br />
poedinec. Na site koi poroci gradat i so sramni raboti se zanimavaat,<br />
toj od neboto vakvi nevolji im pra}a: ~uma i glad zaedno poradi koi<br />
umira <strong>na</strong>rodot. @enite nemaat porod i taka domovite gas<strong>na</strong>t so odluka<br />
<strong>na</strong> olimpiskiot Div. 1302<br />
Sokrat ja sfa}a pravdata kako politi~ka, op{ta doblest, koja<br />
kako i sekoja druga, se sostoi vo z<strong>na</strong>eweto: praveden e onoj {to pravi<br />
sekomu da mu pripadne o<strong>na</strong> {to odgovara <strong>na</strong> negovata su{ti<strong>na</strong> i bitie.<br />
Koi se, spored Sokrat, tie "ve~ni zakoni"koi{to vladeat oddolu Mese~i<strong>na</strong>ta<br />
i u{te go pravat `ivotot vreden za `iveewe? Toa se - vrednostite!<br />
Site drugi su{testva imaat samo ed<strong>na</strong> zada~a da go obezbedat<br />
o<strong>na</strong> od {to se `ivee! Bogovite so svoite zakoni tokmu toa im go dale<br />
<strong>na</strong> site `ivi su{testva. Samo lu|eto imaat u{te ed<strong>na</strong> i toa mnogu pova`<strong>na</strong><br />
i povisoka zada~a - da gi baraat vrednostite, imeno, da go<br />
otkrijat o<strong>na</strong> zaradi {to se `ivee! I potoa da go razberat i da `iveeat<br />
vo soglasnost so ve~nite vrednosti: doblesta, ubavi<strong>na</strong>ta, pravednosta,<br />
visti<strong>na</strong>ta, hrabrosta. 1303<br />
Spored Aristotel samoto z<strong>na</strong>ewe <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in da se primeni zakonot<br />
e mo`no samo za nekoj koj ja poseduva doblesta pravda. Da se bide<br />
praveden z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> sekoe lice da mu se dade o<strong>na</strong> {to toa go zaslu`uva: a<br />
op{testvenite pretpostavki za cvetawe <strong>na</strong> doblestite, spored toa se<br />
dvokratni: da postojat racio<strong>na</strong>lni kriteriumi za odmeruvawe <strong>na</strong> zaslugite<br />
i da postoi op{etstveno vostanove<strong>na</strong> soglasnost okolu toa koi se<br />
tie kriteriumi. Golem del <strong>na</strong> dodeluvawe <strong>na</strong> dobra i kazni vo soglasnost<br />
so zaslugata, sekako, e pot~ineto <strong>na</strong> praviloto. Raspredelbata <strong>na</strong><br />
javnite funkcii vo ramkite <strong>na</strong> gradot i odmazdata poradi zlostor<br />
mora da gi propi{at gradskite zakoni. Me|utoa, delum zatoa {to zakonite<br />
se op{ti, sekoga{ }e ima opredeleni slu~ai vo koi e nejasno<br />
kako treba da se primeni zakonot i nejasno {to bara pravdata. Taka sigurno<br />
}e ima slu~ai vo koi od<strong>na</strong>pred nema da postoi nikakva opredele<strong>na</strong><br />
formula: vo takvi slu~ai }e mora da deluavme kata ton orthon logon -<br />
"vo soglasnost so ispravniot razlog" - Nikomahova etika (1138b2). 1304<br />
Prosuduvaweto kata ton orthon logon z<strong>na</strong>~i obid da se iskoristi<br />
poimot <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>ta me|u pove}e ili pomalku za voop{to da se okarakteriziraat<br />
doblestite: hrabrosta le`i me|u brzopletosta i pla{livosta,<br />
pravdata me|u praveweto nepravda i trpeweto nepravda, dare`livosta<br />
me|u rasipni{tvoto i skr`avosta. Spored toa <strong>na</strong> sekoja dob-<br />
1302<br />
\uri}, M. Istorija helenske etike, str. 51-52.<br />
1303<br />
Muhi}, F. Filozofi ute{iteli, Prv del, Taber<strong>na</strong>kul, Skopje,<br />
2010, str. 21.<br />
1304<br />
Makintajer, A, Tragawe za vrlinom, str. 196.<br />
698
lest mu odgovaraat dva poroci. A {to spa|a vo porok ne mo`e adekvtno<br />
da se opredeli nezavisno od okolnostite: edno isto dejstvie koe vo<br />
ed<strong>na</strong> situacija bi bila dare`livost, vo druga bi mo`ela da bide rasipni{tvo,<br />
a vo treta {krtost. Ottamu, prosuduvaweto igra neizostav<strong>na</strong><br />
uloga vo `ivotot <strong>na</strong> moralniot ~ovek koja taa ja nema i ne bi mo`ela<br />
da ja ima vo `ivotot <strong>na</strong> ~ovek koj samo se pridr`uva do zakonot ili<br />
pravilata. Spored toa, central<strong>na</strong> doblest e phronesis. Phronesis e kako i<br />
sophrosune (umerenost) izvorno aristokratska pofalba. Taa go karakterizira<br />
nekogo koj z<strong>na</strong>e {to mu prilega, koj se gordee so insistirawe <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to mu pripa|a. Voop{teno, taa podrazbira nekogo koj z<strong>na</strong>e kako<br />
da rasuduva vo opredeleni slu~i. Phronesis e intelektual<strong>na</strong> doblest: me-<br />
|utoa bez taa intelektual<strong>na</strong> doblest ni ed<strong>na</strong> druga karakter<strong>na</strong> doblest<br />
ne mo`e da se upraznuva. 1305 Phronesis e mo} <strong>na</strong> prakti~no rasuduvawe<br />
(promisluvawe). 1306 Kaj Aristotel logos e pamet, rasuduvawe (promisluvawe),<br />
a phronesis e prakti~en um (pamet), prakti~no rasuduvawe (promisluvawe).<br />
Dodeka drugite `ivotni vo pogled <strong>na</strong> svojata dobrodetel<br />
se odredeni samo so svoite ~uvstva <strong>na</strong> lagodnost (zadovolstvo) i nelagodnost<br />
(bolka), lu|eto so dobrodetelta mo`at da upravuvaat so promisluvawe.<br />
Nie nemame samo ~uvstva i afekti, tuku imame i mo`nost<br />
promisleno da vlezime vo odnos so niv, i <strong>na</strong>{ata dobrodetel (dobro,<br />
dobrobit), <strong>na</strong>{ata sre}a vo subjektiv<strong>na</strong> smisla zavisi od toa, toa dobro<br />
da go pravime. 1307<br />
Spored Adam Smit, doblesta <strong>na</strong> prakti~niot um (prudence) e karakter<br />
koj <strong>na</strong> poedinecot mu e potreben za da mo`e da se <strong>na</strong>so~i kon<br />
sopstve<strong>na</strong>ta sre}a. Pravednosta i dobri<strong>na</strong>ta se dispozicii (sklonosti)<br />
za da mo`e da se bide <strong>na</strong>so~en kon sre}ata <strong>na</strong> drugite. 1308 Ottamu, kaj<br />
Smit, kako i kaj Hjum, 1309 proizleguva deka doblestite (me|u niv i pravdata)<br />
se <strong>na</strong>so~eni kon korisnosta (kon postignuvaweto <strong>na</strong> korista<br />
sre}a).<br />
Nakratko faktot deka pravdata e vrednost, toa ne go negira nikoj.<br />
Razijduvawata se <strong>na</strong> linijata dali pravdata e vrednost po sebe<br />
(pravda zaradi pravda) ili e vrednost zaradi nekoja korist sodr`a<strong>na</strong><br />
vo nea samata, vo nekoe svojstvo koe ja pravi potreb<strong>na</strong> za ~ovekot. Prvoto<br />
mislewe tvrdi deka pravdata e vrednost po sebe, a vtoroto misle-<br />
1305 Makintajer, A, Tragawe za vrlinom, str. 198.<br />
1306<br />
V.Tugendhat, E. op. cit. str. 199.<br />
1307<br />
V. Ibid, str. 212.<br />
1308<br />
V. Ibid, str. 246.<br />
1309<br />
Negova teza e deka moralnite vredosti <strong>na</strong> site doblesti se sostoi<br />
vo toa deka tie karakterni dispozicii se korisni, vo eden del za samiot poedinec,<br />
a vo drug del za drugite. Ako se ograni~ime <strong>na</strong> doblestite koi se korisni<br />
za drugite, vo nivniot temel mora da e interesot za dobrodetelta <strong>na</strong> drugite,<br />
i toa ~uvstvo Ha~ison go <strong>na</strong>rekuva dobrohodnost (benevolence), kako i<br />
Hjum, a isto taka i simpatija. V. Ibid, str. 279.<br />
699
we nejzi<strong>na</strong>ta vrednost ja <strong>na</strong>o|a vo nejzinoto svojstvo da go obezbeduva<br />
zaedni~kiot `ivot <strong>na</strong> lu|eto.<br />
Spored prvoto mislewe pravdata e isto {to i bog, ne{to sveto,<br />
ne{to {to iznik<strong>na</strong>lo samo od sebe i e z<strong>na</strong>~ajno samo po sebe. 1310 Taa se<br />
objasnuva so molitvata <strong>na</strong> sufijskata u~itelka od VIII vek Rabija al<br />
Adavija: "O Gospode ako te obo`uvam od strav od pekolot toga{ daj vo<br />
pekolot da izgoram, ako te obo`uvam zaradi <strong>na</strong>de`ta vo rajot, toga{ ne<br />
mi go davaj. No ako te obo`uvam zaradi tebe samiot ne sokrivaj ja od<br />
mene tvojata ubavi<strong>na</strong>." Spored ova mislewe pravdata i bog se edno<br />
isto. Ova mislewe ne si go postavuva pra{aweto: [to }e ni e negovata<br />
ubavi<strong>na</strong> ako toj do den denes, od site <strong>na</strong>s ja sokriva? Toga{, za{to<br />
treba da se saka - zardi nego li? zaradi negoviot, a ne zaradi <strong>na</strong>{ interes?<br />
Neli se <strong>na</strong> ovoj svet, pa duri i qubovta, treba da se dava za da se<br />
prima. Koj e <strong>na</strong>{ata korist (prednost, zadovolstvo, dobro, sre}a), koj e<br />
<strong>na</strong>{iot }ar ako nego ili koj i da e drug ili {to i da e drugo go sakame<br />
zaradi toa {to toj samo za sebe go poseduva, a za <strong>na</strong>s, barem duri sme <strong>na</strong><br />
ovoj svet, ostanuva nevidlivo, sokrieno i nedopirlivo? Toa li e celta<br />
<strong>na</strong> `ivotot: qubov zaradi qubov, dol`nost zaradi dol`nost, pravda zaradi<br />
pravda (dali qubovta, dol`nosta i pravdata treba da se skakat<br />
zaradi niv, zaradi nivniot, a ne zaradi <strong>na</strong>{ interes). Od qubov, od dol-<br />
`nost i od pravda ne se `ivee, tuku od o<strong>na</strong> {to go nosat tie za `ivotot,<br />
za <strong>na</strong>{ata sre}a (postignuvawe zadovolstvo i odbegnuvawe bolka).<br />
Nakratko, za ova mislewe e tu|o pra{aweto: Za{to |i tovime sviwite?<br />
Zaradi niv<strong>na</strong>ta ubavi<strong>na</strong> ili zaradi idealite - qubovta, dol`nosta,<br />
pravda? Zo{to gi {titime `ivotnite od maltretirawe i is~eznuvawe,<br />
1311 a prirodata od zagaduvawe? I dali e nepravedno da se zakole<br />
sviwa ili da se <strong>na</strong>tovari magare? Vo taa smisla treba da se razbere i<br />
Han Fej Ce, spored kogo ~ovekot treba da gi saka lu|eto edinstveno zatoa<br />
{to vo niv gleda sredstvo za ostvaruvawe <strong>na</strong> svoite celi (korist).<br />
1310<br />
Idejata pravda po sebe ili pravdata zaradi pravda, ne li~i <strong>na</strong> ni-<br />
{to drugo, osven <strong>na</strong> Platonovata du{a koja edinstveno koga e oddele<strong>na</strong> od teloto<br />
mo`e da ja sfati su{ti<strong>na</strong>ta. (Taka govore{e Platon ili Sokrat: "teloto<br />
koga e zaedno so du{ata ja voznemiruva nea i ne i dozvoluva da se zdobie so<br />
visti<strong>na</strong>ta i soz<strong>na</strong>nieto." Vidi Fejdon, str. 85-86). Samo takvata pravda za nego<br />
e vistinska vrednost. Pritoa, ima samo eden mal problem: takvata pravda e<br />
bez lu|e i nikoj od nea ne mo`e da ima korist, isto kako {to se nema nikakva<br />
korist od du{a bez telo. Neveruvam deka nekoj drug kako Sokrat, ako makar i<br />
malku e razumen, }e se soglasi da mu izleze du{ata i da ostane bez telo, samo<br />
zatoa celosno da go spoz<strong>na</strong>e bitieto od aspekt <strong>na</strong> smrtta.<br />
1311<br />
Nekoi gi za{tituvaat `ivotnite i od drugi pri~ini. Koga nekoga{<br />
Egipjanite gi ma~el glad, mnogumi<strong>na</strong> bile prisileni da se jadat me|usebno,<br />
no nikoj ne bil osomni~en deka izel makar ed<strong>na</strong> od svetite `ivotni. O,<br />
kolku e toa pobo`no, kolku bo`enstveno! Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije,<br />
Kultura, Beograd, 1955, str. 102.<br />
700
^ovekot go saka kowot zatoa {to dobro galopira. Kralot gi saka podanicite<br />
zatoa {to zaginuvaat za nego. Lekarot e sakan za{to gi isceluva<br />
ranite. Kolarot saka site lu|e da bidat bogati, ne zatoa {to ne im<br />
zaviduva <strong>na</strong> bogatstvoto, tuku zatoa {to saka da prodade {to pove}e<br />
ko~ii. Pogrebnikot saka lu|eto da umrat ne zatoa {to gi mrazi, tuku<br />
zatoa {to vo sporotivnost nikoj nema da saka da kupi mrtove~ki kov-<br />
~eg. Nakratko, a za toa }e zboruvame pove}e podoc<strong>na</strong>, pravdata ima cel<br />
i treba da se saka zaradi taa cel.<br />
Mora da se priz<strong>na</strong>e, veli Ni~e, deka dosega <strong>na</strong>jlo{a, <strong>na</strong>jdolgotraj<strong>na</strong><br />
i <strong>na</strong>jopas<strong>na</strong> od site zabludi be{e dogmatskata zabluda - imeno<br />
Platonoviot izum <strong>na</strong> ~istiot duh i dobroto po sebe. 1312 Takvata zabluda<br />
cveta od Ciceron do Kant, i se u{te ne e precveta<strong>na</strong>. Pravednosta treba<br />
da se neguva i da se zadr`uva <strong>na</strong> sekoj <strong>na</strong>~in, kako zaradi nea samata<br />
(ipsa per se) (bidej}i vo sporotiven slu~aj taa ne bi bila pravednost),<br />
taka i zaradi zgolemuvaweto <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta ~est i slava. 1313 I, <strong>na</strong> drugo<br />
mesto, "pravednosta e osnova za ve~en ugled i slava i bez nea ni{to ne<br />
mo`e da bide dostojno za pofalba." 1314<br />
Spored Klark Samuel, ne postoi ~ovek koj poseduva pravilno<br />
~uvstvo {to e dobro, a {to e zlo, koj nema da priz<strong>na</strong>e deka vrednostite<br />
i dobri<strong>na</strong>ta se povrzani i odbrani zaradi samite niv i niv<strong>na</strong>ta vistinska<br />
vrednost, iako ~ovekot nema predvid nikakva dobivka od nivnoto<br />
ostvaruvawe, a deka <strong>na</strong>protiv okrutnosta, svireposta i <strong>na</strong>silstvoto,<br />
pritvornosta, nepravdata i site formi <strong>na</strong> iskol~enost se omrazeni po<br />
sebe i sekoga{ treba da se izbegnuvaat pa makar ~ovek celosno da e<br />
uveren deka nema sebesi da se dovede vo neprijatnost so storuvaweto <strong>na</strong><br />
nekoi ili <strong>na</strong> site niv. 1315<br />
1312<br />
Ni~e, F, S one strane dobra i zla, Dereta, Beorad, 2003, str. 9-10.<br />
1313<br />
Ciceron, M. T. Za dol`nostite, Magor, Skopje, 2005, str. 153.<br />
1314<br />
Ibid, str. 152.<br />
1315<br />
V. Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do konca<br />
XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 187. Potoa, Klark prodol`uva "Dosega<br />
se e jasno. No ottamu nikako ne sleduva deka dobriot ~ovek ne treba da gi ceni<br />
<strong>na</strong>gradata i kaz<strong>na</strong>ta, nitu deka <strong>na</strong>gradite i kaznite apsolutno ne se nu`ni za<br />
da se odr`i ostvaruvaweto <strong>na</strong> vrednostite i pravednosta vo sega{niot svet.<br />
Navisti<strong>na</strong> e to~no deka vrednosta i porokot se ve~ni i nu`no razli~ni i deka<br />
vrednosta treba da se odbere zaradi nea samata, a porokot <strong>na</strong> sekoj <strong>na</strong>~in da se<br />
odbegnuava, makar ~ovek i da e uveren deka }e bide <strong>na</strong> dobivka ili vo zaguba<br />
ako gi ostvaruva. I koga sostojbata <strong>na</strong> ne{tata vo svetot bi bila <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
takva, toga{ umot bi bil rasipan kaj onoj ~ovek koj bi odgleduavl i <strong>na</strong>jmal<br />
somne` ili barem ed<strong>na</strong>{ bi promislil za toa koj od niv da go izbere. Me|utoa<br />
sostojbata ne e takva. Vo op{ta praktika {irum svetot ne se postavuva pra-<br />
{aweto, pretpostavuvaj}i da go otstranime sekoe is~ekuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradata i<br />
kaz<strong>na</strong>ta, dali ~oevek bi ja izbral vrednosta zaradi nea samata i bi go izbeg<strong>na</strong>l<br />
porokot. Me|utoa, vr{eweto <strong>na</strong> porokot e sledeno so golemi isku{enija, pri-<br />
701
Demek, pravdata treba da se bara (da se saka) zaradi nea samata -<br />
taa e dobro ne zaradi korista {to se izvlekuva od nejzinoto preaktikuvawe.<br />
Z<strong>na</strong>~i li toa deka taa treba da se bara, deka taa e dobra, samo<br />
koga se vr{i za xabe. Da. Po ova <strong>na</strong>o|awe ispa|a deka pravdata po sebe<br />
treba da se saka samo koga se vr{i i za xabe, a toa z<strong>na</strong>~i deka treba da<br />
se bide praveden (dobar) bez pri~i<strong>na</strong>, iako pametniot Salustie odam<strong>na</strong><br />
rekol: Nikoj ne e dobar bez pri~i<strong>na</strong>! 1316<br />
Spored ova sfa}awe istoto va`i i za nepravdata: i taa treba da<br />
se mrazi po sebe - taa e zlo po sebe, a ne zaradi {tetata {to so neja se<br />
pravi. Z<strong>na</strong>~i li toa deka taa treba da se mrazi, deka taa e lo{a, samo<br />
koga se vr{i bez pri~i<strong>na</strong>. Da! ispa|a deka nepravdata po sebe treba da<br />
se mrazi samo koga se vr{i i za xabe - nepravdata e nepravda samo koga<br />
se vr{i bez pri~i<strong>na</strong>.<br />
Od seto ova proizleguva, ako pravdata i nepravdata treba da se<br />
sakaat i mrazat zaradi ni{to drugo, tuku po sebe, toga{ ~umu e <strong>na</strong>gradata<br />
i kaz<strong>na</strong>ta. Ako pravdata i nepravdata postojat samo vo sistem koj<br />
se zasnova vrz <strong>na</strong>gradi i kazni, vo sistem vo koj postoi <strong>na</strong>de` deka ne-<br />
{to }e se dobie ili strav deka ne{to }e se zagubi, vo sistem vo koj nekoj<br />
treba da se <strong>na</strong>u~i <strong>na</strong> pamet, <strong>na</strong> odnesuvawe soglasno op{testvenite<br />
`elbi i interesi, nitu pravdata nitu nepravdata nemaat smisla <strong>na</strong>dvor<br />
od toj sistem. Pravdata z<strong>na</strong>~i deluvawe spored principot do ut des - jas<br />
mameno so zadovolstvo i dobrodetel, dodeka ostvaruvaweto <strong>na</strong> vrednostite ~esto<br />
go zagrozuvaat golemi nesre}i, zagubi, pa ponekoga{ duri i samata smrt. I<br />
toa go zamenuva pra{aweto i go odre~uva ostvaruvaweto <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to izgleda<br />
tolku razumno vo celosnoto razgleduvawe i ja <strong>na</strong>metnuva potrebata za <strong>na</strong>gradi<br />
i kazni. I, iako vrednosta bez somnenie e vred<strong>na</strong> da bide izbra<strong>na</strong> zaradi nea<br />
samata, duri ne o~ekuvaj}i nikakva <strong>na</strong>grada, od toa ne sleduva deka taa e dovol<strong>na</strong><br />
sama <strong>na</strong> sebe, i dovolno sil<strong>na</strong> da go podr`i ~ovekot vo raznovidnite nevolji,<br />
duri i vo samata smrt, zaradi nea samata, bez kakov i da e izgled <strong>na</strong> nekoja<br />
kompenzacija. Ottamu i se javuva gre{kata kaj stoicite koi u~ele deka<br />
samoto praktikuvawe <strong>na</strong> vrednostite e <strong>na</strong>jgolemo dobro i samo po sebe dovolno<br />
da go usre}i ~ovekot vo sekoja nevolja pod nebes<strong>na</strong>ta kapa." Ibid, str. 188.<br />
1316<br />
Moj stav e deka duri i doblesta (dobro<strong>na</strong>mernosta, dru`equbivosta,<br />
humanosta, milozlivosta, blagorodnosta, {irokogradosta, benevolentnosta)<br />
se samo maskira<strong>na</strong> sebi~<strong>na</strong> qubov <strong>na</strong> samiot sebesi. Nikoj ne e dobar bez<br />
pri~i<strong>na</strong>. Nie im pomagame <strong>na</strong> drugite, ako za ni{to drugo, barem ottamu {to<br />
toa ni pri~inuva zadovolstvo (i zadovolstvoto e interes, korist). Nikoj,<br />
osven Kant, nema da te razbere dokolku "mrtov laden" <strong>na</strong> drug mu <strong>na</strong>pravi{<br />
dobri<strong>na</strong>. Sekoj me|utoa }e te razbere (bez ogled <strong>na</strong> toa {to nema da te opravda)<br />
ako ako <strong>na</strong> primer, drug spasi{ od davewe, samo zatoa {to ti pri~inuva<br />
golemo zadovolstvoi samiot da go usmrti{.<br />
702
tebe, ti mene / davam za da mi dade{ / }e ti dadam ako mi dade{: z<strong>na</strong>~i,<br />
ne deluvawe od milost (od qubov, za xabe) tuku, od zaem<strong>na</strong> korist. 1317<br />
Koga bi nemalo <strong>na</strong>grada (korist), pomislata od pravewe dobro<br />
(pravda) asocira <strong>na</strong> {teta (zaguba), kon strav deka nema da ni bide vozvrateno<br />
dobroto (so dobro, so <strong>na</strong>grada), pa ottamu nikoj nema pri~i<strong>na</strong><br />
da pravi dobro. Toa z<strong>na</strong>~i deka ~ovek so pri~i<strong>na</strong> pravi dobro - koga bi<br />
nemalo <strong>na</strong>grada (korist), nema da pravi dobro, za{to }e se pla{i od zaguba.<br />
Isto taka, koga bi nemalo kaz<strong>na</strong> ({teta) pomislata kon pravewe -<br />
lo{o (nepravda) asocira <strong>na</strong> korist (dobivka), kon <strong>na</strong>de` deka nema da<br />
ni bide vozvrateno lo{oto (so lo{o, so kaz<strong>na</strong>). Toa z<strong>na</strong>~i deka ~ovek<br />
so pri~i<strong>na</strong> pravi zlo - koga bi nemalo kaz<strong>na</strong> (zlo), }e pravi zlo, za{to<br />
}e se <strong>na</strong>deva, <strong>na</strong> dobivka.<br />
Gospod da ne ~uva od vakvi filozofi! - zarem hra<strong>na</strong>ta treba da<br />
ja sakame za{to e hra<strong>na</strong> (vrednost po sebe), a ne zaradi korista {to od<br />
nea ja imame (taa e vrednost tokmu zaradi korista {to ja ima za odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot `ivot, isto kako {to pravdata e vrednost ne po sebe<br />
tuku samo poradi korista za odr`uvawe <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot me|u lu-<br />
|eto). Alhoholot i cigarite treba da gi mrazime, za{to se porok (nevrednost<br />
sama po sebe), a ne zaradi {tetata {to ni ja pri~inuvaat (tie<br />
se porok tokmu za{to ni pri~inuvaat {teta, isto kako {to nepravdata<br />
ne e vrednost ne po sebe, tuku samo poradi {tetata - razoruvawe <strong>na</strong> zaedni~kiot<br />
`ivot me|u lu|eto).<br />
Deka nema pravda po sebe dovolno e da se potsetime i <strong>na</strong> zabele{kata<br />
{to Pri~ard mu ja upatuva <strong>na</strong> Platon. Toj go obvini Platon<br />
deka vletal vo gre{ka, <strong>na</strong>prosto zatoa {to voop{to se obidel da ja<br />
opravda pravednosta. Za{to, da se opravduva pravednosta z<strong>na</strong>~i da se<br />
poka`e deka taa e pocelishod<strong>na</strong> (pokoris<strong>na</strong>) od nepravednosta, deka<br />
<strong>na</strong>m ni e od interes da bideme pravedni. I <strong>na</strong>mesto od ovaa isprav<strong>na</strong> zabele{ka<br />
da izvle~e vistinskiot stav, <strong>na</strong>protiv, spored Pri~ard: Ako<br />
o<strong>na</strong> {to e pravedno i ispravno go pravime zatoa {to toa e vo <strong>na</strong>{ interes,<br />
toga{ toa voop{to ne go pravime zatoa {to toa e pravedno i ispravno.<br />
Moralnosta, spored nego, ne mo`e da ima nikakvo <strong>na</strong>dvore{no<br />
opravduvawe: ako o<strong>na</strong> {to e pravedno ne go pravime zaradi nego samoto<br />
1317<br />
Pravdata se definira so maksimata "Ne pravi mu go <strong>na</strong> drug o<strong>na</strong><br />
{to ne saka{ tebe da ti go pravat," ili obratno, "Pravi mu go <strong>na</strong> drug o<strong>na</strong><br />
{to saka{ tebe da ti go pravat: raboti za op{ta korist (bidi altruist), zaradi<br />
sopstveniot interes (zaradi sopstveniot egoizam)." Idejata e ako bide{<br />
dobar kon drugite i tie }e bidat dobri kon tebe, i obratno, ako bide{ lo{ i<br />
tie }e bidat lo{i kon tebe. Pravdata e vra}awe milo za drago: davam za da mi<br />
se dade, pravam za da mi se <strong>na</strong>pravi, za{to, (kako {to ne{to ne <strong>na</strong>stanuva od<br />
ni{to), nikoj ne dava ne{to za ni{to. Ili, ako bara{, dozvoluva{ da ti se<br />
bara, ako dozvoluva{ da ti se bara, se <strong>na</strong>deva{ deka }e bara{. Pravdata e<br />
streme` za postignuvawe opredele<strong>na</strong> korist (dobro, sre}a). Ako celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
e pravda, celta <strong>na</strong> pravdata e interes, korist, dobro sre}a.<br />
703
(pravda zaradi pravda), bilo da e vo <strong>na</strong>{ interes ili ne, toga{ ne go<br />
pravime toa {to e pravedno.<br />
Idejata <strong>na</strong> Kant za dol`nosta zaradi dol`nost ima rezligioz<strong>na</strong><br />
osnova. Kant insistira <strong>na</strong> dol`nosta kako {to i site religii insistiraat<br />
<strong>na</strong> vera zaradi vera, a ne <strong>na</strong> vera zaradi sopstve<strong>na</strong> korist. 1318 Vo<br />
taa smisla i vo hristijanstvoto i vo islamot se bara vernikot da se<br />
moli i da posti i toga{ koga nikoj ne go prisiluva <strong>na</strong> toa i da go pla}a<br />
danokot duri toga{ koga vlasta ne go z<strong>na</strong>e iznosot <strong>na</strong> negovite obvrski<br />
ili ne e vo mo`nost da go sobere danokot so sila. 1319<br />
Pra{aweto {to po ova sekoj treba da si go postavi e: Dali e<br />
takvata vera ovde <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e zaradi verata (vera po sebe), a takvata<br />
dol`nost e zaradi dol`nosta (dol`nost po sebe). Na prv pogled izgleda<br />
deka e taka, no ako malku podobro se zagledame ved<strong>na</strong>{ }e se zabele-<br />
`i - da! taka e! no samo vo odnos <strong>na</strong> onoj koj deluva: onoj koj se moli i<br />
1318<br />
Lu|eto po priroda se stremat kon postignuvawe <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> cel.<br />
Taa cel e dobroto koe Aristotel go <strong>na</strong>rekuva eudemonija. Eudemonijata bi mo-<br />
`ela da se prevede i kako sre}a, bla`enstvo, blagosostojba. Vrednostite (doblestite),<br />
pak, se onie osobini <strong>na</strong> ~ovekot ~ie poseduvawe i praktikuvawe<br />
ovozmo`uva da se postigne eudemonijata. Bez niv ne mo`e da se postigne ~ovekovoto<br />
dobro. Za nego, me|utoa, vrednostite se dispozicii ne samo da se deluva,<br />
tuku i da se ~uvstvuva <strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in. Spored Aristotel, da se deluva<br />
moralno ne z<strong>na</strong>~i o<strong>na</strong> {to podoc<strong>na</strong> go tvrde{e Kant, da se deluva protivno <strong>na</strong><br />
sklonostite, tuku vo soglasnost so sklonostite koi kaj poedinecot gi sozdale<br />
vrednostite. A toa ~ovek mora da e moralno obrazovan. Toj mora da z<strong>na</strong>e {to<br />
pravi koga prosuduva ili deluva moralno (~itaj pravedno, m.z.). Na toj <strong>na</strong>~in<br />
toj go pravi toa {to e moralno, zatoa {to toa e moralno. A tokmu ovaa okolnost<br />
go ralikuva praktikuvaweto <strong>na</strong> vrednostite od praktikuvaweto <strong>na</strong> izvesni<br />
osobini koi ne se vrednosti. Na primer, dobro ostru~en vojnik mo`e da<br />
postapi o<strong>na</strong>ka kako {to toa od nego bi go barala hrabrosta vo opredele<strong>na</strong> situacija,<br />
no ne zatoa {to e hrabar, tuku zatoa {to dobro e ostru~en. Me|utoa<br />
avtenti~no moralniot subjekt deluva vrz osnova <strong>na</strong> to~en i racio<strong>na</strong>len sud.<br />
Spored toa, negovata teorija za vrednostite pretpostavuva re{ava~ka razlika<br />
me|u o<strong>na</strong> {to koj i da e poedinec vo koe i da e vreme go smeta za dobro za<br />
sebe od o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> e dobro za nego kako ~ovek. Nie gi prektikuvame<br />
vrednostite zaradi postignuvawe <strong>na</strong> toa podocne`no dobro taka {to gi izbirame<br />
sredstvata za taa cel. Spored toa, praktikuvaweto <strong>na</strong> vrednostite pretpostavuva<br />
sposobnost da se prosuduva i da se stori vistinskoto ne{to, <strong>na</strong> vistinsko<br />
mesto, vo vistinsko vreme i <strong>na</strong> vistinski <strong>na</strong>~in. A toa ne e rutinska<br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> nekakvi pravila. V. Makintajer, Traganje za vrlionom, str. 188-<br />
210. Za Aristotel, vsu{nost, dobroto kon koe sekoj (poedinecot i dr`avata)<br />
se stremi e pravdata, a toa e op{a korist. V. Nikomahova etika, 1282b.<br />
1319<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, za ova da ima smisla, religijata ne smeta deka ovoj<br />
`ivot e cel po sebe i zaradi sebe, nitu veruva deka teloto e bez kakva i da e<br />
vrska so duhot, tuku <strong>na</strong>protiv u~i deka treba da se veruva vo ve~en `ivot.<br />
704
posti, odnosno za onoj koj go pla}a danokot. Ako toa go sakaat, tie <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
mo`at samite sebesi da se ubedat deka gi ispolnuvaat verskite<br />
i gra|anskite dol`nosti zaradi samite dol`nosti, odnosno bez o~ekuvawe<br />
kakva i da e korist od toa. No ako se poglede podobro, toa ne<br />
mo`at da go storat so drugata stra<strong>na</strong>. Imeno, te{ko e deka mo`e da se<br />
bide do tolku slep, a da ne se vidi deka od dol`nosta koja se vr{i zaradi<br />
dol`nost, kolku i da se trudime toa da ne go priz<strong>na</strong>vame, nekoj drug:<br />
sve{tenikot ili politi~arot imaat i te kakva korist. Ako poimot<br />
dol`nost zaradi dol`nost per definitionem bara od nejzi<strong>na</strong>ta su{ti<strong>na</strong> da<br />
se otstrani korista, toa mora da se odnesuva <strong>na</strong> sekakva i ~ija i da e korist.<br />
Dokolku od vr{eweto <strong>na</strong> dol`nosta nekoj, koga i da e, makar i<br />
<strong>na</strong>jmalaku se ofajdi, toga{ ne mo`e da stane zbor za {to i da e {to<br />
mo`e da se goltne kako "dol`nost zaradi dol`nost," tuku za dol`nost<br />
zaradi nekoja cel, zaradi nekoe dobro ili zlo, zaradi nekakva korist<br />
ili {teta. Vo prirodata {to ne poz<strong>na</strong>va beskone~nost se ima svoj kraj<br />
i ottamu svoja cel. Vo taa smisla duri i konstrukcijata <strong>na</strong> poimot<br />
"dol`nost po sebe" ima svoja cel. Taa konstrukcija ne e ni{to drugo,<br />
tuku finta <strong>na</strong> sve{tenicite i politi~arite za da se sokrie topkata od<br />
pravedniot, za so toa da bide izdriblan pravedniot, za da se ubedi da<br />
ostane <strong>na</strong> mesto vo korist <strong>na</strong> driblerite koi treba da postig<strong>na</strong>t pogodok,<br />
a potem da tvrdat deka toj pogodok e vo korist <strong>na</strong> site pa duri i<br />
vo <strong>na</strong> izdribliraniot. Takvata konstrukcija ima za cel sozdavawe privid<br />
<strong>na</strong> pravdata, sozdavawe pravda koja e pseudopravda, pravda od koja<br />
ne treba da se ima sopstve<strong>na</strong> korist, tuku korist - koja e korist samo za<br />
drugite. Na toj <strong>na</strong>~in tvrdeweto deka postoi "dol`nost po sebe" se<br />
podobruvava so tvrdeweto deka postoi "korist koja ne e korist" (tazi<br />
dupka ne e dupka, tepaweto ne e tepawe 1320 ) se izveduva dupla finta so<br />
koja "prividot stanuva realnost." Nakratko, egzistencijata <strong>na</strong> ne{to<br />
"po sebe," (dol`nost po sebe) se doka`uva so negovata sprotivnost -<br />
ne{to "ne e po sebe" (korist ne po sebe). So drugi zborovi ako e<br />
mo`no postoewe <strong>na</strong> ne{to po sebe, negovoto opravduvawe e mo`no<br />
samo so negova izolacija od ovoj svet, odnosno so negovo poistovetuvawe<br />
so ne{to {to ne e po sebe, pa otamu ni za sebe, me|utoa nitu za drugite.<br />
Za takvata pravda koja bo`em e, a vsu{nost ne e, <strong>na</strong>{iot prose~en<br />
gra|anin veli deka e |omiti pravda.<br />
1320<br />
Koga nekoj murec koj posetil eden budisti~ki hram de`urniot sve-<br />
{tenik se odnesuval so mala po~it. Dodeka toj bil tamu, hramot go posetil i<br />
nekoj istak<strong>na</strong>t politi~ar, komu kalu|erot mu uka`al <strong>na</strong>jgolema po~it. Otkako<br />
politi~arot zami<strong>na</strong>l mudrecot go pra{al kalugerot za pri~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> taa razlika.<br />
Kalu|etot odgovoril: "Da se po~ituva z<strong>na</strong>~i da ne se po~ituva, a da ne<br />
po~ituva z<strong>na</strong>~i da se po~ituva. Na toa mudrecot ved<strong>na</strong>{ mu opalil silen {amar.<br />
Kalugerot <strong>na</strong>luteno se pobunil: "Za{to me tepe{!." Mudrecot mu odgovoril:<br />
"Da se tepa, z<strong>na</strong>~i da ne se tepa, a da ne se tepa z<strong>na</strong>~i da se tepa." Ju-Lan,<br />
F. Teorija kineske filozofije, Nolit, Skopje, str. 353.<br />
705
Toa me|utoa ne z<strong>na</strong>~i deka ne e to~no o<strong>na</strong> {to go veli Holbah,<br />
deka treba da sme ~isti i koga nikoj ne ne gleda. Naprotiv! Nevisti<strong>na</strong><br />
e samo toa deka ne{tata ne se vredni samo ako se pravat sami za sebe<br />
t.e bez da imaat smisla i korist kako za poedinecot taka i za zaednicata.<br />
To~no e ne{to drugo: deka ako imam jas }e imaat i drugite, i obratno,<br />
ako imaat drugite }e imam i jas. A ako e toa to~no za imaweto ili<br />
nemaweto, to~no e i za zaemnoto dejstvuvawe ili nedejstvuvawe, zaemnoto<br />
po~ituvawe ili nepo~ituvawe, zaemnoto pravewe ili propu{tawe<br />
dobro, zaemnoto vr{ewe ili nevr{ewe pravda, itn. Naprosto, kako<br />
{to do`nosta ne se pravi za ni{to, taka ni pravdata ne se pravi za<br />
ni{to: ni{to ne se pravi za ni{to (za xabe)!<br />
Sprotivniot stav <strong>na</strong> koj se potpiraat brojni avtori 1321 vodi kon<br />
maksimata <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie kojajas ja zastapuvam, a taa glasi:<br />
Lugeto se dobri ili lo{i za{to im e vo interes da bidat takvi. Vo<br />
ovoj princip vsu{nost se zalo`eni dve vistini koi imaat ed<strong>na</strong> zaedni~ka<br />
pri~i<strong>na</strong>. Nikoj ne e bez pri~i<strong>na</strong> lo{: Nekoj e lo{, nepraveden,<br />
samo zatoa {to mu e vo interes da bide lo{, nepraveden. I obratno.<br />
Nikoj ne e bez pri~i<strong>na</strong> dobar: Nekoj e dobar, praveden samo zatoa {to<br />
mu e vo interes da bide dobar, praveden. Tertium non datur.<br />
Vo ovaa smisla posebno treba da se istakne Epikur. Spored<br />
nego, postoi samo ed<strong>na</strong> o~igled<strong>na</strong> vrednost kon koja ~ovekot po svojata<br />
priroda se stremi, a toa e ~uvstvoto <strong>na</strong> zadovolstvo i samo edno vistinsko<br />
zlo od koe se vardi, a toa e ~uvstvoto <strong>na</strong> bolka. Sekoe `ivo su{-<br />
testvo {tom }e se rodi se stremi kon zadovolstvo i mu se raduva kako<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>jvosoko dobro, a se vardi od bolkata kako <strong>na</strong>jvisoko zlo i kolku<br />
{to mo`e pove}e go odbiva od sebesi. Toa go pravi dodeka ne e rasipano<br />
i dodeka samata priroda nerasipano i nepristrasno sudi. 1322 Epi-<br />
1321<br />
Spinoza go razviva u~eweto <strong>na</strong> eti~kiot racio<strong>na</strong>lizam, spored koe<br />
nema vrednosti <strong>na</strong>dvor od ~ovekoviot razum: vo prirodata ne postoi ni dobro<br />
ni zlo, ni ubavo ni neubavo, site tie poimi gi oblikuvaat lu|eto, gradaj}i modeli<br />
spored koi potem se ocenuva {to e dobro, ubavo itn. Na istata linija i<br />
Jering spored kogo, ne postojat univerzalni i apsolutni vrednosti, deka ni-<br />
{to od<strong>na</strong>pred ne mo`e da se opredeli kako dobro ili zlo, pravo ili nepravo,<br />
tuku se zavisi od ~ovekovite celi, kako i od <strong>pravoto</strong> koe e vo funkcija <strong>na</strong> za-<br />
{tita <strong>na</strong> opredeleni interesi, a ne vo slu`ba <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong>ta pravda! Poseb<strong>na</strong><br />
zasluga za razgraduvaweto <strong>na</strong> koncepcijata za apsolutnite i ve~nite vrednosti<br />
ima utilitarizmot (Bentam, Mil), kako i probivot <strong>na</strong> doktri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> konsekvencio<strong>na</strong>lizmot<br />
vo op{testve<strong>na</strong>ta misla, spored koja <strong>pravoto</strong> treba da se<br />
orientira kon oce<strong>na</strong> <strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> ~ovekovite postapki. Vrv<strong>na</strong> vrednost<br />
pretstavuva "<strong>na</strong>jgolemata sre}a za <strong>na</strong>jgolem mo`en broj lu|e, pri {to sre}ata<br />
e definira<strong>na</strong> kako otsustvo <strong>na</strong> stradawe" Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
str. 209-210.<br />
1322<br />
Tuka ne se potrebni nitu ratio ni disputatio, quambrem voluprat expetanda,<br />
fugiendus dolor sit - za{to zadovolstvoto treba da se bara, a od bolkata da se<br />
706
kur razlikuval telesni i du{evni (koi se sostojat vo mislewe) zadovolstva,<br />
pri{to so pravo tvrdel deka du{evnite zadovolstva se pogolemi<br />
od telesnite za{to "so teloto mo`eme da ja ~uvstvuvame samo<br />
sega{nosta i o<strong>na</strong> {to e prisatno, a so duhot i mi<strong>na</strong>toto i idni<strong>na</strong>ta." 1323<br />
Toj, isto taka, kategori~no izjavuval deka dobroto i vrednostite treba<br />
da se po~ituvaat samo toga{ koga ni pribavuvaat zadovolstvo, a dokolku<br />
toa ne go pravat deka treba da se <strong>na</strong>pu{tat. "Vrednostite se neguvaat<br />
zaradi zadovolstvo, a ne zaradi niv samite, kako {to lekovite se<br />
zemaat zaradi zdravjeto."<br />
Osnov<strong>na</strong>ta vrednost ili doblest, e uvi|ajnosta vrz koja se <strong>na</strong>dovrzuvaat:<br />
1. samosovladuvaweto, 2. herabrosta, i 3. pravdednosta, kon<br />
koi, ne se stremime zaradi niv samite, tuku samo zatoa {to donesuvaat<br />
<strong>na</strong>jgolema mera <strong>na</strong> zadovolstvo koe se sostoi vo nekakva korist za teloto<br />
ili duhot <strong>na</strong> ~ovekot. 1324 Vo pogled <strong>na</strong> pravdata toj, vsu{nost,<br />
istaknuva nekolku va`ni momenti. Spored nego, za pravdata <strong>na</strong>jprvin e<br />
bitno deka taa ima relativen karakter. "Zemeno voop{to," veli Epikur,<br />
"edno te isto va`i kako pravedno za site, za{to toa ne{to e korisno<br />
za zaedni~kiot `ivot, a so ogled <strong>na</strong> poedine~noto, <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong><br />
razli~ni zemji i koi i da e drugi uslovi, ne prooizleguva deka edno te<br />
isto va`i kako pravedno za site." 1325 So toa e povrzano i tvrdeweto<br />
deka "pravdata ne postoi po sebe, tuku od zaemenite komunikacii <strong>na</strong><br />
koj i da e prostor i vo koe i da e vreme kako dogovor lu|eto da ne si <strong>na</strong>vardi.<br />
Epikur veli deka toa se ~uvstvuva: "kako, <strong>na</strong> primer, {to se ~uvstvuva<br />
deka ognot e `e`ok, snegot bel, medot sladok: nitu edno od tie ne{ta ne treba<br />
da se doka`uva so odbrani pri~ini, dovolno e samo da se uka`e <strong>na</strong> toa za{to<br />
postoi razlika me|u doka`uvaweto so zaklu~ok i prostoto posmatrawe i uka-<br />
`uvawe: prvoto go otkriva o<strong>na</strong> {to e sokrieno i vo nekoja raka otvoreno, a<br />
vtoroto sudi za o<strong>na</strong> {to e pred <strong>na</strong>s i {to se gleda. \uri}, M. Istorija helenske<br />
etike, Zavod za u|beni}e i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva, Beograd, 1987, str. 448.<br />
1323<br />
Me|utoa, kako dosleden senzualist toj ne priz<strong>na</strong>val nitu edno du{-<br />
evno zadovolstvo koe vo kraj<strong>na</strong> linija ne e zasnovano vrz ~ulni vpe~atoci.<br />
Duhovnite radosti svojot posleden koren go imaat vo ~ulnite zadovolstva. Vo<br />
negoviot spis "Za celta <strong>na</strong> `ivotot" se <strong>na</strong>o|aat ovie lapidarni re~enici:<br />
"Barem jas ne z<strong>na</strong>m {to treba si zamislam za sebe kako dobro ako gi ostavam<br />
<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> zadovolstvoto od jadeweto, zadovolstvoto <strong>na</strong> qubovta, zadovolstvoto<br />
<strong>na</strong> slu{aweto, potoa prijatnite dvi`ewa {to gi predizvikuva gledaweto<br />
<strong>na</strong> nekoj lik i seto {to za ~uvstvoto <strong>na</strong> zadovolstvo se tvori vo celiot ~ovek<br />
so posredstvo <strong>na</strong> nekoj ~ulen organ, i dobroto dr`ewe <strong>na</strong> teloto i tvrdata doverba<br />
vo negovata idni<strong>na</strong> sodr`at <strong>na</strong>postoja<strong>na</strong> radost za onie koi mislat pravilno"<br />
V. \uri}, M. Istorija helenske etike, str. 448-450.<br />
1324<br />
Epikur, Osnovni misli, Kultura, Beograd, 1959, str. 5.<br />
1325<br />
V. \uri}, M. op. cit. str. 451.<br />
707
nesuvaat {teta i da ne ja trpat." 1326 Spored toa, nikoj ne e praveden za<br />
xabe, tuku zatoa {to <strong>na</strong> pravedniot ~ovek nikakov strav od kaz<strong>na</strong> nema<br />
da mu go popre~i du{evnoto spokojstvo (zadovolstvo). Pravedniot `ivot,<br />
veli Epikur, e <strong>na</strong>jmnogu obezbeden od du{evno nespokojstvo, a nepravedniot<br />
vo <strong>na</strong>jgolema mera e ispolnet so takvo nespokojstvo. 1327 ima<br />
<strong>na</strong>jgolem du{even mir, a nepravedniot vo <strong>na</strong>jgolema mera se izlo`uva<br />
<strong>na</strong> nemir. Vpro~em, denes, duri i onie {to nikoga{ ne ~ule za Epikur<br />
ne slu~ajno se opredeluvaat za maksimata: "Ne pravam nepravda, za{to<br />
sakam mirno da spijam." Nepravednosta, isto taka, ne e po sebe zlo,<br />
tuku se sozdava koga ~ovekot stravuva ili <strong>na</strong>setuva deka nema da ja zabele`at<br />
izvr{itelite <strong>na</strong> kaznite <strong>na</strong> koi im e zada~a da vnimavaat <strong>na</strong><br />
takvi raboti." 1328 Negoviot kraen zaklu~ok za pravdata e utilitaristi~ki,<br />
so ogled <strong>na</strong> toa {to, kako {to ve}e vidovme, negov stav e deka taa<br />
ima smisla samo ako slu`i za ne{to. Vo taa smisla veli: "Toa {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
e potvredeno kako korisno za zaem<strong>na</strong>ta dejnost <strong>na</strong> zaednicata<br />
kako i toa {to e priz<strong>na</strong>eno kako pravedno dobiva priroda <strong>na</strong> pravo,<br />
bez ogled dali toa ima ili nema va`ewe za site. Ako se donese nekoj<br />
zakon koj ne e vo soglasnost so zaem<strong>na</strong>ta korist <strong>na</strong> zaednicata, toj pove}e<br />
nema priroda <strong>na</strong> pravo. Ako o<strong>na</strong> {to e korisno vo smisla <strong>na</strong> pravednost<br />
se menuva, no sepak izvesno vreme soodvetstvuvalo so poimot<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, vo toa vreme toa bilo korisno za site onie koi ne se zbunuvaat<br />
od prazni zborovi, tuku ednostavno gledaat <strong>na</strong> faktite. Tamu<br />
kade {to bez prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> okolnostite toa {to bilo smetano za pravedno<br />
se poka`e deka vo praktikata ne e vo soglasnost so poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
ni toa ne e pravo. Me|utoa, tamu kade {to so prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> okolnostite<br />
istite pravni propisi ve}e ne se korisni, tuka tie bile pravedni<br />
toga{ koga bile korisni za zaem<strong>na</strong>ta zaednica <strong>na</strong> gra|anite, no podoc<strong>na</strong><br />
koga ve}e ne bile korisni, pove}e ne bile ni pravedni." 1329<br />
Celta <strong>na</strong> `ivotot, spored Epikur, ne se sostoi vo ni{to drugo<br />
tuku vo moment<strong>na</strong> teles<strong>na</strong> bezbolnost, vo prijatni spomeni za porane{-<br />
nite sostojbi i vo vedrata doverba vo idnite sostojbi. 1330 <strong>Filozofija</strong>ta<br />
<strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in stanuva tehnika <strong>na</strong> u`ivaweto: "Da ne se bide gladen, da ne<br />
1326<br />
Vo taa smisla i: "Za site `ivi su{testva koi ne mo`ea da sklu~at<br />
dogovori za toa eden <strong>na</strong> drug da ne si <strong>na</strong>nesuvaat {teta i da ne ja trpat, ni{to<br />
ne e ni pravedno ni nepravedno." Pravednosta Epikur, vsu{nost, ja ized<strong>na</strong>~uva<br />
so poimot prirodno pravo za koe isto taka veli veli deka e: "spogodba so<br />
ogled <strong>na</strong> korista so cel eden <strong>na</strong> drug da ne mu <strong>na</strong>nesuvame {teta i da ne ja trpime."<br />
Epikur, Osnovni misli, Kultura, Beograd, 1959, str. 3 i 4.<br />
1327<br />
Ibid, str. 3.<br />
1328<br />
Ibid,str. 4-5.<br />
1329<br />
Ibid , str. 5.<br />
1330<br />
Koga velime deka zadovolstvoto e cel <strong>na</strong> `ivotot mislime <strong>na</strong> sostojba<br />
vo koja teloto e bez bolki, a du{ata bez voznemiruvawe. Epikur, Poslanica<br />
Menekeju, Kultura, Beograd, 1959, str. 28.<br />
708
se bide `eden i da ne se smrznuva, toa e glasot <strong>na</strong> teloto. Koj toa go<br />
ima i smee da se <strong>na</strong>deva deka toa }e go ima i vo idni<strong>na</strong>, toj vo bla`enstvoto<br />
mo`e da se <strong>na</strong>tprevaruva duri i so Zevs. Najgolemiot oblik <strong>na</strong><br />
sre}a i bla`enstvo, pak, go pravi nepomatenosta <strong>na</strong> duhot, ataraksija, a<br />
taa se postignuva so osloboduvawe ne samo od vlijanijata <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{niot<br />
svet, tuku i od sopstvenite prohtevi i strasti, bolovi i po-<br />
`udi." 1331<br />
Ako pravdata se vr{i zaradi pravda, ako taa ne vodi do sre}ata,<br />
nejze í nedostasuva cel i ottamu stanuva besmisle<strong>na</strong>. Ili poi<strong>na</strong>ku ka`ano,<br />
tamu kade {to po~ituvaweto i prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata nema nikakva<br />
vrska so postignuvaweto <strong>na</strong> opredeleni celi, po~ituvaweto <strong>na</strong> pravdata<br />
stanuva ili besmisleno ili cel sama po sebe. Vo takov slu~aj da<br />
se bide praveden z<strong>na</strong>~i da se deluva bez ogled <strong>na</strong> {tetnite posledici<br />
po onoj {to e praveden. Fiat iustitia, ruat coelum e slogan koj pretstavuva<br />
takva besmisle<strong>na</strong> retorika <strong>na</strong> stoi~arite i epikurejcite. Ottamu e vo<br />
pravo Makintaer koga veli: Tamu kade {to po~ituvaweto <strong>na</strong> pravilata<br />
(vrednostite, doblestite, zakonite i pravdata) nema nikakva ili ima<br />
relativno mala vrska so postignuvaweto <strong>na</strong> cela (sre}ata), po~ituvaweto<br />
<strong>na</strong> pravilata (vrednostite, zakonite, pravdata) }e stane ili besmisleno<br />
ili cel po sebe (po~ituvawe <strong>na</strong> pravilata zaradi pravilata,<br />
vredenostite zaradi vrednostite). 1332<br />
Ottamu mojot kone~en stav po odnos <strong>na</strong> ova pra{awe e deka pravdata<br />
e merilo za dobroto (op{to dobro), ispravnoto, validnoto, korisnoto<br />
(vrednost so koja se merat drugi vrednosti: pravdata e ce<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
ovie vrednosti), a se odenesuva <strong>na</strong> ~ovekot, <strong>na</strong> negovoto dejstvie (povedenie)<br />
ili <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.^ovekot ne pravi ni{to (ni dobro ni lo{o)<br />
za xabe, pa taka pravdata kako dobro po sebe e ram<strong>na</strong> <strong>na</strong> gola zamisla<br />
deka e mo`<strong>na</strong> egzistencija <strong>na</strong> strav i <strong>na</strong>de` bez ~ovek. Vo ovaa smisla<br />
treba da se ima predvid i poz<strong>na</strong>tata izreka <strong>na</strong> Protagora: Ni{to ne<br />
postoi apsolutno samo po sebe, tuku vo odnos <strong>na</strong> ne{to drugo. 1333<br />
Za pravda zaradi pravda mo`bi mo`e razumno da se govori edinstveno<br />
vo smisla <strong>na</strong> nejziniot tret vid kaj podelbata <strong>na</strong> Xorx Mid. Toj<br />
zboruva za: 1. Pravda kako potreba <strong>na</strong> `rtvata, pravda od primitiven<br />
impuls za odmazda - retributiv<strong>na</strong> pravda. Taa pravda slu`i za iskupuvawe<br />
<strong>na</strong> zlostornikot, za odevawe, stradawe poradi storenoto zlo<br />
(vra}awe so ed<strong>na</strong>kvo zlo zaradi storeno zlo poradi satisfakcija <strong>na</strong><br />
`rtvata). Na ovaa pravda í odgovara pravda spored zaslugite - ed<strong>na</strong>kvo<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite. 2. Pravda kako potreba <strong>na</strong> op{testvoto - popravawe: specijal<strong>na</strong><br />
i genearl<strong>na</strong> prevencija, utilirar<strong>na</strong> pravda - slu`i za da se<br />
1331<br />
V. \uri}, M. Istorija helenske etike, str. 450.<br />
1332<br />
Makintejer, A, Kratka istorija etike, str, 125. Pove}e za dobroto<br />
po sebe i pravdata po sebe, Jering, op. cit. str. 498-499.<br />
1333<br />
Vidi: Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do<br />
konca XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 113.<br />
709
ostavi korist za zlostornikot i op{etstvoto. Na ovaa pravda í odgovara<br />
pravda spored stek<strong>na</strong>ti statusi i spored potrebite - need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong><br />
need<strong>na</strong>kvite. 3. Pravda kako potrebata da se po~ituva zakonot i instituciite<br />
<strong>na</strong> pravosudstvoto - bezli~<strong>na</strong>, nepristras<strong>na</strong> i sve~e<strong>na</strong> pravda,<br />
"pravda zaradi pravda" 1334 koja, vo kraj<strong>na</strong> linija sepak ne e bezli~<strong>na</strong><br />
bidej}i i taa ima nekakva cel - slu`i da se po~ituvaat zakonot i<br />
sudot. 1335 Taa e o<strong>na</strong>a pravda zaradi idno sproveduvawe <strong>na</strong> pravdata za<br />
koja nekoi smetaa deka ima v<strong>na</strong>tre{en blesok za koj vredi deka da se<br />
izgubi duri i dr`avata (Fiat iustitia pareat mundus). Pravda nitu za<br />
ed<strong>na</strong>kvite, ni za need<strong>na</strong>kvite, tuku za onoj {to ja deli pravdata, pravda<br />
zardi za~uvuvawe <strong>na</strong> negoviot avtoritet, za za~uvuvawe <strong>na</strong> prividot <strong>na</strong><br />
negovata nepristrasnost, duri i toga{ koga negovata odluka ne e praved<strong>na</strong>.<br />
Za "pravda zaradi pravda" nema potreba ako zakonot i sudot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
se nepristrasni, odnosno ako ne donesuvaat nepravedni zakoni<br />
i pogre{ni odluki. Ottamu kako {to nema vrednost zaradi vrednost,<br />
1336 umetnost zaradi umetnost, qubov zaradi qubov (treba li da se<br />
doka`uva deka takvata qubov mo`e da bide samo ne{to perverzno i<br />
patolo{ko), nema nitu pravda zaradi pravda (<strong>na</strong>kratko: sî {to postoi<br />
<strong>na</strong> ovoj svet, pa duri i kraj<strong>na</strong>ta cel, ima svoja cel). Ovde, vsu{nost, se<br />
raboti za pravda zaradi pravdawe <strong>na</strong> pogre{no doneseni zakoni i sudski<br />
odluki. 1337 Za ovoj vid pravda sekako deka se raboti i koga postoi<br />
1334<br />
Nie lu|eto ne{tata gi do`ivuvame optovareni so vrednost i nevrednost<br />
i toa bez kakva i da e svest deka taa vrednost i nevrednost poteknuvaat<br />
od <strong>na</strong>s, <strong>na</strong>bquduva~ite, a ne od samite ne{ta i luge. Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong><br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Pravni fakultet "Justinijan Prvi, Skopje, 2008, str. 13.<br />
1335<br />
Taka Torkvat go ubil svojot sin ne zaradi toa {to se borel protiv<br />
tatkovi<strong>na</strong>ta, tuku za nea, no sepak protiv negovata zapoved. Sinot bil poguben<br />
iako pobedil za da ne predizvika pogolemo zlo so primerot <strong>na</strong> neposlu{nosta<br />
kon zapovednikot, odo{to }e <strong>na</strong>pravi dobro so slavata poradi pogubenite neprijateli.<br />
Avgustin, A. Za dr`avata bo`ja, Kultura, Skoipje, 1997, str. 279.<br />
1336<br />
Ovie karakteristi~ni crti se <strong>na</strong>o|aat ne vo primitivnite impulsi<br />
od koi iznik<strong>na</strong>lo pravednoto kaznuvawe nitu vo pretpazlivosta so koe op{testvoto<br />
izmisluva semo`ni za{titi za svoite dobra, tuku vo samata institucija<br />
<strong>na</strong> pravosudstvoto koja teoretski postapuva spored zakonot, a ne po impulsot<br />
i ~ija presuda mora da se izvr{i pa makar pad<strong>na</strong>lo neboto. Mead, G. The<br />
Psichology od Primitive Justice, The American Jour<strong>na</strong>l of Sociologu, XXIII (1918),<br />
str. 577-602. vo Parsons, T. Teorije o dru{tvu, str. 832.<br />
1337<br />
Sudijata sproveduva lo{ zakon, zatoa {to i<strong>na</strong>ku bi bil zagrozen<br />
zakonot voop{to i bi se kr{ele i dobrite zakoni. Efektot <strong>na</strong> kaznuvaweto<br />
<strong>na</strong> dobrite lu|e zaradi kr{eweto <strong>na</strong> lo{i zakoni e pomalku lu|e da gi kr{at<br />
dobrite zakoni. Mabbot. D. J. Utilitarizam i problem kazne, Ideje, Beograd, 1980/2-<br />
3, str. 136. Nasproti ovie pravni nebulozi, mojot stav se poklopuva so onoj <strong>na</strong><br />
Avgustin: Nepraveden zakon ne e zakon (Lex iniusta non est lex) koj, vo sovre-<br />
710
praved<strong>na</strong> odluka izre~e<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sudot, no postoi nejzino neopravdano<br />
neizvr{uvawe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>dle`ni orani. Fakt e me|utoa,<br />
deka nitu vo edniot ni vo drugiot slu~aj ne se raboti za pravda zaradi<br />
pravda.<br />
I za kraj, moj stav e deka ako pravdata e doblest, {to nesomneno<br />
î, toga{ i taa ne ni{to drugo, tuku o<strong>na</strong> {to e i doblesta o<strong>na</strong>ka kako<br />
{to ja sfa}a Holbah, ve{ti<strong>na</strong> da se <strong>na</strong>pravi sre}en sebesi so sre}ata<br />
<strong>na</strong> drugite. 1338 Ottamu, pravdata ne e ni{to drugo osven rabotewe vo<br />
op{to, zaradi poedine~no dobro. Taa e prakti~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> moral<strong>na</strong><br />
doblest vo interes <strong>na</strong> drug i vo otsustvo <strong>na</strong> {teta, {to vodi kon odr-<br />
`uvawe ili sozdavawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta i sre}ata (postignuvawe <strong>na</strong><br />
zadovolstvo ili odbegnuvawe <strong>na</strong> bolka) <strong>na</strong> site. Pravednosta pak, e postapuvawe<br />
vo soglasnost so takvata definicija <strong>na</strong> pravdata od stra<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> koj i da e poedinec, grupa, praven subjekt vklu~itelno i <strong>na</strong> stra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> dr`avata. Soglasno toa, da se dejstvuva pravedno, ne z<strong>na</strong>~i ni{to<br />
drugo, tuku o<strong>na</strong> {to go veli Jering da se usoglasuva svojot interes so<br />
interesite <strong>na</strong> drugite lu|e. 1339<br />
meni uslovi vo celost glasi: Zakonite koi se doneseni protivno <strong>na</strong> pravdata<br />
u{te vo momentot <strong>na</strong> donesuvaweto se ni{tovni.<br />
1338<br />
Pravdata e sredstvo za postignuvawe <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta sre}a so posredstvo<br />
<strong>na</strong> tu|a sre}a. Nikoj ne qubi samo za da go zadovoli partnerot, tuku,<br />
pred se, preku nego da se zadovoli i sebesi. So drugi zborovi sî {to pravime<br />
dobro za drug, za op{to dobro, e zaradi sopstveno dobro, zaradi sopstven interes<br />
(zadovolstvo, sre}a). Takvata pravda e mo`<strong>na</strong> samo <strong>na</strong> mal prostor i za<br />
mali grupi. O<strong>na</strong> {to va`i za dvajca (ma` i `e<strong>na</strong>, <strong>na</strong> primer), za semejstvoto i<br />
za mali grupi (polis) koi zaemno se sakaat ne mo`e da se prenese i <strong>na</strong> celoto<br />
op{testvo, za{to jas ne doa|am do sre}ata so posredstvo <strong>na</strong> site ma}edonci, a<br />
u{te pomalku <strong>na</strong> peruancite i kinezite, tuku so pomo{ta <strong>na</strong> svoite bliski.<br />
Samo vo taa smisla treba da se sfati i ceni hristijanskoto <strong>na</strong>~elo - qubi go<br />
svojot bli`en kako sebesi.<br />
1339<br />
Od toa {to Jering go zboruva za formulata vrz koja se zasnova celokupniot<br />
~ove~ki `ivot, jasno proizleguva deka pravdata e ve{a~ki sozdaden<br />
interes (pravdata e interes, taa e usoglasen interes, povrzuvawe <strong>na</strong> sopstveniot<br />
so tu|ite interesi, povrzuvawe <strong>na</strong> interesite <strong>na</strong> pove}emi<strong>na</strong>) koj se sostoi<br />
vo toa vo opredeleni situacii site da se smetaat za ed<strong>na</strong>kvi ili za need<strong>na</strong>kvi<br />
me|u sebe i za obezbeduvawe <strong>na</strong> toa da postavuvaat nepristrasni sudii.<br />
Povrzuvaweto <strong>na</strong> sopstveniot so tu| interes, ete toa e patot po koj mora da se<br />
trgne za nekoj drug da se pridobie za sopstveniot interes, a tamu kade {to<br />
takov interes od<strong>na</strong>pred ne postoi, treba ve{ta~ki da se sozdade. Jering, R.<br />
Ciq u pravu, CID, Podgoroca, 1998, str. 30-31. Taka se sozdava, se podiga i<br />
pa|a o<strong>na</strong> {to se vika op{testvo, dr`ava, trgovija, komunikacija, pravo i pravda.<br />
Taka, pravdata, koja ovde posebno ne interesira, se ra|a sekade kade {to<br />
ima opredele<strong>na</strong> pomala ili pogolema grupa lu|e so povrzani interesi i normalno<br />
propa|a koga se raspa|aat ili od koi da e drugi pri~ini is~eznuvaat<br />
711
Pravedno mo`e da bide i sekoe dejstvie ili propu{tawe <strong>na</strong> ~ovekot<br />
koe predizvikuva pozitivni odnosi i posledici me|u lugeto.<br />
Ottamu, mo`e da se zboruva za pravedno postapuvawe praved<strong>na</strong> izgradba,<br />
praved<strong>na</strong> razme<strong>na</strong>, praved<strong>na</strong> presuda, praveden zakon (pravo) i sl.<br />
Ottamu, smetam deka pod praved<strong>na</strong> dr`ava i pravedno pravo treba da se<br />
podrazberat o<strong>na</strong>a dr`ava i o<strong>na</strong> pravo koi vodat smetka za dosled<strong>na</strong> nivelacija<br />
<strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> poedinecot so sre}ata <strong>na</strong> dr`avata. Spored toa,<br />
pravedno kaj dr`avata pretstavuva evaluacija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo soglasnost<br />
so o~ekuvanoto povedenie <strong>na</strong> poedinecot. Pravednoto kaj poedinecot<br />
pretstavuva evaluacija <strong>na</strong> manifestiranoto povedenie <strong>na</strong> poedinecot<br />
vo soglasnost so <strong>pravoto</strong>.<br />
Nasproti pravdata, nepravda, pak, pretstavuva svesno i volevo<br />
storuvawe ili propu{tawe <strong>na</strong> dejstvie vo sopstven ili interes <strong>na</strong> drug<br />
so <strong>na</strong>nesuvawe <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> drug sprotivno <strong>na</strong> negovata svest i volja,<br />
{to vodi kon nesre}a <strong>na</strong> site. I ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> gornoto, nepravednost i<br />
nepravedno e postapuvawe vo soglasnost so takvata definicija.<br />
Denes, istaknuva eden <strong>na</strong>{ avtor, <strong>na</strong>sproti istaknuvaweto <strong>na</strong><br />
pravdata kako doblest <strong>na</strong> poedinecot, opserviraweto <strong>na</strong> idejata za pravda<br />
pove}e e staveno vo kontekst <strong>na</strong> a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> pravednosta <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo, oddelnite pravni podra~ja i pravni normi. Kako supstancija,<br />
cel, ili praven ideal, sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata ja ispolnuvaat, od<br />
ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, barawata {to se odnesuvaat <strong>na</strong> poedinecot - da ne se <strong>na</strong>-<br />
{teti <strong>na</strong> drug (neminem leadere) i sekomu da se dade negovoto (suum<br />
cuique tribuere), a, od druga stra<strong>na</strong>, vo relacija so op{testvoto, baraweto<br />
za vospostavuvawe ekvilibrium me|u razli~nite interesi <strong>na</strong> poedeincite<br />
i socijalnite grupi {to se vo konflikt, vo smisla <strong>na</strong> vospostavuvawe<br />
esencijalen poredok! Takov e pristapot <strong>na</strong> sovremenite teorii<br />
za pravdata, so toa {to <strong>na</strong>mesto vakviot, dvostran pristap, oddelni<br />
avtori smetaat deka pravdata sodr`i tri elementi: individualen -<br />
suum cuique tribuere; socijalen - osnovni principi <strong>na</strong> koi vo opredele<strong>na</strong><br />
istoriska etapa po~iva ~ovekovata civilizacija (socijal<strong>na</strong> pravda)<br />
i politi~ki - {to za objekt ja ima prinudata pretstavuva<strong>na</strong> od<br />
dr`avata (dr`a<strong>na</strong> pravda!). 1340 Sovremenoto u~ewe za pravdata e deka<br />
taa e esencija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ili <strong>na</strong>jvisoka prav<strong>na</strong> vrednost... Pravdata e<br />
ideja - vodilka <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>: pravo e samo o<strong>na</strong> {to e spravedlivo! Bez da<br />
tie interesi. Ottamu, taa ne e ve~<strong>na</strong> kategorija, tuku (vpro~em, kako i se drugo<br />
<strong>na</strong> ovoj svet) se javuva, trae i propa|a vo zavisnost od uslovite {to ja sozdavaat<br />
i odr`uvaat. Toa se poedine~nite interesi <strong>na</strong> odredeni lu|e, <strong>na</strong> odreden<br />
prostor, za odredeno vreme da se odr`uva nekakva zaem<strong>na</strong>, {to }e re~e recipro~<strong>na</strong>,<br />
ed<strong>na</strong>kvost ili need<strong>na</strong>kvost me|u niv zaradi postignuvawe <strong>na</strong> nivniot<br />
kraen zaedni~ki interes koj se definira kako op{to dobro ili, poto~no,<br />
op{ta sre}a.<br />
1340<br />
Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Makedonska akademija <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>ukite i umetnostite, Skopje, 2010, str. 244-245.<br />
712
i slu`i <strong>na</strong> pravdata, <strong>pravoto</strong> e samo obi~no sredstvo <strong>na</strong> silata i<br />
mo}ta! Pravdata ja ograni~uva mo}ta, ja obessiluva silata, taa e<br />
kontrapunkt <strong>na</strong> neograni~e<strong>na</strong>ta dr`av<strong>na</strong> prinuda. Ottuka, pravdata e<br />
esencijal<strong>na</strong> vrednost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, negova bitnost. Taa e supstancija,<br />
cel ili vode~ka ideja <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (Radbruh: <strong>pravoto</strong> e volja za pravda),<br />
temelen princip <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, koj vo negovoto z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> garantirawe<br />
ed<strong>na</strong>kvost gi ograni~uva i harmonizira poedine~ite konfliktni `elbi<br />
i interesi vo socijalniot `ivot (Ross). Kako i slobodata i prirodnite<br />
~ovekovi prava, taa e pove}e od vrednost, afirmira<strong>na</strong> i za{tite<strong>na</strong><br />
so <strong>pravoto</strong>, vtkae<strong>na</strong> vo samata negova esencija i e vrednost <strong>na</strong> samoto<br />
pravo, a ne nekoja od nea distancira<strong>na</strong> vrednost! Bitnost <strong>na</strong> pravdata<br />
e merata: ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so ed<strong>na</strong>kvite, razli~nio postapuvawe<br />
so razli~ite, ed<strong>na</strong>kvo zaemno davawe i zemawe, dobivawe i gubewe!<br />
Pravdata e kvalitet samo <strong>na</strong> onoj odnos vo koj dvete strani dobivaat i<br />
gubat istovremeno ne{to {to e vrednosno ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> dobienoto ili<br />
zagubenoto <strong>na</strong> sprotiv<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong>. Ili, ne mo`e da se smeta za<br />
pravedno pretendiraweto kon ne{to, {to ne e vrzano za dol`nost i<br />
odgovornost, za{to bez takvata ramnote`a, <strong>na</strong>jvisokoto, ekstremno<br />
pravo preresnuva vo <strong>na</strong>jte{ka nepravda (summum ius summa iniuria est) 1341<br />
2. PRAVDATA KAKO VREDNOST ZNA^I ZAVISNOST<br />
Pravdata kako vrednost ima z<strong>na</strong>~ewe za ~ovekot, za{to sozdava<br />
zavisnost. A da se bide zavisenednostavno z<strong>na</strong>~i da se ima ~uvstvo deka<br />
bez praktikuvaweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> vrednost ne se mo`e. Koi predmeti mo`at<br />
vo mene da predizvikaat silno ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost i vrzanost za niv,<br />
pa spored toa i obo`avawe? Samo onie za koi ~uvstvuvam potreba. Ako<br />
nemam potreba i ~uvstvo za muzika, taa nema da vr{i vrz mene nikakvo<br />
vlijanie nitu da predizvika nekakvo ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost. Ottamu mojata<br />
zavisnost od muzika e zavisnost od moeto sopstveno ~uvstvo i potreba<br />
za muzika. ^ovek isto taka se ~uvstvuva zavisen od prirodata,<br />
za{to taa mu e potreb<strong>na</strong>. Z<strong>na</strong>~i mo}ta <strong>na</strong> predmetite <strong>na</strong>d ~ovekot ne e<br />
direkt<strong>na</strong>, tuku izvede<strong>na</strong> od potencijalite i svojstvata <strong>na</strong> samoto ~ove~ko<br />
su{testvo. Nitu religioznite objekti i pretstavi i veruvawa ne<br />
mo`at da bidat isklu~ok od ova pravilo. So drugi zborovi vlasta <strong>na</strong><br />
religioznite objekti i veruvawa vrz ~ovekot, vsu{nost, e vlast <strong>na</strong> negovoto<br />
sopstveno su{testvo. Da ja zememe, <strong>na</strong> primer ed<strong>na</strong> za religijata<br />
karakteristi~<strong>na</strong> pojava - verata vo ~uda. Taa z<strong>na</strong>~i veruvawe deka<br />
prirodniot nu`en tek <strong>na</strong> ne{tata koj e ili neizmenliv ili stvarno<br />
mo`e da se menuva so realni sredstva i postepeno, mo`e <strong>na</strong>ed<strong>na</strong>{ da se<br />
izmeni, poradi {to sekako mora da se pretpostavi ed<strong>na</strong> sila <strong>na</strong>dvor od<br />
prirodniot tek, z<strong>na</strong>~i nekoja bo`enska sila koja taa prome<strong>na</strong> }e ja<br />
izvr{i. Dali ~ovekot bi mo`el vo vakvo ne{to da veruva ako kon toa<br />
1341<br />
Ibid, str. 245 i 243-244.<br />
713
ne bi go gonela negovata `elba da ja svrti vo svoja korist prirodata,<br />
odnosno slu~uvawata vo nea? O~igledno ne. Tuka, vo ~ovekovite `elbi,<br />
vo streme`ot za sre}a le`i osnov<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong> {to ~ovekot doa|a<br />
do pomisla stvarnosta, prirodata da ja zamisluva kako nesamostoj<strong>na</strong>,<br />
kako ne{to so {to upravuvaat vi{i sili, bogovi. Za{to toj bogovite<br />
gi zamisluva kako su{testva sli~ni <strong>na</strong> ~ovekot, z<strong>na</strong>~i kako su{testva<br />
<strong>na</strong> koi mo`e da se vlijae so molitvi i `rtvi, a pravej}i ja porirodata<br />
zavis<strong>na</strong> od takvi su{testva, od bog, toj stvarno saka da ja <strong>na</strong>pravi zavis<strong>na</strong><br />
od sebe, da ja stavi vo slu`ba <strong>na</strong> svoite `elbi, <strong>na</strong> svojata sre}a. ^ovekot<br />
e z<strong>na</strong>~i onoj apsolut, onoj centar okolu koj se vrti se, a bog, odnosno<br />
bogovite samo prividno se povisoki su{testva, a stvarno se proizvod<br />
i sredstva za <strong>na</strong>tprirodno ostvaruvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>govite `elbi. ^udata<br />
ne pretstavuvaat mo} <strong>na</strong> boga <strong>na</strong>d prirodata, tuku mo} <strong>na</strong> ~ovekovoto<br />
srce koja e pogolema od mo}ta bo`ja, koja duri i samiot bog ja pot~inuva<br />
<strong>na</strong> ~ovekovite `elbi. Vakviot zaklu~ok Foerbah go donel ne samo<br />
vrz osnova <strong>na</strong> a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> verata vo ~uda, tuku i vrz osnova <strong>na</strong> razgleduvawata<br />
<strong>na</strong> drugite religiozni manifestacii kako {to se `rtvata,<br />
molitvata, kultot <strong>na</strong> `ivotnite kaj starite <strong>na</strong>rodi itn. 1342<br />
A o<strong>na</strong> {to va`i za zavisnosta <strong>na</strong> ~ovek od religijata, vo celost<br />
va`i i za zavisnosta <strong>na</strong> ~ovek od pravdata. Za{to, ako religijata e veruvawe<br />
(vo boga: vo negovata mo} da go prodol`i <strong>na</strong>{eto postoewe i po<br />
smrta) i pravdata e veruvawe (vo nejzi<strong>na</strong>ta mo} da sozdade ramnoite`a<br />
vo odnosite me|u lu|eto). Religijata veli: postapuvaj kako {to saka gospod,<br />
a pravda: postapuvaj kako {to sakaat drugite (lu|e).<br />
Pravdata e moralno pravilo (<strong>na</strong>~elo, princip) koe ne mu vrodeno<br />
<strong>na</strong> ~ovekot. Nam ni e vrodeno da z<strong>na</strong>eme {to e glad i sitost, no ne i<br />
{to e pravda i nepravda. Pravdata kako vrednost e verba vo vrednost,<br />
isto kako verbata vo gospod. Verbata vo pravda e zame<strong>na</strong> za verbata vo<br />
gospod, ili edno te isto: verba vo gospod koj e olicetvorenie <strong>na</strong> pravdata.<br />
Ako e taka, toga{ verbata vo pravdata, a ne samata pravda e toa<br />
{to ja ~uva verbata vo redot i poredokot. Ottamu, pravdata ne se doka-<br />
`uva. Vo nea se veruva ili ne se veruva. Taa e verba deka treba da se postapuva<br />
<strong>na</strong> opredelen <strong>na</strong>~in, da se dejstvuva kon op{to dobro, zaradi<br />
sopstveno dobro. Kako {to religijata z<strong>na</strong>~i verba vo gospod, pravdata<br />
z<strong>na</strong>~i verba vo idealot deka e dobro za tebe ako deluva{ kako {to sakaat<br />
drugite. No, vo pravdata ne veruvaat site, isto kako {to nitu vo<br />
gospod ne veruvaat site, ili barem ne veruvaat vo eden ist bog, {to }e<br />
re~e vo ed<strong>na</strong> ista pravda. Pravdata kako moralen princip, ne e princip<br />
vo koj veruvaat site lu|e, ednostavno zatoa {to ne postoi takov<br />
1342<br />
Pavi~evi}. V. <strong>Filozofija</strong> Ludviga Fojerbaha: Fojerbah, L. Predavanja o su-<br />
{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 31-32.<br />
714
princip so koj se soglasuvaat ili mo`at da se soglasat site lu|e. Spored<br />
toa, pravdata e stek<strong>na</strong>ta vrednost 1343 so to~no opredele<strong>na</strong> cel.<br />
Sodr`a<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata e sro~e<strong>na</strong> vo formulata "pravi kako {to<br />
sakaat drugite," No, ako e to~no deka pravdata e "pravi kako {to sakat<br />
drugite," koga jas sum me|u drugite, sosema logi~no e istoto pravilo da<br />
va`i i za sekoj poedinec obratno - "pravete kako {to sakam jas," za{to<br />
sega ti kako poedinec treba da go pravi{ o<strong>na</strong> {to go pravev jas kako<br />
{to go sakaat drugite (za{to me|u niv <strong>na</strong>mesto tebe, sega sum jas). So<br />
drugi zborovi, toa z<strong>na</strong>~i deka sekoj bi sakal i drugite da se odnesuvaat<br />
taka kako {to toj smeta deka tie bi trebalo da se odnesuvaat, odnosno:<br />
vo soglasnost so negovoto ~uvstvo <strong>na</strong> pravda ili, {to e edno isto, <strong>na</strong>jkorisno<br />
po nego. Me|utoa, obrat<strong>na</strong>ta formula nepostoi. Taa e mo`<strong>na</strong><br />
samo ako se izrazi kako "pravi kako {to sakame nie," a toa e edno isto<br />
so formulata "pravi kako {to sakaat drugite," za{to za su{tinskiot<br />
odnos bez koi ne mo`e da postoi pravdata ne e bit<strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> poedinecot<br />
kako poedinec, tuku samo negovata volja {to e vklu~e<strong>na</strong> vo opredele<strong>na</strong><br />
grupa i se projavuva kako kolektiv<strong>na</strong> volja. Pravda e o<strong>na</strong> {to za<br />
takvo go smeta mnozinstvoto od masa lu|e: nikoga{ poedinec vo ramkite<br />
<strong>na</strong> taa masa - poedinecot mo`e da bide samo pretstavnik, glasogovornik<br />
i izvr{itel <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta pravda. Toa z<strong>na</strong>~i deka pravdata e kolektiv<strong>na</strong><br />
volja pretstave<strong>na</strong> kako vrednost <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> grupa <strong>na</strong> lu|e, za<br />
opredelen prostor <strong>na</strong> opredeleno vreme.<br />
Krajniot zaklu~ok <strong>na</strong> ova razgleduvawe e deka pravdata e vrednost<br />
koja sozdava zavisnost {to stanuva predmet <strong>na</strong> obo`uvawe.<br />
3. STRAV I NADE@ - MOTIVI NA PRAVDATA<br />
Site eti~ari tvrdat deka smislata <strong>na</strong> `ivotot e podobro `iveewe.<br />
Taa smisla se ostvaruva ako se te`nee kon dobroto, a dobroto e<br />
sekomu spored zaslugite i nikomu da ne mu se pravi {teta. Takvata<br />
pravda e ed<strong>na</strong> od osnovnite moralni vrednosti, a zabra<strong>na</strong>ta da se vr{i<br />
nepravda e ed<strong>na</strong> od univerzalnite moralni normi. Dottamu i jas se soglasuvam<br />
so niv. Me|utoa, kaj niv vo osnova se postavuvaat samo sledniva<br />
pra{awa: 1 0 dali pravdata e vred<strong>na</strong> po sebe ili spored toa {to se javuva<br />
kako sredstvo za dostignuvawe <strong>na</strong> nekoja od <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite op{testveni<br />
celi, 2 0 vrz {to se zasnova baraweto za pravedno postapuvawe,<br />
odnosno zabra<strong>na</strong>ta za nepravedno postapuvawe, i, 3 0 dali pravednosta i<br />
nepravednosta se apsolutni ili dopu{taat isklu~oci, i ako dopu{taat<br />
isklu~oci koi se kriteriumite za pravewe <strong>na</strong> takvite isklu~oci. So<br />
drugi zborovi, eti~arite voop{to ne se interesiraat za op{testvenoto<br />
poteklo <strong>na</strong> pravdata, tuku pravdata ja baraat isklu~ivo vo motiva-<br />
1343<br />
Pravdata e sozdade<strong>na</strong> vrednost od ~ovekot zaradi (za da mu slu`i<br />
<strong>na</strong>) ~ovekot, a ne e ~ovekot sozdaden od pravdata zaradi (za da i slu`i <strong>na</strong>) pravdata.<br />
715
cijata <strong>na</strong> ~ovekot.<br />
Vo odgovorot <strong>na</strong> prvoto pra{awe glavno se sudiraat dva osnovni<br />
pristapi <strong>na</strong> normativ<strong>na</strong>ta etika: teleolo{kiot i deontolo{kiot.<br />
1344 Prviot pristap - deontolo{kiot sistem <strong>na</strong> moral 1345 e onoj <strong>na</strong><br />
utilitarizmot koj veli: koga im e dobro <strong>na</strong> site i mene mi e dobro.<br />
Utilitarizmot e stanovi{te deka stepenot vo koj <strong>na</strong>{ite postapki<br />
imaat dobri, odnosno lo{i posledici e edinstven kriterium <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
moralnost - baraweto da postapuvame pravedno se vrzuva isklu~ivo<br />
za dobrite posledici <strong>na</strong> pravdata, a zabra<strong>na</strong>ta da se postapuva nepravedno<br />
samo <strong>na</strong> {tetnite posledici <strong>na</strong> nepravednoto postapuvawe. 1346<br />
1344<br />
Pod teleolo{ki sistem <strong>na</strong> moralot (telos - cel) se podrazbira takov<br />
sistem koj deluvaweto go <strong>na</strong>rekuva dobro ili ispravno to~no toga{ koga<br />
toa nî dobli`uva do nekoja opredel<strong>na</strong> cel. Toa pretpostavuva samata cel da se<br />
posmatra kako edinstveno neograni~eno dobro (zaradi {to dobroto deluvawe<br />
za da se izbegne dvoz<strong>na</strong>~nosta se <strong>na</strong>rekuva ispravno, a ne dobro deluvawe).<br />
Prototip <strong>na</strong> takviot sistem <strong>na</strong> moralot e utilitarizmot. Pod deontolo{ki<br />
sistem <strong>na</strong> moralot (deon - dol`nost) se podrazbira etikata koja dobri<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
voljata ne ja pravi zavis<strong>na</strong> od nekoe pretpostaveno vrednuvawe <strong>na</strong> nekoja cel.<br />
Kako prototip <strong>na</strong> takviot sistem voop{to se posmatra Kantoviot. (Tugendhat,<br />
E. op. cit. str. 108).<br />
1345<br />
Pod deontolo{ki sistem <strong>na</strong> moral (deon = dol`nost) se podrazira<br />
etikata koja dobrata volja ne ja pravi zavis<strong>na</strong> od nekoe pretpostaveno vrednuvawe<br />
<strong>na</strong> nekoja cel. Kako prototop <strong>na</strong> takviot sistem e Kantoviot moral.<br />
1346<br />
Utilitarizam e eti~ko stanovi{te spored koe posledicite <strong>na</strong> <strong>na</strong>-<br />
{ite postapki se edinstveno merilo <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta moralnost. Na{ite postapki<br />
se ispravni ili neispravni, vo soglasnost ili protivni <strong>na</strong> dol`nosta, spored<br />
toa kolku nivnite posledici se dobri ili lo{i. Primorac, I. Predgovor <strong>na</strong><br />
knigata <strong>na</strong> Mabbott, J. D, Nolit, Beograd, 1981, str. 11. Stanuva zbor za dosled<strong>na</strong><br />
teorija, za{to site <strong>na</strong> prv pogled tolku razli~ni moralni poimi, ideali, principi<br />
se podlo`uvaat <strong>na</strong> edinstve<strong>na</strong> interpretacija - se interpretiraat vo<br />
svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> soodvetni postapki. Ne im se priz<strong>na</strong>va moral<strong>na</strong><br />
relevantnost <strong>na</strong> nikakvi drugi vidovi razlozi. Od utilitaristi~ka perspektiva<br />
site moralni problemi se poka`uvaat kako <strong>na</strong>~elno re{livi, za{to site<br />
moralni pra{awa se vsu{nost pra{awa za fakti - za (idnite verojatni) posledici<br />
<strong>na</strong> razli~ni postapki. Tokmu spored toa, utilitaristi~kata etika e i<br />
eminentno racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>, taa ni ovozmo`uva za pra{awata <strong>na</strong> moralot da zboruvame<br />
racio<strong>na</strong>lno, objektivno, jasno i precizno, isto kako i za site drugi fakti~ki<br />
pra{awa i od moralnite sporovi gi eliminira dogmatizmot, sentimentalizmot,<br />
retorikata, {to i<strong>na</strong>ku vo takvi raspravi gotovo neizbe`no se<br />
javuvaat.<br />
1. Ako procenkata se smeta spored posledicite <strong>na</strong> poedine~nite postapki<br />
toga{ stanuva zbor za utilitarizam <strong>na</strong> postapki. Primer - vetuvaweto<br />
koe sme go dale treba da go odr`ime (toa e <strong>na</strong>{a moral<strong>na</strong> obvrska) zatoa i<br />
samo zatoa {to negovoto odr`uvawe ima dobri posledici, a negovoto kr{ewe<br />
716
Spored deontolo{kata etika (teleolo{ki sistem <strong>na</strong> moral 1347 )<br />
postapkite koi po sebe se nezavisni od nivnite posledici se moralno<br />
ispravni ili neispravni, obavezni ili zabraneti i pravednosta se<br />
opredeluva kako po sebe isprav<strong>na</strong>, a nepravdata po sebe neisprav<strong>na</strong>,<br />
odnosno zabraneta. Spored <strong>na</strong>jvlijatel<strong>na</strong>ta Kantovata deontolo{ka<br />
etika, postapkite treba da se moralno da se procenuvaat spored maksimite<br />
koi se vo niv zalo`eni, a za moralnosta <strong>na</strong> tie maksimi se odlu-<br />
~uva taka {to se ispituva mo`nosta za niv<strong>na</strong>ta univerzalizacija (makima<br />
lo{i posledici. Prigovor: - ako prethodnoto se zeme za moralno, toga{<br />
}e imame moralno pravo, pa i moral<strong>na</strong> obvska da go prekr{ime dadenoto vetuvawe,<br />
sekoga{ koga }e se <strong>na</strong>jdeme vo situacija vo koja }e proizvedeme pove}e<br />
dobra vo svetot, ako vetuvaweto go prekr{ime. (Taka, <strong>na</strong> svojot prijatel koga<br />
zami<strong>na</strong>l vo voj<strong>na</strong> sum mu vetil deka }e ja prezemam gri`ata za negovite deca<br />
ako toj ne se vrati. Toj zagi<strong>na</strong>l - no ima deca koi se vo u{te pote{ka polo`ba<br />
od negovite. Od utilitaristi~ka to~ka <strong>na</strong> gledi{te vo takov slu~aj treba da<br />
go prekr{am vetuvaweto koe sum go dal i <strong>na</strong>mesto za decata <strong>na</strong> svojot prijatel<br />
da go prezemam gri`a za decata koi se <strong>na</strong>jzagrozeni. Ova e implikacija koja<br />
re~isi sekoj }e ja oceni kako moralno neprifatliva: ottamu taa zboruva<br />
protiv eti~kata teorija od koja proizleguva).<br />
2. Ako, pak, procenkata se smeta spored posledicite <strong>na</strong> klasa <strong>na</strong> postapki,<br />
toga{ stanuva zbor za utilitarizam <strong>na</strong> pravila. Vo ovoj slu~aj, za poedine~nite<br />
postapki pove}e ne sudime spored toa kakvi se posledicite <strong>na</strong> tie<br />
postapki. Namesto toa, gi podveduvame pod moralni pravila, koi oddelnite<br />
klasi <strong>na</strong> postapki gi opredeluvaat kako moralno ispravni ili neispravni,<br />
obavezni ili zabraneti; a tie pravila, pak, }e gi opravduvame so povikuvawe<br />
<strong>na</strong> posledicite <strong>na</strong> nivnoto seop{to po~ituvawe, odnosno kr{ewe.<br />
Privrzanikot <strong>na</strong> ovoj vid utilitarizam nema da smeta deka treba da go<br />
prekr{i dadenoto vetuvawe sekoga{ koga }e se <strong>na</strong>jde vo situacija vo koja kr{-<br />
eweto, a ne odr`uvaweto <strong>na</strong> vetuvaweto bi imalo <strong>na</strong>jdobri posledici, za{to<br />
nema da se rakovodi od posledicite <strong>na</strong> poedine~ni alter<strong>na</strong>tivni postapki. Toj<br />
i toga{, kako i vo sekoja druga situacija <strong>na</strong> koja se odnesuva moralnoto pravilo<br />
deka treba da se dr`i do dadenite vetuvawa, }e se povika <strong>na</strong> toa pravilo i<br />
od nego }e izvle~e zaklu~ok koj vo se e vo soglasnost so zaklu~okot do koj bi<br />
do{ol re~isi sekoj drug - imeno deka dadenoto vetuvawe treba da se odr`i. A<br />
ako nekoj pobara obrazlo`enie <strong>na</strong> praviloto spored koe treba da dr`ime do<br />
dadenoto vetuvawe, utilitaristot }e se povika <strong>na</strong> o~igledno dobrite posledici<br />
od seop{to uva`uvawe <strong>na</strong> toa pravilo, i <strong>na</strong> lo{ite posledici koi neizbe-<br />
`no bi <strong>na</strong>stapile ako lu|eto eden den bi presta<strong>na</strong>le da go odr`uvaat. Toa<br />
stanovi{te go zastapuva i Mabot. Ibid, str. 12-14.<br />
1347<br />
Teleolo{ki sistem <strong>na</strong> moral (telos = cel) e takov koj deluvaweto go<br />
<strong>na</strong>rekuva dobro ili ispravno tokmu toga{ koga toa dostignuva opredele<strong>na</strong><br />
cel. Toa pretpostavuva deka samata cel se posmatra kako edno neograni~eno<br />
dobro (zaradi {to dobroto deluvawe, za da se izbegne dvoz<strong>na</strong>~nost se <strong>na</strong>rekuva<br />
ispravno, a ne dobro). Prototip <strong>na</strong> takviot moral e utilitarizmot.<br />
717
simite koi mo`at da se univerzaliziraat se moralno prifatlivi, a<br />
postapkite koi tie maksimi gi egzemplificiraat se moralno ispravni)<br />
i ottamu, vrhovniot moralen zakon glasi: "Postapuvaj samo spored<br />
o<strong>na</strong>a maksima za koja voedno mo`e{ da saka{ da stane univerzalen<br />
zakon."<br />
I za dvata pristapi vo ~ii ramki se izgradeni brojni varijanti<br />
e karakteristi~ko deka <strong>na</strong>sojuvaat upehot vo dostignuvaweto <strong>na</strong> pravdata<br />
da go vrzat za poedinecot i negovite subjektivni usilbi, odnosno<br />
so niv<strong>na</strong>ta motivacija. Pritoa, motivacijata se posmatra kako celosno<br />
izolira<strong>na</strong> sfera od op{testvenite vlijanija.<br />
Na{eto sfa}awe <strong>na</strong> motivacijata se sostoi vo slednovo. Moja<br />
osnov<strong>na</strong> pretpostavka e deka poedinecot, koj `ivee vo slo`eniot svet<br />
poln so sprotivnosti i agresija, koj nema dovol<strong>na</strong> potpora od op{testvoto<br />
koe treba da mu izleze vo presret <strong>na</strong> zadovoluvaweto <strong>na</strong> negovite<br />
potrebi, postojano ja gubi smislata <strong>na</strong> svojot `ivot i ottamu, i samiot<br />
mnogu polesno go prifa}a neprijatelstvoto i destrukcijata, odnosno<br />
oddavaweto kon nepravedni povedenija. Nakratko, za takviot poedinec<br />
nepravdata se pojavuva kako <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> osmisluvawe <strong>na</strong> svojot `ivot, a<br />
postignuvaweto kakva i da e korist, osnov<strong>na</strong> vrednost kon koja se stremi<br />
celokup<strong>na</strong>ta negova li~nost. 1348 Poedinecot `ivee vo prete`no dez-<br />
1348<br />
Sledej}i ja tradicijata <strong>na</strong> utilitaristi~kata filozofija <strong>na</strong> Mo<br />
Cu (479-381 p.n.e.), negovite podocne`ni sledbenici tvrdat deka site ~ove~ki<br />
dejnosti se stremat kon postignuvawe korist i izbegnuvawe <strong>na</strong> {teta. Vo taa<br />
smisla se veli: "Koga ~ovekot }e si go otse~e prstot za da si ja so~uva rakata<br />
toa z<strong>na</strong>~i deka izbral pogolema korist, a pomala {teta. Da se izbere pomala<br />
{teta ne z<strong>na</strong>~i da se izbere {teta, tuku da se izbere korist..." Dokolku ~ovek<br />
presret<strong>na</strong>t od razbojnici go zagubi prstot za da si go spasi `ivotot, toa e korist.<br />
Sredbata so razbojnikot e {teta. Izborot <strong>na</strong> korista ne e ne{to koe se<br />
pravi pod pisilba. Izborot <strong>na</strong> pomalata {teta e izbor koja se pravi pod prisilba.<br />
Prviot z<strong>na</strong>~i izbirawe me|u o<strong>na</strong> {to se u{te ne e zdobieno. Vtoriot<br />
z<strong>na</strong>~i otfrlawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> so {to ~ovekot ve}e e oprovaren. Taka za site ~ove~ki<br />
aktivnosti pravilo e: "Me|u koristite, odberi ja <strong>na</strong>jgolemata, me|u {tetite,<br />
odberi ja <strong>na</strong>jmalata." I Mo CU i podocne`nite mocisti dobroto go<br />
poistovetuvale so korisnoto. Korisnosta e su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobroto. A {to e<br />
su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> korisnosta? Mo Cu ne go zafa}a ova pra{awe, no podocne`nite<br />
mocisti go storile toa i dale odgovor. Vo prviot "Kanon" se veli: "Korisno<br />
e o<strong>na</strong> ~ie {to steknuvawe <strong>na</strong> ~oveka mu godi. [tetno e o<strong>na</strong> ~ie {to steknuvawe<br />
<strong>na</strong> ~oveka ne mu godi. " Na toj <strong>na</strong>~in podocne`nite mocisti pru`ile<br />
hedonisti~ko opravduvawe <strong>na</strong> utilitaristi~kata filozofija <strong>na</strong> mocisti~kata<br />
{kola. Toa go pravat i podocne`nite mocisti. Definiraj}i go "korisnoto"<br />
tie prodol`uvaat i vo svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ovoj koncept ja definiraat doblesta.<br />
Taka vo prviot "Kanon" <strong>na</strong>o|ame: "Ispravnosta se sostoi vo pravewe <strong>na</strong> korisnoto.<br />
Odadenosta se sostoi vo toa ~ovekot da mu koristi <strong>na</strong> svojot vladetel.<br />
Po~itta <strong>na</strong> sinot se sostoi ~ovekot da mu bide koristen <strong>na</strong> svoite roditeli.<br />
718
organizirano op{testvo vo koe postojat niza opasnosti {to kaj nego<br />
predizvikuvaat <strong>na</strong>ru{uvawe <strong>na</strong> negovite osnovni ~uvstva, a ottamu i<br />
kon negova postoja<strong>na</strong> neprilagodenost. Pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> taa neprilagodenost<br />
se: stravot i <strong>na</strong>de`ta, vo ~ija osnova le`i simpatijata (sakawe,<br />
<strong>na</strong>klonetost, qubov) 1349 i antipatijata (nesakawe, odbojnost, omraza).<br />
1350 Pottik<strong>na</strong>ti od potrebite (~itaj od interesite), ovie osobini <strong>na</strong><br />
poedinecot stanuvaat osnovni motivi <strong>na</strong>so~eni kon postignuvawe <strong>na</strong><br />
smislata <strong>na</strong> `ivotot ili sre}ata. 1351 Nakratko, osnovnite ~ustva <strong>na</strong> ~ovekot<br />
se stravot i <strong>na</strong>de`ta koi vo sodejstvo so simpatijata (antipatijata)<br />
gi odrazuvaat vrednostite i zedno so niv dobivaat motivacio<strong>na</strong><br />
sila za sekoe ~ovekovo povedenie. Osnovnite ~uvstva (strav i <strong>na</strong>de`) i<br />
simpatijata se usloveni od interesot <strong>na</strong>re~en egoizam ili samoodr`u-<br />
Zaslu`eno dostignuvawe se sostoi vo toa ~ovek da im bide korisen <strong>na</strong> lu|eto.<br />
Da se bide korisen za lu|eto z<strong>na</strong>~i da se raboti za <strong>na</strong>jgolemata sre}a <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>jgolem broj lu|e." Ju-Lan, F. Teorija kineske filozofije, Nolit, Skopje, str. 143-<br />
144.<br />
1349 Ovde ved<strong>na</strong>{ treba da se istakne deka ~esto projavuvame simpatija<br />
(<strong>na</strong>klonetost), odnosno odime kon ne{to ne samo zatoa {to go sakame toa ne-<br />
{to, tuku da go izbegneme toa {to nemu mu e sprotivno. A odi kon B, ne zatoa<br />
{to go saka B, tuku za da izbega od C; A glasa za B (VMRO), ne zatoa {to go<br />
saka VMRO, tuku zatoa {to so toa saka da go kazni C (SDSM); ili, A se ma`i<br />
za B, za da ne ostane vo gradot C, ili: A glasa da bide pretsedatel glupaviot<br />
B, samo za{to go marzi pametniot C.<br />
1350<br />
Qubovta i omrazata celosno go iskrivuvaat <strong>na</strong>{iot sud: kaj svoite<br />
neprijateli ne gledame ni{to osven nedostatoci, kaj milenicite gledame<br />
samo prednosti i duri i nivnite nedostatoci ni izgledaat dostojni za qubov.<br />
Sli~<strong>na</strong> taj<strong>na</strong> mo} <strong>na</strong>d <strong>na</strong>{iot sud ja ima korista od koj i da e vid: o<strong>na</strong> {to e vo<br />
soglasnost so nea ni izgleda pravo, pravedno, razumno, o<strong>na</strong> {to í e sprotivno<br />
so celos<strong>na</strong> serioznost ni se prika`uva kako nepravedno i odvratno ili necelesoobrazno<br />
i apsurdno. Ottamu, tolku predrasudi <strong>na</strong> stale`i, zanimawa, <strong>na</strong>cii,<br />
sekti, religii. Ed<strong>na</strong>{ postave<strong>na</strong>ta hipoetza ni dava o~i sokolovi za seto<br />
o<strong>na</strong> {to se potvrduva, a ne pravi slepi za seto o<strong>na</strong> {to í protivre~i... O<strong>na</strong><br />
{to mu se protivi <strong>na</strong> srceto glavata ne go prifa}a. Nekoi zabludi gi zadr`uvame<br />
preku celiot `ivot i se ~uvame koga bilo da ja preispitame niv<strong>na</strong>ta<br />
osnova ednostavno od nesvesen strav da ne dojdeme do otkritie deka tolku dolgo<br />
i tolku ~esto sme veruvale vo ne{to pogre{no i ne{to pogre{no sme tvrdele.<br />
Takvi opasni sklonosti sekojdnevno go opsenuvaat i go podkupuvaat <strong>na</strong>-<br />
{iot intelekt. [openhauer, A. O sre~i, ljubavi, filozofiji i umetnosti, Svetovi, Novi<br />
Sad, 1999, str. 127-128.<br />
1351<br />
Vo sekoja postapka, ako gi dosegneme negovite osnovni motivi, mo-<br />
`eme da otkrieme ~ovekot {to saka i {to ne saka: sekoja postapka e ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> celite kon koi ~ovekot se stremi, a toj sekoga{ <strong>na</strong> kraj <strong>na</strong> krai{-<br />
taat se stremi da go ostvari o<strong>na</strong> {to go saka i da se oslobodi od o<strong>na</strong> {to ne go<br />
saka. Loski, N, Bog i svetsko zlo, Zepter, Bograd, 2001, str. 16.<br />
719
vawe. 1352 Nakratko, moj stav e deka ~ovekot se stremi kon postignuvawe<br />
<strong>na</strong> sre}a koja se sostoi vo ostvaruvawe <strong>na</strong> opredelen interes, korist<br />
(postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo i odbegnuvawe <strong>na</strong> bolka). Toj streme`,<br />
<strong>na</strong> subjektivno ramni{te se javuva i ostvaruva preku sledniov motivacionen<br />
proces:<br />
1 0 - stimulacija = v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> i <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> determi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> motivot:<br />
objekt, sostojba ili proces koi doveduvaat do <strong>na</strong>ru{uvawe <strong>na</strong> biolo{kata<br />
i socijal<strong>na</strong>ta stabilnost t.e. do opredelen interes. 1353<br />
2 0 - `elba = svest, ideja, zamisla, pretstava za:<br />
a) apstrakt<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> objektot <strong>na</strong> interes i,<br />
b) simpatija (zasakuvawe, atrakcija, privlekuvawe) i antipatija<br />
(zamrazuvawe, repulzija, odbivawe) <strong>na</strong> objektot <strong>na</strong> interes. 1354<br />
3 0 - motiv = svest, ideja, zamisla, pretstava za:<br />
a) upotreb<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> objektot <strong>na</strong> interes (korista),<br />
b) pretstava za sredstvata i <strong>na</strong>~inot (metodot) za dostignuvawe<br />
<strong>na</strong> interesot (ostvaruvawe <strong>na</strong> korista). 1355<br />
1352<br />
Egoizam ili <strong>na</strong>gonot za samoodr`uvawe pretstavuva neguvawe <strong>na</strong><br />
sopstvenoto jas, <strong>na</strong>gon sprema samiot sebe so koj ~ovekot ~uvstvuva deka negovoto<br />
bitie mu pripa|a nemu i koj go bara seto o<strong>na</strong> {to go u<strong>na</strong>preduva negoviot<br />
opstanok, a se vardi (trga) od seto o<strong>na</strong> {to go zagrozuva.<br />
1353<br />
Interes = stvar<strong>na</strong> (ili zamisle<strong>na</strong>) potreba, <strong>na</strong>gon, ~uvstvo, vrednost<br />
= korist)<br />
1354<br />
Pritoa treba sekoga{ da se vnimava <strong>na</strong> predupreduvaweto <strong>na</strong> koe<br />
poso~i Spinoza, deka lugeto se svesni za svoite `elbi, me|utoa voop{to ne se<br />
svesni za pri~inite <strong>na</strong> tie `elbi.<br />
1355<br />
Za motivite obi~no se veli deka se osoz<strong>na</strong>eni, svesno do`iveani<br />
potrebi. Motiv e dvi`e~ka sila od koja zavisi aktivnosta i odnesuvaweto <strong>na</strong><br />
edinkata zaradi zadovoluvawe <strong>na</strong> sopstvenite potrebi. Toj pretstavuva nekoj<br />
vid pottik, pobuda ili dvigatel za opredele<strong>na</strong> aktivnost ili odnesuvawe <strong>na</strong><br />
~ovekot. Motivot e toa {to ne stimulira (pottiknuva) da si postavime celi i<br />
da izbereme sredstva i <strong>na</strong>~in za nivno postignuvawe (Levin). Ar<strong>na</strong>udova, V.<br />
Motivacija, Filozofski fakultet, Skopje, 2010, str. 25.<br />
Silata, ja~i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> motivot zavisi od odredeni psiholo{ki faktori:<br />
1. Od simpatijata (privle~nosta) ili antipatijata (odbojnosta) <strong>na</strong> predmetot<br />
ili li~nosta vo odnos <strong>na</strong> koj se postavuva celta, kako i, 2. Od verbata (stavot,<br />
ubedenosta, sigurnosta <strong>na</strong> predviudvaweto) vo uspehot ili neuspehot (predviduvaweto<br />
<strong>na</strong> rezultatot <strong>na</strong> aktivnosta/neaktivnosta), od stepenot <strong>na</strong> z<strong>na</strong>eweto<br />
i izrazenite emocii <strong>na</strong> <strong>na</strong>de` ({ansite za uspeh, prosledeni so dobri ~uvstva,<br />
zadovolstvo, gordost, prifatenost itn) i <strong>na</strong> strav (rizicite od neuspeh, prosledeni<br />
so lo{i ~uvstva: bolka, sram, otfrlenost itn) so koi sekoga{ e prosleden<br />
motivot (<strong>na</strong>{a kognitiv<strong>na</strong>, soz<strong>na</strong>j<strong>na</strong> teorija za motivot, mo`ebi kako<br />
ed<strong>na</strong> varijanta <strong>na</strong> teorijata <strong>na</strong> o~ekuvawe).<br />
Spored kognitiv<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> o~ekuvaweto (Atkinson, Levin, Roter,<br />
Vrum, Tolman) ~ovekot e svrten kon idni<strong>na</strong>ta. Toj predviduva, o~ekuva,<br />
720
v) strav i <strong>na</strong>de` od neostvaruvaweto ili ostvaruvaweto <strong>na</strong> interesot.<br />
4 0 - aktivnost (preod kon aktot) koja doveduva do celta, 1356 do<br />
interesot kako realizira<strong>na</strong> cel. 1357 ^ovekot voop{to e su{testvo koe<br />
anticipira odreden ishod od sekoja negova aktivnost ili odnesuvawe, a taa<br />
anticipacija, toa o~ekuvawe e pottiknuva~, dvigatel <strong>na</strong> negovata aktivnost.<br />
Se tvrdi deka sekoj motiv vo su{ti<strong>na</strong> e anticipirawe <strong>na</strong> zadovolstvo, a bidej}i<br />
sekoe predviduvawe pretstavuva postoewe <strong>na</strong> prethodno iskustvo, toga{<br />
logi~ki proizleguva deka motivot ja sodr`i komponentata <strong>na</strong> u~ewe (soz<strong>na</strong>vawe).<br />
Toa pretpostavuva i izvesni kognitivni sposobnosti za pretstavuvawe<br />
(zamisluvawe) i predviduvawe <strong>na</strong> idnite slu~uvawa.<br />
1356 Cel = ostvareniot interes: samiot interes. Ako celta e osmisle<strong>na</strong><br />
prestava za rezultatot od aktivnosta - od odnesuvaweto, toga{ motivot e pottik<br />
(pobuda) za postignuvawe <strong>na</strong> taa cel (posakuvaniot rezultat od aktivnosta/odnesuvaweto).<br />
Bez motiv celite niti mo`at da bidat osmisleni niti<br />
da bidat postig<strong>na</strong>ti. Duri koga celta e dobro osoz<strong>na</strong>e<strong>na</strong>, osmisle<strong>na</strong> i konkretizira<strong>na</strong>,<br />
motivot dobiva pottiknuva~ka sila. Vo sprotivnost doa|ame do apsurd<br />
<strong>na</strong>re~en bescel<strong>na</strong> dejnost. Ar<strong>na</strong>udova, V. Motivacija, Filozofski fakultet,<br />
Skopje, 2010, str. 26.<br />
1357<br />
Na toj motivacionen mehanizam se zasnova i religijata. Bogovite<br />
vo sekoj slu~aj se su{testva torbi <strong>na</strong> fantazijata, me|utoa tvorbi koi <strong>na</strong>jintimno<br />
se povrzani so ~uvstvoto <strong>na</strong> zavisnost, so ~ove~kata nevolja, so ~ovekoviot<br />
egoizam, tvorbi <strong>na</strong> fantazijata koi voedno se su{estva <strong>na</strong> ~uvstvata, bitija<br />
i tvorbi <strong>na</strong> <strong>na</strong> afektite, osobeno <strong>na</strong> stravot i <strong>na</strong>de`ta... ^ovekot bara od<br />
bogovite da mu pomagaat koga gi zamisluva kako dobri su{testva, i da ne mu<br />
{tetat, baraem da ne mu pre~at vo negovite planovi i negovite radosti, koga<br />
gi pretstavuva kako zli su{testva. Religijata spored toa, ne e samo predmet<br />
<strong>na</strong> voobrazba, predmet <strong>na</strong> fantazija, ne e ni samo predmet <strong>na</strong> ~uvstva, tuku e i<br />
predmet <strong>na</strong> `elbi, <strong>na</strong>stojuvawa i streme`i <strong>na</strong> ~ovekot da gi otstrani neprijatnite<br />
i da pribavi prijatni ~uvstva, da go postigne o<strong>na</strong> {to go nema, a {to<br />
bi sakal da go ima i da go otstrani o<strong>na</strong> {to go ima, a {to ne bi sakal da go<br />
ima, kako ma primer, ova ili o<strong>na</strong> zlo ovoj ili onoj nedostatok. Nakratko, religijata<br />
e predmet <strong>na</strong> ~ovekovite te`nenija da se oslobodi od zloto koe go ima<br />
ili od koe se pla{i i da go postigne dobroto koe go po`eluva, koe negovata<br />
fantazija mu go predo~uva - taa e predmet <strong>na</strong> tn. <strong>na</strong>gon za sre}a.<br />
^ovekot veruva vo bogovi ne samo zatoa {to ima fantazija i ~uvstva,<br />
tuku i zatoa {to ima <strong>na</strong>gon za sre}a. Toj veruva vo edno bla`eno su{testvo ne<br />
samo zatoa {to ima zamisla za bla`enstvoto, tuku zatoa {to saka i samiot da<br />
bide bla`en, veruva vo edno sovr{eno su{testvo, za{to saka i samiot da bide<br />
sovr{en, veruva vo besmrtno bitie za{to samioot ne seka da umre. Seto o<strong>na</strong><br />
{to samiot ne e, a saka da bide, toj go zamisluva vo boga kako bogot da e seto<br />
toa. Bogovite se ~ove~ki `elbi zamisleni kako stvarni, pretvoreni vo stvarni<br />
su{testva. Bog, toa e vo fantazijata zadovolen ~ovekoviot <strong>na</strong>gon za sre}a.<br />
Koga ne bi imal `elbi, i pokraj fantazijata i ~uvstvata ~ovekot ne bi imal<br />
721
deluva spored celite. Toj ne prezema ni{to {to za nego nema nekoja<br />
cel. Celta, me|utoa, voop{to zemeno ne e ni{to drugo, tuku ed<strong>na</strong> voleva<br />
pretstava koja ne treba da ostane samo pretstava, odnosno misla i<br />
koja zaradi toa ja realiziram, t.e. ja ostvaruvam so pomo{ <strong>na</strong> oradijata<br />
<strong>na</strong> moeto telo. 1358<br />
Interesot 1359 sam po sebe e pottiknuva~ <strong>na</strong> stravot i <strong>na</strong>de`ta.<br />
Site egzogeni faktori imaat kauzalno z<strong>na</strong>~ewe za razvivawe <strong>na</strong> stravot<br />
i <strong>na</strong>de`ta i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in bitno go opredeluvaat povedenieto <strong>na</strong> poedinecot<br />
vo <strong>na</strong>soka da se usoglasat potrebite (korisnoto) so sre}ata.<br />
Nesoodvet<strong>na</strong>ta pofalba i prekor, <strong>na</strong>grada i kaz<strong>na</strong> 1360 se dopolnitelni<br />
egzogeni faktori <strong>na</strong> nepravednoto povedenie. Endogenite faktori<br />
pak, imaat kauzalno ili deterministi~ko z<strong>na</strong>~ewe za razvivaweto <strong>na</strong><br />
religija, ne bi imal bogovi. Religijata ja ima ~ove~kata sre}a za svoja cel i<br />
~ovekot gi obo`ava bogovite i im se moli samo zatoa za tie da im gi ispol<strong>na</strong>t<br />
negovite `elbi, za so niv<strong>na</strong> pomo{ da stane sre}en. Molete, stoi vo Biblijata<br />
i }e vi se dade. Koj moli toj i izmoluva. Koj e toj me|u vas lu|eto koj <strong>na</strong><br />
sinot {to moli za leb }e mu pru`i kamen? Duri i vie koi ste taka siroti mo-<br />
`ete <strong>na</strong> svoite deca da im daruvate ubavi podaroci, a kolku li toga{ tatkoto<br />
<strong>na</strong> neboto mo`e da im pru`i <strong>na</strong> onie koi go molat... Bogot z<strong>na</strong>~i se zamisluva<br />
kako su{testvo koe ispolnuva `elbi i gi ispolnuva `elbite. ^ovekot se<br />
moli za da bide <strong>na</strong>graden so dobra, za da se izbavi od opasnosti, nesre}i i site<br />
nevolji. 1357 Da se `ivee bez bog veli eden angliski teolog, Kadvori, z<strong>na</strong>~i da<br />
se `ivee bez <strong>na</strong>de`. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, str. 234-236 i 240.<br />
1358<br />
Ibid, str. 162.<br />
1359<br />
Interesot e posakuva<strong>na</strong> cel, a celta e realiziran interes.<br />
1360<br />
Op{testvoto raspolaga so izves<strong>na</strong> prinud<strong>na</strong> sila <strong>na</strong>d voljata <strong>na</strong> ~ovekot:<br />
kako {to postoi fizi~ka mehanika koja ja prisiluva ma{i<strong>na</strong>ta, taka<br />
postoi socijal<strong>na</strong> mehanika koja ja prisiluva ~ovekovata volja Ovaa socijal<strong>na</strong><br />
mehanika e istoz<strong>na</strong>~<strong>na</strong> so u~eweto za polugite so ~ija pomo{ op{testvoto ja<br />
razdvi`uva voljata zaradi svoi celi, ili <strong>na</strong>kratko, so polugite za socijalnoto<br />
dvi`ewe. Postojat ~etri takvi polugi. Dve od niv za svoj motiv i pretpostavka<br />
go imaat egoizmot (toa se niski ili egoisti~ni socijalni polugi) -<br />
<strong>na</strong>gradata i prisilbata. Bez niv ne mo`e da se zamisli op{testveniot `ivot,<br />
bez <strong>na</strong>grada ne mo`e da se zamisli raspredelbata, a bez prisilba, <strong>pravoto</strong> i<br />
dr`avata. Ottamu, tie pretstavuvaat elementarni pretpostavki <strong>na</strong> op{testvoto,<br />
nu`ni dvi`e~ki sili koi nikade ne mora da nedostasuvaat nitu nedostasuvaat,<br />
makar bile vo sosema nerazvie<strong>na</strong> ili zapu{tea<strong>na</strong> sostojba. Nasproti<br />
niv se <strong>na</strong>o|aat drugi dva razdvi`uva~i koi za svoj motiv i pretpostavka go<br />
nemaat egoizmot, tuku tokmu sprotivnoto, negovoto negirawe i, so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to ne deluva vo niskiot region <strong>na</strong> ~isto individualnite, tuku vo vi{iot<br />
region <strong>na</strong> op{ti celi, gi <strong>na</strong>rekuvam vi{i, ili bidej}i op{testvoto e izvor <strong>na</strong><br />
moralnosta, moralni ili eti~ki polugi <strong>na</strong> socijalnoto dvi`ewe. Toa se ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> dol`nost i qubovta: od koi prvite se proza, a vtorite se poezija <strong>na</strong><br />
moralniot duh. Jering, R, Ciq u pravu, str. 55.<br />
722
stravot i <strong>na</strong>de`ta. Nivnoto vlijanie e sepak prete`no deterministi-<br />
~ko, za{to svoeto dejstvo vrz formirawrto <strong>na</strong> stek<strong>na</strong>tite potrebi ne<br />
go ostvaruvaat izolirano, tuku sekoga{ so posredstvo <strong>na</strong> op{testvenite<br />
faktori. Vo otsustvo <strong>na</strong> vlijanieto <strong>na</strong> op{testvenite faktori, nivnoto<br />
dejstvo nema nikakva {ansa samostojno da se pojavi. 1361<br />
Poimot korista (interes) go sfa}am kako biosocijalen streme`<br />
<strong>na</strong> li~nosta kon koj poedinecot go <strong>na</strong>veduvaat v<strong>na</strong>tre{nite i <strong>na</strong>dvore{nite<br />
stimulacii vo momentot koga poradi strav i/ili <strong>na</strong>de` e<br />
po~ustvuva<strong>na</strong> kako opredelen: <strong>na</strong>gon, potreba, ~uvstvo, interes, ili<br />
vrednost ({to istovremeno ne mora da pretstavuva i nekakvo dobro,<br />
kraj<strong>na</strong> vrednost). 1362 Poimot korist i ovde go upotrebuvam kako sinonom<br />
za postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo i odbegnuvawe <strong>na</strong> bolka. Ova <strong>na</strong>prosto<br />
e faza <strong>na</strong> pojava <strong>na</strong> osnovnite emocii: strav i <strong>na</strong>de` vo vrska so<br />
opredele<strong>na</strong> simpatija - antipatija. Sekoe lice {to vr{i pravedno povedenie<br />
ili nepravda e racio<strong>na</strong>lno su{testvo koe se re{ava da izvr{i<br />
zlo zemaj}i go predvid zadovolstvotokoe toa mo`e da mu go pru`i i<br />
bolkatakoja mo`e da ja izbegne. Nakratko, interesot e pretstava<br />
(svest) za celta: nu`no e povrzan so nea. Interesot ja opredeluva celta.<br />
Mojot interes opredeluva {to e dobro (zadovolstvo) ili lo{o (bolka)<br />
za mene i nema ni{to v<strong>na</strong>tre{no {to mo`e da ja proveri vistinitosta<br />
<strong>na</strong> mojot stav za taka opredele<strong>na</strong>ta individual<strong>na</strong> sre}a. O<strong>na</strong> {to<br />
mo`e da ja proveri taa vistinitost (ispravnosta i zakonitosta) e samo<br />
ne{to <strong>na</strong>dvore{no. Toa <strong>na</strong>dvore{no e interesot <strong>na</strong> drugite. Interesot<br />
1361<br />
Moj stav e deka sekoe dejstvie koe go prezemame se zasnova vrz sravot<br />
i <strong>na</strong>de`ta. Sekoja akcija, sekoe deluvawe, sekoe povedenie vo me|u~ove~kite<br />
odnosi e plod <strong>na</strong> pomislata <strong>na</strong> sravot i <strong>na</strong>de`ta. I ne samo toa. Site re-<br />
{enija <strong>na</strong> ~ovekot od z<strong>na</strong>~ewe za negovata rabota, za politikata, religijata,<br />
obrazovanieto, ekonomskite celi <strong>na</strong> ~ovekovoto op{testvo, odlukite za voj<strong>na</strong><br />
i mir, <strong>na</strong>padot i odbra<strong>na</strong>ta, agresijata i povlekuvaweto, odlukite da se bide<br />
al~en ili golemodu{en, da se so~uva i podeli, da se soedini ili razdeli, i<br />
sekoj drug mo`en ~ove~ki sloboden izbor proizleguva samo od ed<strong>na</strong> od ovie<br />
dve misli ili pretstavi: od pomislata <strong>na</strong> strav i pomislataa <strong>na</strong> <strong>na</strong>de`.<br />
1362<br />
Poimot korist {to ovde go upotrebuvam ni oddaleku ne smee da se<br />
ized<strong>na</strong>~uva so poimot koristoqubie {to vobi~aeno se upotrebuva vo krivi~noto<br />
pravo i krivi~noprav<strong>na</strong>ta teorija. Poimot {to ovde go upotrebuvam e<br />
mnogu po{irok od krivi~nopravnoto z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> koristoqubieto, za{to<br />
osven {to se odnesuva <strong>na</strong> imot<strong>na</strong>ta korist (potesno z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> korista, svojstveno<br />
za krivi~noto pravo), toj se pro{iruva i <strong>na</strong> teles<strong>na</strong>ta, moral<strong>na</strong>ta i sekoja<br />
druga korist {to poedinecot mo`e da ja zamisli i kako takva da ja posaka.<br />
Taka, <strong>na</strong> primer, zad ovoj streme` mo`at da stojat ne samo `elbata za steknuvawe<br />
<strong>na</strong> imot<strong>na</strong> korist, tuku site <strong>na</strong>goni i vrodeni i stek<strong>na</strong>ti potrebi, ~uvstva,<br />
interesi i vrednosti, kako <strong>na</strong> primer, seksualniot <strong>na</strong>gon, samopotvrduvaweto,<br />
qubovta, ne`nosta, domi<strong>na</strong>cija, presti`. Ottamu, ovoj poim treba da<br />
se sfati kako generalen streme` za steknuvawe i poseduvawe.<br />
723
<strong>na</strong> drugite proveruva dali opredela<strong>na</strong> moja vrednost ili porok se dobri<br />
za niv i tokmu toj interes se <strong>na</strong>rekuva pravda. Pravdata, pak, e zadovole<strong>na</strong><br />
koga mo`e da se ka`e "Sekomu spored dobroto, od sekogo spored<br />
lo{oto" t.e. od sekogo spored realniot rezultat od storenoto, a ne<br />
spored negovata <strong>na</strong>de` i negoviot strav. Spored rezultatot (realno<br />
ostvare<strong>na</strong>ta posledica), a ne spored niviot motiv. 1363<br />
Moj stav e deka neostvareniot interes e pri~i<strong>na</strong>, a ostvareniot<br />
interes posledica (cel, efekt) ne sekoe ~ovekovo povedenie. 1364 Posto-<br />
1363<br />
Vo ovaa smisla ne mo`e da se prenebreg<strong>na</strong>t trojca sociolozi od<br />
vtorata polovi<strong>na</strong> <strong>na</strong> XIX vek, koi go zabele`aa interesot kako z<strong>na</strong>~aen faktor<br />
<strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie i negovata op{testvenost. Taka, avstrijanecot<br />
Gustav Racenhofer (1842-1904), zboruva za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> sila koja <strong>na</strong> ~ovekot mu<br />
e vrode<strong>na</strong> i koja se diferencira vo posebni sili (interesi) za samoodr`uvawe<br />
- vo psiholo{ki interesi vo koi se soedineti dva interesi (<strong>na</strong> ra|awe i <strong>na</strong><br />
`ivot, individualen interes), socijalen interes (interes za socijal<strong>na</strong> integracija)<br />
i trancedentalen interes (izrazen vo religijta koi go poka`uvaat nivoto<br />
<strong>na</strong> civilizacijata). Sekoj interes se pojavuva kako interes <strong>na</strong> potrebi<br />
preku soz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> tie potrebi. Amerikanecot Viljem Graham Samner (1840-<br />
1910) site grupi gi deli <strong>na</strong> dve: nie (in-group) i site osat<strong>na</strong>ti (out-group).<br />
Sekoja grupa vo svoite ramki razviva posebni iteresi, gordost, superiornost,<br />
svoi bo`estava i prezir kon <strong>na</strong>dvore{nite grupi. Nejzi<strong>na</strong>ta v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> organizacija<br />
ja karakterizira red, pravo i prijatelstvo, a <strong>na</strong>dvotre{nite odnosi<br />
neprijatelstvo. Amerikanecot Albion Smol (1854-1926) interesot go smeta<br />
za central<strong>na</strong> kategorija <strong>na</strong> sociolo{koto istra`uvawe. Interesite se javuvaat<br />
kako `elbi koi, vsu{nost, se zasnovani vrz ~ovekovite potrebi. Site socijalni<br />
procesi se procesi <strong>na</strong> nivnoto prilagoduvawe, razvivawe i zadovoluvawe.<br />
Interesite gi klasificiral vo {est grupi. Prviot, primarni interes<br />
e zdavjeto koe se sostoi od potrebata za hra<strong>na</strong>, zadovoluvawe <strong>na</strong> seksualnite<br />
potrebi i rabota. Potoa doa|aat bogatstvoto, stabilnosta, obrazovanieto,<br />
ubavi<strong>na</strong>ta i pravednost koi se pojavuvaat vo razvojot i prilagoduvaweto<br />
preku grup<strong>na</strong> aktivnost i posreduvawe <strong>na</strong> dr`avata. Tekot <strong>na</strong> `ivotot <strong>na</strong> poedinecite<br />
vo nekoja raka e upor<strong>na</strong> borba <strong>na</strong> interesi i individute so osobinite<br />
koi vo koj bilo moment gi pravi o<strong>na</strong> {to se, i vo druga raka, kombi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong><br />
interesite <strong>na</strong> lu|eto so interesite <strong>na</strong> site drugi. Motivite <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
dejstvija imaat osnova vo kombi<strong>na</strong>cijata <strong>na</strong> zdravjeto so osta<strong>na</strong>tite pet interesi.<br />
^ovekot ima opredelen interes vo kontrolata <strong>na</strong> prirodnite izvori, vo<br />
procenuvaweto <strong>na</strong> odnosite me|u sebe i svoite drugari, sovladuvaweto <strong>na</strong> se<br />
{to mo`e da bide otkrieno, zamisluvaweto <strong>na</strong> seto o<strong>na</strong> {to mu e ubavo i ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> se {to mu se ~ini pravedno. Site ~ovekovi motivi se iscrpuvaat<br />
so kombi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> ovie {est interesi. Socijalnite procesi se neprekid<strong>na</strong><br />
reakcija <strong>na</strong> li~nosta razdvi`e<strong>na</strong> so interesot delumno vo konflikt so<br />
interesite <strong>na</strong> drugite, a delumno vo soglasnost so nivniot interes.<br />
1364<br />
^ovekot sekoga{ (duri i koga raboti za drug) dejstvuva vo sopstven<br />
interes. Pravdata ne mo`e da se sfati ako ne se sfatat interesite koi {to<br />
724
jat me|utoa avtori, kako <strong>na</strong> primer Ros, koi tvrdat deka ne se site ~ove~ki<br />
dejstvija interesi (motivirani so potrebi). Ova e to~no ne samo<br />
za refleksite (trepkawe, kivawe) koi se slu~uvaat bez z<strong>na</strong>ewe <strong>na</strong> voljata,<br />
tuku i za povisoko organiziranite formi <strong>na</strong> dejstvuvawe koi se<br />
poz<strong>na</strong>ti kako akti <strong>na</strong> voljata. Me|u dejstvijata koi ne se interesi, sugeriranite<br />
ili <strong>na</strong>govorenite dejstvija se <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajni. Imeno, so sredstvata<br />
za ubeduvawe koi mo`at da bidat jazi~ki (zapoved, molba, povik i<br />
drugi verbalni apeli, zborovi so emotiven <strong>na</strong>boj) ili nejazi~ki (ton<br />
<strong>na</strong> glasot, izraz <strong>na</strong> liceto, |estovi), <strong>na</strong> primer koga roditelot so imperativen<br />
ton }e mu ka`e <strong>na</strong> deteto "ne gibaj!" ili koga <strong>na</strong>rednikot <strong>na</strong><br />
svoite vojnici }e im <strong>na</strong>redi "so brz ~ekor!" ovie zapovedi <strong>na</strong>veduvaat<br />
<strong>na</strong> opredeleno povedenie koe ne proizleguva od nikakvi potrebi, ne se<br />
izraz <strong>na</strong> kakov bilo interes od sta<strong>na</strong> <strong>na</strong> liceto koe gi po~ituva. 1365<br />
Mojot odgovor e deka Ros ne e vo pravo. Kaj ovie dejstvija se pojavuva<br />
potreba (interes) da se po~ituva roditelot, pretpostaveniot i sl.<br />
Korista od takvoto povedenie e zadovolstvoto poradi nedoa|awe vo<br />
sudir so roditelot i voe<strong>na</strong>ta vlast.<br />
Posebnite stavovi i impulsi koi se do`ivuvaat kako moral,<br />
spored Alf Ros, isto taka, se od bezinteresen karakter. Ova e o~igledno,<br />
veli toj, koga moralot se do`ivuva i tolkuva kako dol`nost (ili<br />
svest za vrednosta ili dobroto): dol`nosta ja sfa}ame kako impuls za<br />
deluvawe koj se javuva kako barawe nezavisno od seto {to <strong>na</strong>{ite `elbi,<br />
sklonosti i interesi ni go velat. Zapovedta <strong>na</strong> dol`nosta ne bara<br />
svoe opravduvawe vo kakva bilo korist ili pogodnost, taa ne apelira<br />
<strong>na</strong> interes, tuku se pretstavuva kako apsolutno nezavis<strong>na</strong>. 1366 Mojot<br />
stav i ovde e sprotiven. To~no e deka moralot e zbir <strong>na</strong> pravila (normi)<br />
so ~ie uva`uvawe se obezbeduva ostvaruvaweto <strong>na</strong> potrebite <strong>na</strong><br />
drugite lu|e. Ottamu, moralnosta pretstavuva <strong>na</strong>stojuvawe sopstvenite<br />
dejstvija da se rakovodat ne samo od svoite li~ni celi, tuku da se <strong>na</strong>so-<br />
~uvaat, usoglasuvaat i ograni~uvaat i so celite <strong>na</strong> drugite. Moralnosta<br />
razviva ~uvstvo <strong>na</strong> dol`nost kaj ~ovekot taka da se odnesuva i ako<br />
taka se odnesuva velime deka se raboti za moralno izdig<strong>na</strong>t ~ovek. Takviot<br />
~ovek ~uvstvuva gri`a <strong>na</strong> sovest dokolku taka ne se odnesuva. No<br />
{to e su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> taa specifi~<strong>na</strong> moral<strong>na</strong> sankcija gri`ata <strong>na</strong> sovtoa<br />
gi regulira. Sekoj poedinec pravdata ja ocenuva od aspekt <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta<br />
cel {to so nea se ostvaruva i, vrz taa osnova, ja vrednuva kako dobra ili lo{a.<br />
Ako pravdata ja oceni deka e dobra za{to taa e vo negov interes, toj }e ja<br />
po~ituva, i obratno. Vsu{nost, poradi razli~nite interesi <strong>na</strong> poedincite<br />
doa|a i do su{tinski razliki vo vrednuvaweto <strong>na</strong> pravdata pa, ottuka i do<br />
nejzino kr{ewe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> onie ~ii interesi se vo neposred<strong>na</strong> sprotivnost<br />
so celite <strong>na</strong> pravdata.<br />
1365<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996,str. 404.<br />
1366<br />
Ibid, str. 404-405.<br />
725
est, ako ne sopstveno nezadovoslstvo, ~uvstvo <strong>na</strong> vi<strong>na</strong> i sram 1367 poradi<br />
nepo~ituvaweto <strong>na</strong> glasot <strong>na</strong> inter<strong>na</strong>liziraniot avtoritet, poradi<br />
protiveweto <strong>na</strong> potrebata da se po~ituvaat sozdadenite pravila i<br />
zabrani vo soglasnost so nekoj avtoritet: <strong>na</strong> roditelite, religijata,<br />
dr`avata. Ottamu izbegnuvaweto <strong>na</strong> gri`ata <strong>na</strong> sovesta e interes <strong>na</strong><br />
sekoj ispraven gra|anin. Interesot da se po~ituva okoli<strong>na</strong>ta, roditelot,<br />
pretpostaveniot i sl. e vo korista {to se dobiva od oslobode<strong>na</strong>ta<br />
gri`a <strong>na</strong> sovest ispre~uvaweto <strong>na</strong> bojkot od okoli<strong>na</strong>ta.<br />
[to se odnesuva do drugite poimi va`ni za da se razbere <strong>na</strong>vedeniot<br />
motivacionen model dol`en sum da go doobjas<strong>na</strong>m i z<strong>na</strong>~eweto<br />
<strong>na</strong> upotrebenite poimi strav, <strong>na</strong>de` i simpatija. Stravot i <strong>na</strong>de`ta gi<br />
definiram kako osnovni ~uvstva {to go sledat zadovoluvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>gonite,<br />
potrebite, ~uvstvata, interesite i vrednostite 1368 i vo kombi<strong>na</strong>cija<br />
so opredlen stapen <strong>na</strong> simpatija ili antipatija, re{ava~ki deluvaat<br />
vrz psihi~kiot `ivot <strong>na</strong> ~ovekot, za{to gi <strong>na</strong>so~uvaat mislovnite<br />
procesi, svesta, inteligencijata, voljata i povedenieto kon postignuvaweto<br />
<strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> korist (postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo i<br />
odbegnuvawe <strong>na</strong> bolka) koja za poedinecot se javuva kako kraj<strong>na</strong> cel<br />
(sre}a). Ottamu, tie pretstavuvaat osnovni motivi <strong>na</strong> sekoe ~ovekovo<br />
povedenie, a voedno toe se i psihi~ki procesi vo koi se odrazuva vrednosta<br />
koja za poedinecot ja ima objektiv<strong>na</strong>ta stvarnost.<br />
Simpatijata (<strong>na</strong>klonetost, privle~nost, qubov) i antipatijata<br />
(ne<strong>na</strong>konetost, odbojnost, omraza) koi nekoi psiholozi gi <strong>na</strong>rekuvaat<br />
potrebi (pomesteni me|u primarnite potrebi) ili motivi za emotiv<strong>na</strong><br />
privrzanost, odnosno motiv <strong>na</strong> simpatija, pretstavuva kongenitalen<br />
(vroden) <strong>na</strong>gon ili streme` <strong>na</strong> ~ovekot nekogo da saka i samiot da bide<br />
sakan (sekoga{ se raboti za ograni~en broj <strong>na</strong> luge). Prisustvoto <strong>na</strong><br />
simpatija i topli<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugite doveduva do ~uvstvo <strong>na</strong> pri-<br />
1367<br />
Moralnite ~uvstva se definiraat so ~uvstvata <strong>na</strong> nelagodnost koi<br />
se zasnovaat vrz nekoj sud za nekoja moral<strong>na</strong> nevrednost: ~uvstvuvame ogor~enost<br />
koga ~uvstvitelno negativno rea|irame <strong>na</strong> nekoja postapka <strong>na</strong> nekoj drug<br />
koja spored <strong>na</strong>{e mislewe e lo{a, luti<strong>na</strong> koga nekoja postapka koj se prosuduva<br />
kako lo{a mi {eti mene, a vi<strong>na</strong> ili opredele<strong>na</strong> forma <strong>na</strong> sram koga se<br />
raboti za nekoja moja postapka koj spored mojot sud e lo{a. (Tugendhat, E. op.<br />
cit. str.19). A sram e ~uvstvo <strong>na</strong> zaguba <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta vrednost vo o~ite <strong>na</strong><br />
drugite. (Ibid, str.50). "Onoj koj nema moralni ~uvstva ne mo`e moralno ni da<br />
se srami ni da se ogor~uva <strong>na</strong>d drugite. Toj mo`e samo da razvie instrumentalen<br />
odnos sprema moralnite normi. Na taa mo`nost filozovski mu soodvetstvuva<br />
moralniot kontraktualizam." (Ibid,str. 54).<br />
1368<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to <strong>na</strong>gonite vo celost mo`at da se svedat <strong>na</strong> organski,<br />
a vrednostite i interesite <strong>na</strong> socijalni potrebi, ~i<strong>na</strong>m deka e sosema<br />
ispravno ako se ka`e deka stravot i <strong>na</strong>de`ta se javuvaat koga }e se pojavi nekoja<br />
pre~ka vo zadovoluvawe <strong>na</strong> potrebite, a samiot poim potrebi <strong>na</strong>tamu da<br />
se ized<strong>na</strong>~i so poimot korist.<br />
726
fatenost, a nejziniot nedostig do ~uvstvo <strong>na</strong> otfrlenost. I obratno,<br />
prisustvoto i otsustvoto <strong>na</strong> simpatija od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> poedinecot kon<br />
drugite doveduva do ~uvstvoto <strong>na</strong> nivno prifa}awe ili otfrlawe, i<br />
soodvetno <strong>na</strong> toa opredeluvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> odnesuvaweto kon niv<br />
(prilagoduvawe <strong>na</strong> sopstvenoto odnesuvawe). Vo pozadi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> toa<br />
odnesuvawe sekoga{ stoi ~uvstvoto <strong>na</strong> strav ili <strong>na</strong>de`. Pritoa e bitno<br />
da se <strong>na</strong>glasi deka duri i pri idealni uslovi <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, simpatijata<br />
(<strong>na</strong>klonetosta) e taa koja sozdava razliki. Samata pak <strong>na</strong>klonetost/ne<strong>na</strong>klonetost<br />
mo`e da bide opredele<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jrazli~ni pomali<br />
(za nekogo ponekoga{ duri i bez<strong>na</strong>~ajni: <strong>na</strong> primer, boja, vkus, miris,<br />
~uvstvo za ritam, simetrija, ~ivt/tek, ubavi<strong>na</strong>) ili pogolemi pri~ini,<br />
no sekoga{ e bitno taa <strong>na</strong>klonetost/ne<strong>na</strong>klonetost da e zaseg<strong>na</strong>ta od<br />
strav ili <strong>na</strong>de` koi vodat kon ~uvstvo <strong>na</strong> odreden pomal ili pogoelem<br />
stepen <strong>na</strong> prisustvo <strong>na</strong> zadovolstvo, ili otsutnost <strong>na</strong> bolka od samata<br />
<strong>na</strong>klonetost/ne<strong>na</strong>klonetost.<br />
~ovek odi kon ili bega od... (opasnost ili sigurnost)<br />
predizvikuva ~uvstvo <strong>na</strong> antipatija - strav - rizik koga anticipira zlo<br />
opasnosta<br />
predizvikuva ~uvstvo <strong>na</strong> simpatija - <strong>na</strong>de` - {ansa koga anticipira dobro<br />
predizvikuva ~uvstvo <strong>na</strong> simpatija- <strong>na</strong>de` - {ansa koga anticipira dobro<br />
sigurnosta<br />
predizvikuva ~uvstvo <strong>na</strong> antipatija - strav - rizik koga anticipira zlo<br />
za da izvle~e korist (dobro, zadovolstvo, prijatnost, sre}a)<br />
Site ~ovekovi dejstvija vo svojata <strong>na</strong>jdlaboka osnova se pottik<strong>na</strong>ti<br />
od dve emocii - strav (proizleguva o~ekuvano zlo) i <strong>na</strong>de` (proizleguva<br />
od o~ekuvano dobro). Sekoja ~ovekova misla i akcija se zasnova<br />
vrz stravot i <strong>na</strong>de`ta. Nie imame duri i silen streme` da go smetame<br />
za visti<strong>na</strong> seto o<strong>na</strong> {to mo`e da go suzbie <strong>na</strong>{iot strav ili da gi pottikne<br />
<strong>na</strong>{ite <strong>na</strong>de`i. 1369 Zdrav (normalen) ~ovek odbira dobro (ubavo,<br />
prijatno, polezno) i odbegnuva grdo (zlo, neprijatno, nepolezno).<br />
Osven toa, sekoj saka pove}e od dobroto, a pomalku od zloto. I <strong>na</strong> kraj,<br />
nikoj ne bega od dobro, osven ako se <strong>na</strong>deva deka }e stekne pogolemo dobro<br />
(Seneka). Nezdrav, du{evno bolen ~ovek odbira obratno. No, ponekoga{,<br />
taka pravi i zdrav ~ovek: koga se pla{i tamu kade {to treba<br />
da se <strong>na</strong>deva i koga se <strong>na</strong>deva tamu kade {to treba da se pla{i. Primerite<br />
so socijalnopatolo{kite pojavi (avtoagresija) i krimi<strong>na</strong>lnite povedenija<br />
(agresijata kon drugite) jasno go poka`uvaat toa. 1370 Nakratko,<br />
1369<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996,str. 338<br />
1370<br />
Lu|eto <strong>na</strong>j~esto pu{at za{to se <strong>na</strong>devaat deka toa nema da im <strong>na</strong>{-<br />
teti <strong>na</strong> nivnoto zdravje. Koga bi se pla{ele deka mo`e da im <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> nivnoto<br />
zdravje, sigurno e deka <strong>na</strong>jgolemiot del od niv bi presta<strong>na</strong>le so pu{e-<br />
727
nie gi upravuvame svoite dejstvija spored <strong>na</strong>de`ta i stravot za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> zadovolstvo (dobro) i bolka (zlo). 1371 Koga se <strong>na</strong>devame<br />
odime kon zadovolstvoto, koga se pla{ime begame od bolkata. Nade`ta<br />
za sre}a i stravot od nesre}a se osnovni pri~ini <strong>na</strong> site ne{ta. Od niv<br />
zavisi sekoe dejstvie i sekoja doblest, pa ottamu i pravdata. Spored<br />
toa <strong>na</strong>{ata ideja e tamu kade {to dominira zloto, da se pretstavi vo<br />
vistinsko svetlo sigurnosta, realnosta <strong>na</strong> stravot, <strong>na</strong>sproti verojatnosta,<br />
nesigurnosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>de`ta, i obratno tamu kade {to dominira<br />
(ili treba da dominira) dobroto, da se pretstavi vo vistinsko svetlo<br />
sigurnosta <strong>na</strong> <strong>na</strong>de`ta, <strong>na</strong>sproti verojatnosta <strong>na</strong> stravot.<br />
A eve {to u{te pretstavuvaat (ovie omileni sredstva ne samo<br />
<strong>na</strong> boga, tuku i <strong>na</strong> sekoja poedine~<strong>na</strong> ili dr`av<strong>na</strong> vlast 1372 ), stravot i<br />
<strong>na</strong>de`ta:<br />
Strav e ime za izvesno ili neizvesno zlo. Nade` e ime za izvesno<br />
ili neizvesno dobro.<br />
Stravot e o~ekuvawe koe mo`e ili ne mo`e da se ispolni. Opasen<br />
e onoj strav koja se zasnova vrz o~ekuvawa koi mo`at da se ispol<strong>na</strong>t<br />
- vistinski strav. Nade`ta e o~ekuvawe koe mo`e ili ne mo`e da<br />
se ispolni. Opas<strong>na</strong> e o<strong>na</strong>a <strong>na</strong>de` koja se zasnova vrz o~ekuvawa koi ne<br />
mo`at da se ispol<strong>na</strong>t - la`<strong>na</strong> <strong>na</strong>de`.<br />
Strav e razum<strong>na</strong> ili nerazum<strong>na</strong> pritesentost od pretstavata za<br />
id<strong>na</strong> nevolja. Nade` e razum<strong>na</strong> ili nerazum<strong>na</strong> opu{tenost od pretstavata<br />
za pretstojno dobro, sre}a.<br />
Strav e neveruvawe vo (ostvaruvawe <strong>na</strong>) interesot (celta). Ne<br />
veruvam deka }e dojdam do ne{to (interes) - z<strong>na</strong>~i se pla{am vo odnos<br />
<strong>na</strong> dostignuvaweto <strong>na</strong> celta. Nade` e verba vo (ostvaruvawe <strong>na</strong>) interesot<br />
(celta). Veruvam deka }e dojdam do ne{to (interes) - z<strong>na</strong>~i se <strong>na</strong>devam<br />
vo odnos <strong>na</strong> dostignuvaweto <strong>na</strong> celta.<br />
Mo`e da ima strav samo vo odnos <strong>na</strong> toa: deka }e se slu~i ne{to<br />
lo{o ili deka nema da se slu~i ne{to dobro. Nade`, pak, mo`e da ima<br />
weto. Ednostanno, pu{a~ite se <strong>na</strong>devaat (deka }e nemaat lo{i posledici po<br />
nivnoto zdravje i `ivot), tamu kade {to treba da se pla{at (deka }e imaat<br />
takvi posledici). Istoto e i so krimi<strong>na</strong>lcite. Pri izvr{uvaweto <strong>na</strong> krivi-<br />
~no delo, storitelot ne se pla{i deka }e mu bide izre~e<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> zatvor, tuku<br />
se <strong>na</strong>deva deka nema da bide kaznet.<br />
1371<br />
Postoi samo edno ne{to dobro po sebe, dobro zaradi samoto sebesi<br />
(dobro kako cel) - zadovolstvoto. I samo edno ne{to e lo{o samo po sebe -<br />
bolkata. Se drugo {to go <strong>na</strong>rekuvame "dobro" e dobro zatoa {to go zgolemuva<br />
zadovolstvoto ili ja <strong>na</strong>maluva bolkata (dobro kako sredstvo). Mabbott, J. D.<br />
Uvod u etiku, Nolit, Beograd, 1981, str 27.<br />
1372<br />
Site koi sakaat da vladeat so ~ovekot (od |avoli do bogovi, od vra-<br />
~evi do proroci, od pretsedateli <strong>na</strong> mesni komiteti <strong>na</strong> levi i desni partii do<br />
vladeteli so dr`avi) vo prv red se slu`at so negovite stravovi i <strong>na</strong>de`i.<br />
728
samo vo odnos <strong>na</strong> toa: deka }e se slu~i ne{to dobro ili deka nema da se<br />
slu~i ne{to zlo.<br />
Strav e ~uvstvo deka od ne{to }e ni bide lo{o. O<strong>na</strong> {to sakame<br />
da go izbegneme e ne{to lo{o - o<strong>na</strong> {to nosi bolka. Nade` e ~uvstvo<br />
deka od ne{to }e mi bide dobro. O<strong>na</strong> kon {to se stremime e ne{to<br />
dobro - o<strong>na</strong> {to nosi zadovolstvo.<br />
Stravot e ~uvstvo <strong>na</strong> nelagodnost koj nekoj go ima koga e svesen<br />
za nekoj iden <strong>na</strong>stan koj ja zagrozuva negovata dobrobit. Nade`ta e<br />
~uvstvo <strong>na</strong> lagodnost koj nekoj go ima koga e svesen za nekoj iden <strong>na</strong>stan<br />
koj ja podobruva negovata dobrobit.<br />
Stavot e rizik (opasnost) - nikoj ne se <strong>na</strong>deva <strong>na</strong> lo{o. Nade`ta<br />
e {ansa (povolnost) - nikoj ne se pla{i od dobro.<br />
Stavot predupreduva i ~uva: ako go storam ili propu{tam toa i<br />
toa }e mi se slu~i zlo. Nade`ta pottiknuva i osloboduva: ako go storam<br />
ili propu{tam toa i toa }e mi se slu~i dobro.<br />
Stravot e bolka od ne{to {to ne slu~ilo me|utoa se veruva<br />
deka }e se slu~i i mo`e da se slu~i. Nade` e zadovolstvo od ne{to {to<br />
ne se slu~ilo, me|utoa se veruva deka }e se slu~i i mo`e da se slu~i.<br />
Kaz<strong>na</strong> e realiziran strav od lo{o povedenie. Nagrada e realizira<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>de` od dobro povredenie.<br />
Samo kaj ~ovek koj ima interes ima stravuvawa i <strong>na</strong>de`i: tie se<br />
vo neraskinliva nu`<strong>na</strong> vrska so toj interes. ^ovekot sekoga{ go gleda<br />
svetot preku prizmata <strong>na</strong> svojot interes, ili {to se sveduva <strong>na</strong> isto -<br />
samo preku prizmata <strong>na</strong> svoite stravovi i <strong>na</strong>de`i za otstranuvawe <strong>na</strong><br />
bolka (zlo, {teta) i postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo (dobro, korist).<br />
Otamu, se {to postoi vo svetot za nego e dobro ili lo{o, ne samo po<br />
sebe, tuku samo vo zavisnost so negovite stravuvawa i <strong>na</strong>de`i. Dobro e<br />
seto o<strong>na</strong> {to e vo negov interes (vo negova korist), a lo{o seto o<strong>na</strong><br />
{to ne e vo negov interes (<strong>na</strong> negova {teti).<br />
Tamu pak, kade {to ne postoi interes - nema ni strav, nitu <strong>na</strong>de`,<br />
{to z<strong>na</strong>~i ni{to od {to treba da se pla{ime deka ni e <strong>na</strong> {teta<br />
ili ni{to <strong>na</strong> {to treba da se <strong>na</strong>devame deka ni e od korist.<br />
Se {to misli i pravi, ~ovek misli i pravi od strav ili <strong>na</strong>de`<br />
za ispolnuvaweto <strong>na</strong> svojata cel - interesot. Ako kaj nego nema strav<br />
ili <strong>na</strong>de` {to z<strong>na</strong>~i negativen interes (interes za odbegnuvawe <strong>na</strong><br />
zlo, nekorisno, ne{to vodi kon bolka, nesre}a), ili nikakov pozitiven<br />
interes (interes za postignuvawe <strong>na</strong> dobro, korisno, ne{to vodi<br />
kon zadovolstvo, sre}a) nema nitu deluvawe.<br />
Od druga stra<strong>na</strong> to~no e deka samo takov ~ovek koj e bez nikakvi<br />
idei i `elbi, ~ovekot {to e osloboden od sekakov strav i sekakva <strong>na</strong>de`<br />
(komu mu e seedno dali }e do`ivee bolka ili zadovolstvo) ima<br />
apsolut<strong>na</strong> sloboda <strong>na</strong> volja. Ottamu se javuva paradoks. Paradoksot <strong>na</strong><br />
vakvata apsolut<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong> volja e vo toa {to vo otsustvo <strong>na</strong> strav i<br />
<strong>na</strong>de` apsolut<strong>na</strong>ta sloboda nu`no se pretvora vo "mrtva sposobnost."<br />
Za{to, ako e to~no, a to~no e deka vo otsustvo <strong>na</strong> strav i <strong>na</strong>de` nema<br />
729
interes, toga{ e to~no i toa deka vo otsustvo <strong>na</strong> strav i <strong>na</strong>de` ne postoi<br />
dvi`e~ka sila koja makar i malku mo`e da ja podmrdne <strong>na</strong>vod<strong>na</strong>ta<br />
apsolut<strong>na</strong> slobod<strong>na</strong>ta volja. So drugi zborovi, sekoja druga volja osven<br />
apsolut<strong>na</strong>to slobod<strong>na</strong> volja e celosno nedelotvor<strong>na</strong>, samo taa ne mo`e<br />
da go razdvi`i ~ovekot za kakvo i da e deluvawe. So drugi zborovi da<br />
se bara od ~ovek da ja razdvi`i svojata volja bez intres e isto kako da<br />
se bara da se razbudi mrtov ~ovek. Ili <strong>na</strong>kratko: "Da se razbudi{ bez<br />
interes, z<strong>na</strong>~i da se razbudi{ mrtov.<br />
Spored toa, ako od ne{to ili od nekogo zavisam (imam ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> zavisnost: od bog, priroda, `ivotno, ~ovek) 1373 toa od {to zavisam<br />
toa i go sakam - ottamu, motivot <strong>na</strong> moeto deluvawe (storuvawe/propu-<br />
{tawe) e strav ili <strong>na</strong>de` od toa {to zavisam. 1374<br />
zlo<br />
{teta<br />
mrazam<br />
(omraza)<br />
bolka<br />
taga<br />
smrt<br />
strav<br />
<strong>na</strong>de`<br />
zadovolstvo<br />
radost<br />
`ivot<br />
dobro<br />
korist<br />
sakam<br />
(qubov)<br />
Ako ne sakam i ne mo`am da gi <strong>na</strong>vedam kako pri~ini koi ja<br />
objasnuvaat religijata (i pravdata, m.z) ni kako strav ni kako radost<br />
ili qubov (<strong>na</strong>de`, m.z.), se pra{uva Foerbah, koj <strong>na</strong>ziv toga{ mo`am da<br />
go <strong>na</strong>jdam koj{to bi bil univerzalen, koj bi gi opfa}al i oz<strong>na</strong>~uval i<br />
ednoto i drugoto - ako ne ~uvstvoto <strong>na</strong> zavisnost? Stravot e smrtno,<br />
radosta (<strong>na</strong>de`ta, m.z.) `ivotno ~uvstvo. Stravot e ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost<br />
pod eden objekt bez koj jas ne sum ni{to, ili koj ima mo} da me uni-<br />
{ti. Radosta, qubovta, blagodarnosta (<strong>na</strong>de`ta, n.z) - toa e ~uvstvo <strong>na</strong><br />
zavisnost od eden objekt poradi koj jas ne{to z<strong>na</strong>~am, koe mi dava<br />
~uvstvo, svest deka blagodarenie <strong>na</strong> nego `iveam, deka poradi nego postojam.<br />
1375<br />
Bog (a jas velam i pravdata, m.z) e samo o<strong>na</strong> {to mo`e da prokolni<br />
i da blagoslovi, da {teti ili koristi, da ubie i o`ivi, da izraduva<br />
i da raz`alosti. ^uvstvoto <strong>na</strong> zavisnost spored toa e edinstven<br />
vistinski univerzalen <strong>na</strong>ziv i poim za oz<strong>na</strong>~uvawe i objasnuvawe <strong>na</strong><br />
psiholo{kiot, odnosno <strong>na</strong> subjektivniot osnov <strong>na</strong> postoeweto <strong>na</strong> religijata.<br />
Se razbira, vo stvarnosta ne postoi nikakvo ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost<br />
kako takvo, tuku sekoga{ samo opredeleni posebni ~uvstva, kako<br />
{to se (da se poslu`ime so primeri od prirod<strong>na</strong>ta religija) ~uvstvo<br />
1373<br />
Od kade {to doa|a zloto, ottamu doa|a i dobroto: otkade stravot,<br />
ottamu i radosta (<strong>na</strong>de`ta, m.z). Fojerbah, L. Predavanja o su{tini religije, str. 68.<br />
1374<br />
Vidi: Ibid, str. 68-71.<br />
730<br />
1375<br />
Ibid, str. 69.
<strong>na</strong> glad, ~uvstvo <strong>na</strong> slabost, strav od smrt, tubornost pri lo{o, a radost<br />
pri ubavo vreme, bolka poradi zaluden trud, zaradi zagubeni <strong>na</strong>de-<br />
`i, poradi razornoto dejstvo <strong>na</strong> prirodata - voop{to seto o<strong>na</strong> poradi<br />
{to ~ovekot se ~uvstvuva zavisen. No mislata i jazikot spored svojata<br />
priroda imaat tokmu zada~a ovie posebni pojavi vo stvarnosta da gi<br />
podvedat pod takvi op{ti <strong>na</strong>zivi i poimi. 1376 Sekako deka i yvezdite<br />
bile pri~i<strong>na</strong>, odnosno objekt <strong>na</strong> obo`auvawe, no ne kako objekt <strong>na</strong> zadovolstvo<br />
od teoretsko, astronomsko posmatrawe, tuku edinstveno dokolku<br />
se smetani za sili koi re{avaat za `ivotot <strong>na</strong> lu|eto, z<strong>na</strong>~i samo<br />
dokolku va`ele kako objekti <strong>na</strong> ~ovekoviot strav ili <strong>na</strong>de`i ({to }e<br />
re~e dokolku bile predmet <strong>na</strong> ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost). 1377<br />
Pri podlaboko prou~uvawe, site protivre~nosti se sveduvaat<br />
<strong>na</strong> motivite <strong>na</strong> strav i qubov (<strong>na</strong>de`, m.z.), koi spored razli~nosta <strong>na</strong><br />
lu|eto se odnesuvaat <strong>na</strong> <strong>na</strong>jrazli~ni objekti: se sveduvaat z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> (vistinska ili umisle<strong>na</strong>) zavisnost. 1378 Zad seto toa se razbira<br />
se krie ~ovekoviot egoizam. Jas, ispravno veli Foerbah, pod egoizam<br />
go podrazbiram onoj nu`en, neminoven egoizam: ne moralen egoizam,<br />
tuku metafizi~ki, t.e. onoj koj le`i vo ~ovekovoto bitie bez negovo<br />
z<strong>na</strong>ewe i volja, egoizam bez koj ~ovekot ne mo`e voop{to da `ivee - za-<br />
{to, za da `iveam moram postojano da go prisvojuvam o<strong>na</strong> {to mi e korisno<br />
i da go otstranuvam o<strong>na</strong> {to mi e protivno i {tetno - z<strong>na</strong>~i onoj<br />
egoizam koj le`i vo samiot organizam, koj se gleda vo prifa}awe <strong>na</strong><br />
svarlivata materija i izla~uvawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong>a nesvarlivata. Pod egoizam<br />
ja podrazbiram qubovta <strong>na</strong> ~ovekot sprema samiot sebesi. Nakratko,<br />
pod egoizam go podrazbiram <strong>na</strong>gonot za samoodr`uvawe, onoj razumen<br />
instinkt koj <strong>na</strong> ~ovekot mu ka`uva deka e ludost, deka e besmisleno od<br />
religiozni samoodrekuvawa da dopu{ti vo{ki, buba~ki i krle`i da<br />
mu ja iscicaat krvta od teloto i razumot od glavata, da go kasnuvaat<br />
otrovni zmii i da go rastrgnuvaat volci i tigri. 1379 Prirodata, pa i<br />
`ivotnite i rastenijata posebno, veli <strong>na</strong>tamu Foerbah, gi obo`avaat<br />
poradi niv<strong>na</strong>ta (religiozno ili poetski ka`ano) dobrotvornost, (ireligiozno,<br />
prosto, odnosno prozai~no ka`ano) korisnost, (filozofski<br />
ka`ano) nu`nost, nemo`nosta da se bitisuva bez niv. ^ovekovite<br />
bogovi (~itaj - pravdata) se razlikuvaat samo spored razli~nite dobrodeteli<br />
koi im gi uka`uvaat <strong>na</strong> ~ovekot, se razlikuvaat spored razli~nite<br />
<strong>na</strong>goni i potrebi vo ~ovekot koi gi zadovoluvaat. Pri~i<strong>na</strong>ta<br />
za obo`uvaweto, principot <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta bo`enstvenost, toa {to gi pra-<br />
1376<br />
Ibid, str. 70.<br />
1377<br />
Ibid, str. 70. Ova e vo soglasnost so stavot <strong>na</strong> Foerbah deka: "Od<br />
prakti~no stanovi{te ~ovekot gi posmatra ne{tata samo vo odnos <strong>na</strong> sebesi,<br />
spored interesot i korista koi toj gi ima, dodeka od teoretsko stanovi{te gi<br />
posmatra vo odnos <strong>na</strong> niv samite." str. 49.<br />
1378<br />
Ibid, str. 82.<br />
1379<br />
Ibid, str. 89.<br />
731
vi bogovi e nivniot odnos sprema ~ovekot, niv<strong>na</strong>ta korisnost, niv<strong>na</strong>ta<br />
dobrotvornost - toa e ~ovekoviot egoizam. Za{to ako jas pred se, ne se<br />
sakam sebesi, ne se uva`uvam sebesi, kako }e go sakam, kako }e go uva-<br />
`uvam toa {to mi e korisno, {to mi donesuva dobro. Kako mo`am da go<br />
sakam lekarot, ako ne go sakam zdravjeto? Kako da ja ce<strong>na</strong>m svetli<strong>na</strong>ta -<br />
ako nemam o~i <strong>na</strong> koi svetli<strong>na</strong>ta im e potreb<strong>na</strong>. Kako da go po~ituvam<br />
i falam svojot tvorec, odnosno svojot praizvor - ako se preziram sebesi?<br />
1380 I ottamu, spored mene, kako mo`am da ja sakam pravdata, ako ne<br />
ja sakam korista {to taa mi ja nosi - spre~uvaweto ili anuliraweto <strong>na</strong><br />
stravot, <strong>na</strong> zloto, stradaweto, {tetata, omrazata, bolkata, smrtta, tagata...?<br />
Nakratko, ~ovekot go pretvora vo bog ili vo bo`ensko bitie<br />
toa od {to zavisi negoviot `ivot. 1381 Toa od {to ~ovekot zavisi, {to<br />
ima mo} <strong>na</strong>d negoviot `ivot i smrt, {to e izvor <strong>na</strong> stravot i radosta<br />
(<strong>na</strong>de`ta, m.z.) toa e o<strong>na</strong> {to e i {to se <strong>na</strong>rekuva ~ovekov bog. 1382 Takov<br />
e slu~ajot i so pravdata. Pravdata ~ovek ja pretvora vo bo`estvo, vo<br />
ideal za{to od nea zavisi negoviot individualen preku odr`uvaweto<br />
<strong>na</strong> zaedni~ki `ivot. Taa mu slu`i <strong>na</strong> negoviot egoizam, <strong>na</strong> negovoto<br />
samoodr`uvawe, <strong>na</strong> zadovoluvaweto <strong>na</strong> negovite potrebi za odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot, <strong>na</strong> negovata dobrobit, <strong>na</strong> korisnosta, <strong>na</strong><br />
nu`nosta da se bitisuva kako ~ovek, <strong>na</strong> negovata sre}a.<br />
Od sevo ova mo`no e dopolnuvawe <strong>na</strong>{ata motivacio<strong>na</strong> {ema.<br />
motivacija<br />
vo se {to pravi ~ovek trgnuva od sebe od egoizam<br />
1. potreba - 2. zavisnost - 3. strav/<strong>na</strong>de` koj se zasiluva od posakuvawe<br />
(`elba) do sakawe (volja) - 4. so cel postignuvawe sre}a.<br />
A eve {to se slu~uva vo tn. proces <strong>na</strong> motivacija, procesot {to<br />
se dvi`i me|u potrebata (potreba = neostvare<strong>na</strong> cel), i celta (cel =<br />
ostvare<strong>na</strong> potreba),<br />
1. potreba = o<strong>na</strong> {to e dobro, korisno za da se izbegne bolka ili<br />
da se postigne zadovolstvo (samoodr`uvawe).<br />
2. potrebata sozdava zavisnost (potrebi = o<strong>na</strong> od {to ~ovek zavisi:<br />
imam potreba = zavisam od), za{to bez zadovoluvawe <strong>na</strong> taa (real<strong>na</strong><br />
ili umisle<strong>na</strong>) potreba smetam deka ne mo`am da egzistiram - deka<br />
taa e nu`<strong>na</strong> za moeto samoodr`uvawe (i odr`uvaweto <strong>na</strong> moite bliski)<br />
kako telesno i psihi~ko bitie: egoizam. 1383<br />
1380<br />
Ibid, str. 90.<br />
1381<br />
Ibid, str. 91.<br />
1382<br />
Ibid, str. 117.<br />
1383<br />
Tamu kade {to nema egoizam nema ni ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost. Ili,<br />
tamu kade {to nema potrebi, nema ni ~uvstvo <strong>na</strong> zavisnost. Jas sum zavisen<br />
samo od onie su{testva (ili od koj i da e predmet ili pojava, m.z.) koi mi se<br />
potrebni zaradi odr`uvawe <strong>na</strong> mojata egzistencija, bez koi ne go mo`am o<strong>na</strong><br />
732
3. zavisnosta proizveduva strav/<strong>na</strong>de` koi se javuvaat:<br />
- kako ~uvstvo - `elba (posakuvawe, <strong>na</strong>mera): v<strong>na</strong>tre{ni pretstavi<br />
i sostojbi vrzani so idni<strong>na</strong>ta - so neostvaruvaweto, odnosno ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> potrebite, i<br />
- potoa se zasiluvaat vo motiv - sakawe (silno sakawe, volja,<br />
umisla): vo dvi`e~ki sili koi (pri postoewe <strong>na</strong>: mo}, sredstva i pogodni<br />
uslovi) doveduvaat do ostvaruvawe <strong>na</strong> potrebite - celta.<br />
4. cel e sre}ata (sre}a = ostvareni potrebi, ostvareno o<strong>na</strong> {to<br />
e dobro, korisno, izbeg<strong>na</strong>ta bolka ili postig<strong>na</strong>to zadovolstvo, obezbedeno<br />
samoodr`uvawe, zadovolen egoizam).<br />
Do opredeleno ~ovekovo dejstvie sekoga{ doa|a poradi opredele<strong>na</strong><br />
cel koja e povrza<strong>na</strong> so pretstavata ili so stras<strong>na</strong>ta `elba. Imeno,<br />
ni{to ne se razdvi`uva ako ne{to ne se posakuva ili od ne{to ne<br />
se bega, osven ako ne dvi`eweto ne e prisilno. Dvi`eweto sekoga{ se<br />
odnesuva <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to se izbegnuva ili <strong>na</strong> o<strong>na</strong> kon {to se stremi. 1384<br />
Nade`ta pridvi`uva (predizvikuva dejstvie) kon celta. No, za<br />
toa e potrebno sakawe (simpatija, privle~nost) <strong>na</strong> celta. Toa z<strong>na</strong>~i<br />
deka celta e preststava za ne{to {to }e predizvika dobro - zadovolstvo,<br />
u`ivawe, prijatnost, raspolo`enie<br />
{to bi go sakal da go mo`am, koi imaat mo} da mi go obezbedat toa {to go<br />
sakam, {to mi e potrebno, a jas ne sum dovolno mo}en toa sebesi da si go obezbedam.<br />
I kolku {to eden objekt mi e popotreben, dotolku se ~uvstvuvam pozavisen<br />
od nego, dotolku toj ima pogolema mo} <strong>na</strong>d mene. Me|utoa i samata ovaa<br />
mo} <strong>na</strong> objektot e izvede<strong>na</strong>, taa e posledica <strong>na</strong> mo}ta <strong>na</strong> mojata potreba.<br />
Za{to, kako {to pravilno zabele`uva Foerbah, zavisnosta od nekoe drugo su-<br />
{testvo (ili koj i da e predmet ili pojava, m.z.) stvarno e samo zavisnost od<br />
moeto sopstveno su{testvo, od moite <strong>na</strong>goni, `elbi i interesi. Ako, <strong>na</strong> primer,<br />
ja sakam slobodata <strong>na</strong> dvi`ewe, toga{ se ~uvstvuvam zavisen od onoj koj<br />
taa sloboda mo`e da mi ja odzeme ili pru`i, koj mo`e da me zatvori ili oslobodi<br />
od zatvor (i od nego se pla{am ili se <strong>na</strong>devam, m.z..): za{to sakam slobodno<br />
da se dvi`am, no ne mo`am za{to vo toa me spre~uva edno su{testvo koe<br />
e pomo}no od mene. Me|utoa, ako mi e seedno dali sum sloboden ili zatvoren,<br />
dali sum vo kelija ili <strong>na</strong> ~ist vozduh, toga{ ne se ~uvstvuvam zavisen od toj<br />
{to me zatvora, za{to toj nitu so dozvoluvaweto, ni so zabranuvaweto <strong>na</strong> dvi-<br />
`eweto ne pretstavuva sila koja vo mene bi proizveduvala radost (<strong>na</strong>de`, m.z.)<br />
ili strav, z<strong>na</strong>~i ni sila koja bi predizvikuvala sila <strong>na</strong> zavisnost, za{to <strong>na</strong>gonot<br />
za dvi`ewe vo mene ne e nikakva sila. Z<strong>na</strong>~i, <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong>ta sila pretstavuva<br />
ed<strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> psiholo{ka sila, eden egoisti~en motiv i interes, bez<br />
koj taa za mene ne e ni{to, nema nikakva vlast <strong>na</strong>d mene, ne mi vleva ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> zavisnost. Ibid, str. 117- 118.<br />
1384<br />
Aristotel, Za du{ata, Magor, Skopje, 2006, str. 110-111.<br />
733
Stravot pridvi`uva (predizvikuva dejstvie) sprotivno od celta.<br />
Za nego e potrebno nesakawe (antipatija, odbojnost) <strong>na</strong> celta.Toa<br />
z<strong>na</strong>~i deka celta e preststava za ne{to {to ke predizvika lo{o (zlo) -<br />
bolka, nezadovolstvo, izma~uvawe, odevawe, neprijatnost, neraspolo-<br />
`enie.<br />
Z<strong>na</strong>~i interesot sekoga{ e ili <strong>na</strong>de` za ne{to dobro (potreba<br />
da se dojde do dobro) ili strav od ne{to lo{o (potreba da se izbega od<br />
lo{o), ne{to kon {to se stremime ili ne{to od {to begame, zaradi<br />
samite <strong>na</strong>s (samoodr`uvawe) ili zaradi odr`uvawe <strong>na</strong> onie koi gi sakame.<br />
Koga pak sakame da rabotime <strong>na</strong> odr`uvawe <strong>na</strong> site drugi lu|e<br />
vo ed<strong>na</strong> potes<strong>na</strong> ili po{iroka sredi<strong>na</strong> toa se vika pravda koja mo`eme<br />
i vaka da ja definirame - potreba za samoodr`uvawe preku odr`uvawe<br />
<strong>na</strong> zaednicata. Ottamu, mo`e da se ka`e deka imame samo eden interes<br />
<strong>na</strong> ~ovekot - samoodr`uvawe. Ovoj interes - samodr`uvawe go vku~uva<br />
i odr`uvaweto <strong>na</strong>: 1. onie koi gi sakame (so pristrasnost) i 2. site<br />
drugi, <strong>na</strong> celata zaednica = pravda (so nepristrasnost), me|utoa, 3. i <strong>na</strong><br />
ednite i <strong>na</strong> drugite zaradi sopstvenoto samoodr`uvawe. Spored toa<br />
imame tri vida <strong>na</strong> samoodr`uvawe:<br />
1. samoodr`uvawe kako egoizam. Ovoj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> egzistencija re~isi<br />
ne postoi. Toa z<strong>na</strong>~i opstanok kako edinka {to ne e mo`no i ottamu<br />
e neprifatlivo za bilo koj normale ~ovek <strong>na</strong> svetot.<br />
2. samoodr`uvawe so pomo{ za odr`uvawe <strong>na</strong> onie koi gi sakame.<br />
Ovoj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> egzistencija e redoven i voobi~aen - normalen <strong>na</strong>~in<br />
<strong>na</strong> ezistencija <strong>na</strong> poedinecot.<br />
3. samoodr`uvawe kako altruizam {to e drug <strong>na</strong>ziv za poimot<br />
pravda. Ovoj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> egzistencija e neostvarliv ideal koj poa|a od<br />
zdravorazumskata postavka deka ako im e dobro <strong>na</strong> drugite, }e mi bide<br />
dobro i mene. Edinstveno {to ovde nedostasuva e nereal<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>de`<br />
deka i drugite ed<strong>na</strong>kvo - kvalitativno i kvantitativno }e rabotat vo<br />
<strong>na</strong>{a korist (vo <strong>na</strong>{ interes) kako {to nie rabotime vo niv<strong>na</strong> korist.<br />
Seto toa e mo`no samo ako site ed<strong>na</strong>kvo se sakame, a za site ed<strong>na</strong>kvo da<br />
se sakame treba <strong>na</strong>jprvin site da bideme ed<strong>na</strong>kvi kako lu|e (so celosno<br />
isti psihofizi~ki osobini) ili barem site ed<strong>na</strong>kvo da se poz<strong>na</strong>vame,<br />
odnosno da bideme ne samo prostorno, tuku i vistiski bliski, a toa go<br />
ovozmo`uva zaem<strong>na</strong>ta poeine~<strong>na</strong> komunikacija. A takva komunikacija<br />
denes, duri ni vo polisot (dr`avata) ne e mo`<strong>na</strong>.<br />
Sega povtorno mo`e da se vratime <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot stav deka ~ovekot<br />
po priroda e dobar i lo{, odnosno deka kako {to se menuvaat denot i<br />
no}ta, taka i kaj nego se menuvaat tie osobini. Ili, ako nekomu taka<br />
pove}e mu se bendisuva, ~ovekot ne e nitu dobar ni lo{, tuku takov go<br />
pravi disbalansot me|u stravot i <strong>na</strong>de`ta vo postojaniot sudir <strong>na</strong> negovite<br />
li~ni i op{testveni interesi. Kako {to no`ot mo`e da se<br />
upotrebi za <strong>na</strong>jrazli~ni celi vo zavisnost od voljata <strong>na</strong> onoj koj go poseduva,<br />
taka i individuata <strong>na</strong>dare<strong>na</strong> so opredeleni sposobnosti mo`e<br />
734
da bide dobra i lo{a vo soglasnost so nejzinite stavovi i motivite<br />
koi gi vklu~uva svojot um. Duri i moite momentni sposobnosti vo<br />
ogromen stepen se oprederleni od motivite (stravot i <strong>na</strong>de`ta) koi<br />
treba da me vozbudat. Samo ako ne sum pod vlijanie <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong> prisilba<br />
jas celosno sum predivikan od moite interesi i deluvam vo <strong>na</strong>de`<br />
za <strong>na</strong>grada ili so strav od kaznuvawe.<br />
Ili, so drugi zborovi, do opredeleno storuvawe (dejstvie, aktivnost,<br />
povedenie, odnesuvawe, dvi`ewe, pokret) ili nestoruvawe (ako<br />
zad niv ne stoi vis maior - prisilba) sekoga{ doa|a poradi opredele<strong>na</strong><br />
cel (interes) koja e povrza<strong>na</strong> so: <strong>na</strong>de` deka ostvaruvaweto ili neostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> celta }e sozdade zadovolstvo (<strong>na</strong>de`ta e `elba da se<br />
slu~i ne{to dobro - zadovolstvo), ili strav deka ostvaruvaweto ili<br />
neostvaruvaweto <strong>na</strong> celta }e sozdade bolka (stavot e `elba da ne se<br />
slu~i ne{to lo{o - bolka). Z<strong>na</strong>~i, jas sekoga{ dejstvuvam poradi <strong>na</strong>de`<br />
da mi se slu~i ne{to dobro ili poradi strav da ne mi se slu~i ne-<br />
{to lo{o. Ili, pokratko, dejstvuvam (ili propu{tam dejstie) za da<br />
sozdadam dobro ili za da uni{tam zlo. Taka dejstvuva kako <strong>na</strong>jdobriot<br />
taka i <strong>na</strong>jlo{iot ~ovek. Toa {to go tera kon vakvo (objektivno <strong>na</strong>re~eno<br />
neporo~no - dobro) ili o<strong>na</strong>kvo (objektivno <strong>na</strong>re~eno poro~no -<br />
lo{o) dejstvie e interesot povrzen so <strong>na</strong>de`ta (negovata `elba nemu<br />
da mu se slu~i ne{to dobro - zadovolstvo) ili stavot (negovata `elba<br />
nemu da ne mu se slu~i ne{to lo{o - bolka). Onoj koj dejstvuva <strong>na</strong> vakov<br />
<strong>na</strong>~in mo`e da bide ~esen ~ovek no i krimi<strong>na</strong>lec. Ako ne~ija ostvare<strong>na</strong><br />
cel (a ne samo <strong>na</strong>mera) se poklopuva so sfa}aweto <strong>na</strong> site {to e<br />
dobro ili lo{o se raboti za ~esen ~ovek, i obratno ako ne~ija ostvare<strong>na</strong><br />
cel ne se poklopuva so sfa}aweto <strong>na</strong> site za toa {to e dobro ili<br />
lo{o, toga{ se raboti za ne~esen ~ovek. Na vakov <strong>na</strong>~in se opredeluva<br />
koj e asocijalen ili prosocijalen, krimi<strong>na</strong>lec ili ~esen<br />
Re~isi <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in se opredeluva i koj e praveden ili nepraveden<br />
~ovek. Taka, i pravedniot i nepravedniot sekoga{ dejstvuvaat poradi<br />
<strong>na</strong>de` da im se slu~i ne{to dobro ili poradi strav da ne im se<br />
slu~i ne{to lo{o. Ili, pokratko, i tie dejstvuvaat (ili propu{taat<br />
dejstie) za da sozdadat ne{to dobro ili za da uni{tat ne{to lo{o.<br />
Taka dejstvuva kako <strong>na</strong>jpravedniot, taka i <strong>na</strong>jnepravedniot ~ovek. Toa<br />
{to go tera kon vakvo (objektivno <strong>na</strong>re~eno pravedno - dobro, ispravno)<br />
ili o<strong>na</strong>kvo (objektivno <strong>na</strong>re~eno nepravedno - lo{o, neispravno)<br />
dejstvie i ovde e li~niot interes povrzen so <strong>na</strong>de`ta ili stravot, no<br />
za razlika od pogore, <strong>na</strong>de`ta (negovata `elba, sekomu, a ottamu i nemu<br />
da mu se slu~i ne{to dobro - zadovolstvo) ili stavot (negovata `elba<br />
sekomu, a ottamu i nemu da ne mu se slu~i ne{to lo{o - bolka). Pa i<br />
tuka, ako ne~ija ostvare<strong>na</strong> cel se poklopuva so sfa}aweto <strong>na</strong> site {to<br />
e pravedno se raboti za praveden ~esen ~ovek, i obratno ako ne~ija ostvare<strong>na</strong><br />
cel ne se poklopuva so sfa}aweto <strong>na</strong> site za ta {to e nepravedno,<br />
toga{ se raboti za nepraveden ~ovek.<br />
735
POVEDENIE NA ^OVEKOT<br />
CEL (PRI^INA)<br />
INTERESOT<br />
postignuvawe zadovolstvo i<br />
izbegnuvawe <strong>na</strong> bolka<br />
* <strong>na</strong>mera = skrie<strong>na</strong> cel<br />
MOTIV (DVI@E^KA SILA<br />
NA AKTIVNOSTA)<br />
NADE@ I STRAV<br />
deka }e se ostvari ili nema da se<br />
ostvari celta (interesot)<br />
Pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie: negova cel (ako ne postoi<br />
apsolut<strong>na</strong> sila, vis maior) e negoviot interes (postignuvawe <strong>na</strong> zadovolstvo<br />
ili izbegnuvawe <strong>na</strong> bolka). Motivite ili dvi`e~ki sili <strong>na</strong> ~ovekovoto<br />
povedenie pak, kon interesot (celta, pri~i<strong>na</strong>ta) se opredele<strong>na</strong><br />
doza <strong>na</strong> <strong>na</strong>de` ili strav deka toj interes (li~niot interes direktno<br />
ili li~niot interes preku grupniot, no sekoga{ li~niot interes)<br />
mo`e da se ostvari ili da ne se ostvari. Ottamu pri~i<strong>na</strong>ta (celta) i<br />
motivot <strong>na</strong> povedenieto se edno te isto (dve strani <strong>na</strong> ista pojava) so<br />
toa {to pri~i<strong>na</strong>ta - celta (interesot) go opredeluva, a motivot (strav<br />
- <strong>na</strong>de`) go razdvi`uva ~ovekovoto povedenie.<br />
Sega se postavuva pra{aweto dali <strong>pravoto</strong> i pravdata se pri~i<strong>na</strong>,<br />
cel ili motiv za ~ovekovoto povedenie? Da, ako se li~en (sekoga{<br />
mora da se li~en duri i koga e grupen) interes <strong>na</strong> poedinecot.<br />
A<strong>na</strong>logno <strong>na</strong> gornoto, pri~i<strong>na</strong> za donesuvawe <strong>na</strong> zakonot, propisot<br />
(ratio legis) e negovata cel (pri~i<strong>na</strong> za donesuvawe <strong>na</strong> zakon = cel <strong>na</strong><br />
negovoto donesuvawe). Ottamu, cel (ili pri~i<strong>na</strong>) <strong>na</strong> zakonot, propisot<br />
(<strong>pravoto</strong>) e interesot <strong>na</strong> zakonodavecot - da vlijae <strong>na</strong> ~ovekovoto povedenie<br />
vo opredele<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka. Rato legis igra z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> uloga pri tolkuvaweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Zakonot, propisot (<strong>pravoto</strong>) mora da se tolkuva taka<br />
{to kako negovo vistinsko z<strong>na</strong>~ewe }e se zeme o<strong>na</strong> z<strong>na</strong>~ewe so ~ija pomo{<br />
mo`e <strong>na</strong>jdobro da se ostvari celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (t.e. pri~i<strong>na</strong>ta za<br />
negovoto donesuvawe). Rato legis igra poseb<strong>na</strong> uloga kaj a<strong>na</strong>logijata, za-<br />
{to ova tolkuvawe mo`e da se primeni samo ako vo dvata odnosni slu-<br />
~ai postoi istoveten rato legis.<br />
736<br />
4. PRAVDATA KAKO PRIKRIENA ZAVIST<br />
Vo literaturata postojat golem brojni avtori koi uka`uvale<br />
deka pravdata ima nekakva dopirni to~ki so ~ovekovata zavist, no i<br />
takvi spored koi tie vrski se su{tinski i deka ottamu pravdata pretstavuva<br />
eden vid kultivira<strong>na</strong> zavist. Taka, spored Aristotel, ~uvstvoto<br />
<strong>na</strong> pravednost - sovesta se kultivirani (modificirani) ~uvstva <strong>na</strong><br />
zavist i zloba (zlobnost) vo vrska so bolkata i zadovolstvoto koi proizleguvaat<br />
od <strong>na</strong>stanite koi im se slu~ile <strong>na</strong> bliski lu|e. Sovesniot<br />
~uvstvuva ma~ni<strong>na</strong> vo vrska so onie koi nepravedno (nezaslu`eno) po-
stig<strong>na</strong>le uspeh i zadovolstvo vo vrska so onie koi zaslu`eno se <strong>na</strong>{le<br />
vo lo{a sostojba. Zavidliviot preteruva so ogor~enost kon site, a zlobniot<br />
e li{en od bolka (tegobnost), no zatoa mu se raduva <strong>na</strong> tegobnoto<br />
i <strong>na</strong> zloto. 1385<br />
I Ni~e veruva{e deka tamu "kade ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> <strong>na</strong>vlegla<br />
i kade {to trajno e vospostave<strong>na</strong>, <strong>na</strong>stanuva o<strong>na</strong>a sklonost koja vo<br />
celost se smeta za normal<strong>na</strong> i koja vo prirod<strong>na</strong>ta sostojba edvaj deka bi<br />
bila sfatliva: zavista." Ovaa re~enica istovremeno e i to~<strong>na</strong> i pogre{an.<br />
Ni~e e vo pravo, kako i De Tokvil sto godini pred nego, koga,<br />
veruva deka op{testvoto {to celosno e protkaeno so idejata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta<br />
stanuva tolku pozavidlivo kolku {to pove}e go institucio<strong>na</strong>lizira<br />
toa <strong>na</strong>~elo. Sosema sprotivno od toa {to go tvrdea nejzinite<br />
privrzanici od Francuskata revolucija <strong>na</strong>vamu, ed<strong>na</strong>kvosta e izraz<br />
tokmu <strong>na</strong> zavista, vo nikoj slu~aj edinstveno sredstvo za nejzino <strong>na</strong>dminuvawe.<br />
Ni~e, me|utoa, se la`e vo pretpostavkata deka nekoga{ postoela<br />
prirod<strong>na</strong> sostojba vo koja lu|eto ne zaviduvale edni <strong>na</strong> drugi, jasno<br />
izrazuvaj}i ja od druga stra<strong>na</strong> i vrskata <strong>na</strong> zavista, idejata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta<br />
i pretstavite za socijal<strong>na</strong>ta pravda.<br />
Samiot streme` za ized<strong>na</strong>~uvawe so drugite koi postig<strong>na</strong>le nekakov<br />
uspeh dokolku pottiknuva <strong>na</strong> pogolem <strong>na</strong>por ne e ni razoren ni<br />
lo{: no toj e razoren i lo{ koga jas ne dopu{tam nekomu da mu bide dobro<br />
i koga mojot <strong>na</strong>por e <strong>na</strong>so~en <strong>na</strong> toa <strong>na</strong> nekoj drug pouspe{en od<br />
mene mu <strong>na</strong>nesam {teta <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to }e go spu{tam <strong>na</strong> svoeto nivo,<br />
odnosno da staneme "isti". Tie ne{ta gi gledame sekojdnevno. Zaradi<br />
ilustracija }e go citiram Staf: "Neka ne spijat mirno, ako jas ne mo-<br />
`am da spijam. 1386<br />
Zavista kako ~isto ~ove~ka emocija ne e obi~en refleks kako<br />
{to se stravot i gladot: se pojavuva <strong>na</strong> priroden i neplaniran <strong>na</strong>~in,<br />
re~isi vo prisilni okolnosti. Kako emocija <strong>na</strong> oddelen ~ovek ne bara<br />
kakva i da e ideologija ili doktri<strong>na</strong>. Poi<strong>na</strong>ku e koga e op{testve<strong>na</strong><br />
pojava ili pojava od op{testveno z<strong>na</strong>~ewe. Toga{ bara ideolo{ko<br />
opravduvawe. Vo toj slu~aj se <strong>na</strong>rekuva `elba za pravednost, barawe za<br />
ispravawe <strong>na</strong> store<strong>na</strong> nepravda. 1387<br />
Nekoi avtori se obiduvaat da ja rasvetlat vrskata <strong>na</strong> zavista i<br />
zlobata (zluradost) so gnevot koja ja <strong>na</strong>o|aat vo toa {to vo prviot slu-<br />
~aj ja razotkrivame <strong>na</strong>{ata `elba da gi poseduvame dobrata <strong>na</strong> drugite,<br />
dodeka vo vtoriot,`elbata drugite da bidat o{teteni. 1388<br />
1385<br />
Aristotel, Nikomahova etika, Tri, Skopje, 2003, str. 101.<br />
1386<br />
Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarimea, str. 178.<br />
1387<br />
Ibid, str. 176.<br />
1388<br />
Makintajer, A, Kratka istorija Etike, str. 87.<br />
737
zavist<br />
me boli<br />
tu|a sre}a<br />
Zloba<br />
u`ivam vo<br />
tu|a nesre}a<br />
modifikacija <strong>na</strong> zavist i zloba<br />
praveden gnev<br />
me boli<br />
nezaslu`e<strong>na</strong><br />
tu|a sre}a<br />
vrska <strong>na</strong> zavista so gnevot<br />
razotkrivam `elba da gi<br />
poseduvam dobrata <strong>na</strong> drugite<br />
u`ivam vo<br />
zaslu`e<strong>na</strong><br />
tu|a nesre}a<br />
vrska <strong>na</strong> zlobata so grevot<br />
razotkrivam `elba da bidat<br />
o{teteni drugite<br />
Zavista (lat. invidi i invidiosus, angl.envi i envious) e ed<strong>na</strong> od<br />
centralnite strasti koi ja valkaat ~ovekovata psiha. 1389 Zavista e ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> nelagodnost kaj poedienc so ogled <strong>na</strong> toa {to nekoj drug ima<br />
ili pravi ne{to vredno, {to toj rado bi go imal ili pravel. Taa izrazuva<br />
omraza i v<strong>na</strong>tre{no ma~no raspolo`enie, nezadovolstvo so koe<br />
~ovek ja prima dobrosostojbata i prednosta <strong>na</strong> drugite, sledeno so `elba<br />
tie osobini <strong>na</strong> drugite da gi uni{ti ili i samiot da gi poseduva.<br />
Zavista e univerzal<strong>na</strong> ~ove~ka bolest. Vo <strong>na</strong>s ima ne{to {to ni gi<br />
gree srcata koga }e vidime nesre}ata <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot prijatel. Zavista,<br />
pred se, e pojava <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta bliskost. Koga kom{ijata }e ja skr-<br />
{i nogata, zavidliviot prooduva. 1390 Zavidlivosta ne se hrani so apsolutni<br />
razliki me|u lu|eto, tuku so subjektivnoto do`ivuvawe, so gledawe<br />
niz prizmata <strong>na</strong> zavista. Na zavidliviot i slamkata mu izgleda<br />
kako palma. Zavista gleda kolkav e brodot, no ne gleda deka propu{ta<br />
voda. Zavidlivot od komarec pravi slon. 1391 Zavidliviot go ~uvstvuva<br />
sekoe {tr~ewe <strong>na</strong> drugiot <strong>na</strong>d zaedni~kata mera i saka da go spu{ti <strong>na</strong><br />
nea - ili da se vozdigne <strong>na</strong> negovata visi<strong>na</strong>: od {to proizleguvaat dva<br />
razli~ni <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> deluvawe koi Hesiod gi oz<strong>na</strong>~il kako dobra i<br />
1389 Vo psihologijata se smeta deka strastite koi obi~no go valkaat duhot<br />
se: ne~esnost, lukavost, falbaxistvo, izmama, tvrdoglavost, <strong>na</strong>silnost,<br />
drskost, <strong>na</strong>silstvo, voobrazenost, sueta, opienost, samoqubie, lakomost, omraza,<br />
zabluda, po`uda, zlobnost, bes, odmazda, pakost, dvoli~nost, potceuvawe,<br />
<strong>na</strong>dmenost, skr`avost i zavist.<br />
1390<br />
Na kom{ijata mu zaviduvam zatoa {to ima BMW, no ne i zatoa {to<br />
ima rak. Ne sum sre}en (~uvstvuvam bolka) za negovoto BMW, no zatoa sum<br />
sre}en (~uvstvuvam zdovolstvo) za negoviot rak.<br />
1391<br />
Vidi: [ek, H. Zavist, jed<strong>na</strong> teorija dru{tva, Algoritam, Beograd,<br />
2008, st. 22, 24-25.<br />
738
lo{a Erida. 1392 Vo sostojba <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, isto taka, <strong>na</strong>stanuva indig<strong>na</strong>cija,<br />
zatoa {to nekoj pod svoeto dostoinstvo i ed<strong>na</strong>kvosta pominuva<br />
lo{o, a drugi <strong>na</strong>d svojata ed<strong>na</strong>kvost dobro: toa se afekti od poplemenita<br />
priroda. Tie `alat {to vo ne{tata koi ne zavisat od ~ovekovata<br />
samovolja nema pravda ni pravednost, t.e. tie ja baraat o<strong>na</strong>a ed<strong>na</strong>kvost<br />
koja ja priz<strong>na</strong>va ~ovekot da ja priz<strong>na</strong>at i prirodata i slu~ajot: tie se<br />
lutat {to ed<strong>na</strong>kvite ne pominuvaat ed<strong>na</strong>kvo. 1393 Zavidliviot saka drugiot<br />
da bide ograben, bez {to i da e, ogolen, poni`en, povreden, me|utoa<br />
voop{to ne se zanimava so mo`nosta <strong>na</strong> prenesuvawe <strong>na</strong> tu|iot posed<br />
<strong>na</strong> sebe samiot. ^istiot zavidlivec ne e kradec ili izmamnik od<br />
li~ni pobudi. Ako pak, predmet <strong>na</strong> zvista se li~ni osobini, z<strong>na</strong>ewe i<br />
ugled ne mo`e da se zboruva za kra`ba, me|utoa mo`e da se odgleduva<br />
`elbata drugiot da ostane bez svojot ugled, ve{tini, dobar izgled ili<br />
doblesti. 1394 Vo ovaa smisla treba da se pravi razlika me|u kanibalist<br />
od zavist - koj go jade svojot neprijatel od omraza, i kanibalist koj go<br />
jade svojot nerprijatel poradi glad. Isto taka, kaj ubistvo poradi <strong>na</strong>vreda<br />
- neprijatelot se ubiva od omraza, i ubistvo od koristoqubie -<br />
drugiot se ubiva za da se ograbi. Profesio<strong>na</strong>lniot kradec e pomalku<br />
pottik<strong>na</strong>t od zavist, otkolku onoj koj podmet<strong>na</strong>l po`ar. 1395 Zavidliviot<br />
e podgotven da si <strong>na</strong>{teti sebesi, ako smeta deka toa }e mu <strong>na</strong>nese<br />
{teta ili }e go povredi liceto <strong>na</strong> koe mu se zaviduva. Ottamu izrekata:<br />
]e go izede zavista. Zavidliviot ne se zadovoluva so toa da go so-<br />
1392<br />
Erida (od eris = razdor), bo`ica <strong>na</strong> razdorot (vo Rim Diskoridija).<br />
Sprotivnost <strong>na</strong> Erida e Harmonija (vo Rim - Konkordija). Spored Hesiod postojat<br />
dve bo`ici eridi: lo{a erida = (}erka <strong>na</strong> Zevs i Hera) okrut<strong>na</strong> erida,<br />
koja go pottiknuva razdorite i vojnite i koja nikoj ne ja saka i dobra erida =<br />
(}erka <strong>na</strong> Hron i Nikta) koja e poqubez<strong>na</strong> kon lu|eto, no koja ja pottiknuva<br />
zavista (taa go frli jabolkoto <strong>na</strong> razdorot me|u Ati<strong>na</strong>, Afrodita i Hera, a<br />
<strong>na</strong> nego <strong>na</strong>pi{a "za <strong>na</strong>jubavata"). Spored Hesiod ("Teogenija") potomci <strong>na</strong><br />
Erida se: Algeja - bolka, Amfilogija - raprava, Androkrazija - kolewe, Ata -<br />
ludost, Disnomija - bezzakonie, Leta - zaborav, Lima - glad, Fonea - ubistvo,<br />
Hizminea - borba, Horkoa - zakletva, Malhea - bitka, Nikeja - kavga, Pon -<br />
trud, rabota i Pseudeja - laga.<br />
1393<br />
V. [ek, H. Zavist, jed<strong>na</strong> teorija dru{tva, Algoritam, Beograd,<br />
2008, str. 218-219.<br />
1394<br />
Ibid, st. 13.<br />
1395<br />
Vo zadni<strong>na</strong> <strong>na</strong> primerot <strong>na</strong> razor<strong>na</strong>ta `elba <strong>na</strong> zavidliecot e uvidot<br />
deka <strong>na</strong> podolg rok bi mu bilo z<strong>na</strong>~itelno po<strong>na</strong>porno da gi poseduva osobinite<br />
ili imotot <strong>na</strong> onoj komu mu zaviduva i deka <strong>na</strong>jdobriot od site svetovi<br />
bi bil onoj vo koj ne bi gi poseduvale nitu onoj koj e predmet <strong>na</strong> negovata zavist<br />
ni toj samiot. Taka, <strong>na</strong> primer, za politi~arot ~ij politi~ki stav e vtemelen<br />
vrz zavista mu e popodnoslivo <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lniot dohod po glava <strong>na</strong> `itel da<br />
bide pomal i ist za site, odo{to da bide pogolem, a pritoa nekoi poedinci da<br />
bidat pobogati od drugite. Ibid, st. 23.<br />
739
~eka udarot <strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>ta i da se raduva <strong>na</strong> nesre}ata <strong>na</strong> sosedot, tuku i<br />
pomaga <strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>ta. 1396<br />
Zavista se razviva me|u ed<strong>na</strong>kvi ili pribli`no ed<strong>na</strong>kvi. Kolku<br />
{to e pogolema ed<strong>na</strong>kvosta me|u onie me|u koi se javuva zavista, toa zavista<br />
e po`estoka: ed<strong>na</strong>kvosta mo`e da se odnesuva <strong>na</strong> ra|aweto, srodstvo,<br />
godini, `ivot<strong>na</strong> polo`ba, ugled vo op{testvoto, materijal<strong>na</strong> sostojba.<br />
Zavista se ~uvstvuva koga ni nedostasuva samo malku od ne{to vo<br />
sporedba so drugite. Aristotel go citira Hesiod: grn~arot mu zaviduva<br />
<strong>na</strong> grn~arot. Im zaviduvame <strong>na</strong> onie ~ii uspeh i dobivka prtestavuvaat<br />
za <strong>na</strong>s sram, a toa se pak onie koi ni se bliski i sli~ni. So sporedbata<br />
so niv stanuva o~igledno toa vo {to sme zaosta<strong>na</strong>le. Zavista<br />
sekoga{ e zadu`e<strong>na</strong> so sporedba so sebesi, a kade {to nema sporedba<br />
nema ni zavist: pa zatoa kralevite im zaviduvaat <strong>na</strong> kralevite, a pita-<br />
~ite ne im zaviduvaat <strong>na</strong> milionerite iako se razbira im zaviduvaat<br />
<strong>na</strong> dru|ite pita~i koi se pouspe{ni od niv. 1397 Nakratko, zavista <strong>na</strong>j-<br />
~esto se javuva sprema kolega od strukata, a ne kon knezovite koi vladeat<br />
so predeli zad sedum gori i sedum moriwa. 1398<br />
Prethodnoto me|utoa ne z<strong>na</strong>~i deka taa ne e op{ta sklonost <strong>na</strong><br />
site protiv site. Taa e tamu kade {to ~ovekot koga }e vidi podobar od<br />
sebe se ~uvstvuva kako otruen, vrie od zloba i pove}e nema `elba da<br />
`ivee. Zavista ra|a le{evi. Zavista e ~uvstvo <strong>na</strong> neraspolo`enost i<br />
omraza, za{to nekoj drug ima pove}e sre}a, uspeh, imot ili go bie podobar<br />
glas. Zavista e zlo<strong>na</strong>merno ~uvstvo <strong>na</strong>so~eno kon li~nost i vodi<br />
kon neraspolo`enie sprema onoj koj poseduva ne{to za {to se kopnee<br />
ili e posakuvano od onoj koj zaviduva, sledeno so `elba da mu se <strong>na</strong>nese<br />
{teta. Zavidliviot go ma~i i ~uvstvo <strong>na</strong> pomala vrednost sprema onoj<br />
komu mu se zaviduva. Taa po pravilo e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon lica koi vo stvarnosta<br />
bi mo`ele da ni pretstavuvaat konkurencija. Predmet <strong>na</strong> zavista<br />
e se {to mo`e da se protolkuva kako ne~ija li~<strong>na</strong> prednost vo odnos <strong>na</strong><br />
drugite: zdravjeto, stopanski dobra, dobar izgled, omilenost, sre}en<br />
semeen `ivot, nova obleka. Seto <strong>na</strong>vedeno i mnogu drugi ne{ta z<strong>na</strong>~at<br />
presti`, a so toa i mo} i avtoritet <strong>na</strong>d drugite lu|e. Ottamu, agresiv<strong>na</strong>ta<br />
ma|ija ima za cel da ja spre~i ili uni{ti taa <strong>na</strong>dmo}. 1399 Taa del-<br />
1396<br />
Ibid, st. 27.<br />
1397 Rasel Bertrand, Osvojuvawe <strong>na</strong> sre}ata, Makavej, Skopje, 2003. st.<br />
97-98.<br />
1398<br />
Vidi: [ek, H. op. cit, st. 192. 199. 203.<br />
1399<br />
@itelite <strong>na</strong> Aretama ne veruvaat vo mo`nosta od postoewe <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong><br />
smrt. Pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> site bolesti se li~nite neprijatelstva. Stopanskite<br />
zagubi, slabata `etva, sto~nite bolesti, pa duri i ne<strong>na</strong>dejnoto pojavuvawe <strong>na</strong><br />
povr{i<strong>na</strong> <strong>na</strong> lo{i karakterni crti - pijanstvo, silexistvo, impotencija, mrzlivost,<br />
nevernost - seto toa se smeta za posledica <strong>na</strong> neprijatelskite i zavidlivi<br />
<strong>na</strong>meri <strong>na</strong> drug... Ako semejstvoto e prisileno da prodade ne{to od svojot<br />
imot - ku}ata, stokata ili zemji{teto - noviot sopstvenik podrazbira deka }e<br />
740
uva kako sredstvo za voed<strong>na</strong>~uvawe. 1400 Istata taa uloga <strong>na</strong> magijata ~esto<br />
ja ima i pravdata.<br />
Pravdata e maskira<strong>na</strong>, preprave<strong>na</strong> zavist vo sklonost za ized<strong>na</strong>-<br />
~uvawe (koga se ima pomalku, ili se zaostanuva vo odnos <strong>na</strong> drugite,<br />
ili sklonost kon razlikuvawe (koga se ima pove}e, ili prednost vo<br />
odnos <strong>na</strong> drugite). Predmet <strong>na</strong> pravdata e seto o<strong>na</strong> {to e predmet i <strong>na</strong><br />
zavista. Cel <strong>na</strong> pravdata egalitarizam (koga se saka da se spre~at razlikite<br />
koi z<strong>na</strong>~at povolnost, prednost <strong>na</strong> drugite vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>s), ili<br />
razlikuvawe (koga se saka da se spre~i ed<strong>na</strong>kvosta koi z<strong>na</strong>~i gubewe <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>{ata povolnost, prednost <strong>na</strong>d drugite). O<strong>na</strong> {to bilo uloga <strong>na</strong> ma|ijata<br />
(vra`binite) vo spre~uvaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>dmo}ta koja ja pottiknuva pojavata<br />
<strong>na</strong> zavista (negativno ~uvstvo - kompleks <strong>na</strong> podredenost, ized<strong>na</strong>~enost<br />
ili <strong>na</strong>dredenost), e uloga <strong>na</strong> politikata vo spre~uvaweto <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>dmo}ta koja ja pottiknuva pravdata (negativno ~uvstvo - kompleks <strong>na</strong><br />
podredenost, ized<strong>na</strong>~enost ili <strong>na</strong>dredenost).<br />
Ako, zavista, al~nosta i ~estoqubieto pravat ~ovekot za is~ezne<br />
od ovoj svet, 1401 toga{ e nu`<strong>na</strong> i borba protiv zavista. Ottamu, dosega{nite<br />
op{testva razvile razli~ni metodi za odbra<strong>na</strong> od zavista:<br />
pozitivnoto pravo, religii koi propovedaat otka`uvawe ili <strong>na</strong>de` vo<br />
<strong>na</strong>domest <strong>na</strong> onoj svet, teorii za vrode<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>dmo}nost <strong>na</strong> elitata ili<br />
pretstavi za ~udnite pati{ta <strong>na</strong> sre}ata. Taka <strong>na</strong> primer, hristijanstvoto<br />
im vetuva{e <strong>na</strong> site poded<strong>na</strong>kva milost bez ogled <strong>na</strong> prethodnite<br />
zaslugi, Noviot zavet podu~uva da ne bideme zavidlivi. Povremeno vo<br />
nego se sre}avaat predizvici tokmu <strong>na</strong> milost vo "smislata za pravi~nost,"<br />
koja se otkriva kako zavist, vo prikaznite za zabludeniot sin 1402<br />
i za vrabotenite vo lozjeto. 1403<br />
stane predmet <strong>na</strong> zavist i omraza, za{to go prezel imotot. Osobeno za prodava~ot<br />
se veruva deka se dodeka e `iv }e frla cr<strong>na</strong> magija vrz kupuva~ot. V.<br />
[ek, H. Zavist, jed<strong>na</strong> teorija dru{tva, Algoritam, Beograd, 2008, st. 68.<br />
1400<br />
Vidi: Ibid, str. 27-33 i 67.<br />
1401<br />
Talmud, op. cit. str. 161.<br />
1402<br />
Prikaz<strong>na</strong>ta zboruva za pomladiot sin koj od tatka si go zel svojot<br />
del od imotot i otkako se potro{il re{il da se pokae i da se vrati doma. Pri<br />
vra}aweto tatkoto im re~e <strong>na</strong> svoite slugu da go oble~at sin mu vo <strong>na</strong>jubavata<br />
obleka, da go obujat i da mu stavat prsten <strong>na</strong> rakata, a potoa da go zakolat <strong>na</strong>jzgoenoto<br />
tele i site da se veselat. Toa go <strong>na</strong>luti postariot sin koj se vrati od<br />
rabota vo poleto i <strong>na</strong> tatkoto re~e: Eve ti slu`am tolku godini i nikoga{ ne<br />
prekr{iv ni ed<strong>na</strong> tvoja zapoved, a ti nikoga{ ne mi dade ni jare za da se poveselam<br />
so svoite prijateli. A koga dojde ovoj tvoj sin koj go rasturi svojot<br />
imot so bludnici, mu zakla zgoeno tele. Tatkoto mu odgovori: ^edo, ti sekoga{<br />
si so mene i se {to e moe e tvoe, no treba{e da se veselime i da se raduvame,<br />
zo{to ovoj tvoj brat, be{e mrtov, a o`ive, be{e izguben, a se <strong>na</strong>jde<br />
(Luka, 15, 25-32). Ovaa prikaz<strong>na</strong> zboruva za golemodu{niot pre~ek <strong>na</strong> sinot od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> negovito tatko, pre~ek koj, soglasno storenoto, daleku gi <strong>na</strong>dminuva<br />
741
Vo taa borba se razvile i mnogu dobro<strong>na</strong>merni predlozi za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> "dobro op{testvo" ili celosno "pravedno op{testvo." Me|utoa,<br />
ovie razmisluvawa od samiot po~etok vodat vo pogre{<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka,<br />
za{to poa|aat od pogre{<strong>na</strong>ta pretpostavka deka toa bi moralo da bide<br />
takvo op{testvo vo koe nema komu i <strong>na</strong> {to da mu se zaviduva. Takva situacija<br />
ne mo`e nikoga{ da postoi, za{to ~ovekot sekoga{ neminovno<br />
iz<strong>na</strong>o|a novi povodi da zaviduva. Vo utopisko op{testvo vo koe site bi<br />
imale ne samo ista obleka, tuku i isti izrazi <strong>na</strong> liceto, ~ovekot se<br />
u{te bi mu zaviduval <strong>na</strong> drugiot <strong>na</strong> pretpostave<strong>na</strong>ta, zamisle<strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong><br />
sostojba <strong>na</strong> duhot koja mu dopu{ta pod maskata <strong>na</strong> egaliranoto,<br />
sepak da ~uva i neguva sopstveno ~uvstva i misli. 1404 Ne postojat objektivni<br />
merila <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to ~oveka go goni kon zavist. Tuka le`i zabludo~ekuvawata<br />
<strong>na</strong> obi~niot ~ovek. Nasproti toa, postariot sin razmisluva spored<br />
poimite - zakon, zasluga i <strong>na</strong>grada, <strong>na</strong>mesto spored poimite - qubov i milost.<br />
Vsu{nost, radosta poradi vra}aweto <strong>na</strong> zabludeniot (izguberniot) sin e<br />
alegorija za bo`jata qubov i negovata neograni~e<strong>na</strong> milost.<br />
1403<br />
Najdobar dokaz za toa deka vo hristijanstvoto pravdata se ized<strong>na</strong>-<br />
~uvala so milosta e epizodata so rabotnicite <strong>na</strong> lozje. Spored taa prikaz<strong>na</strong>,<br />
carstvoto bo`je <strong>na</strong>likuva <strong>na</strong> ~ovek doma}in koj izleze <strong>na</strong>utro da <strong>na</strong>jmi rabotnici<br />
za svoeto lozje. I koga se pogodi so <strong>na</strong>emnicite po gro{ <strong>na</strong> den gi isprati<br />
vo svoeto lozje. I koga izleze pak okolu tretiot ~as vide drugi kako stojat<br />
vo ~ar{ijata i im re~e: Odete i vie vo moeto lozje, pa }e vi dadam {to }e bide<br />
pravo. I tie otidoa. A koga izleze pak okolu {estiot i devettiot ~as go <strong>na</strong>pravi<br />
istoto. A okolu edi<strong>na</strong>esettiot ~as izleze i <strong>na</strong>jde drugi i im re~e: Zo-<br />
{to stoite tuka cel den bez rabota. Mu rekoa: Nikoj ne ne <strong>na</strong>jmi. Toj im re~e:<br />
Odete i vie vo moeto lozje. A koga se stemni, gospodarot <strong>na</strong> lozjeto mu re~e <strong>na</strong><br />
svojot upravitel: Povikaj gi rabotnicite i plati im, po~uvaj}i od poslednite<br />
do prvite. I taka dojdenite okolu edi<strong>na</strong>esettiot ~as primija po eden gro{.<br />
Koga dojdoa prvite, pomislija deka }e primat pove}e, no i tie primija po eden<br />
gro{. [tom go primija negoduvaa protiv domakinot velej}i: Poslednite rabotea<br />
eden ~as, a ti gi ized<strong>na</strong>~i so <strong>na</strong>s koi gi pretrpevme tegobata <strong>na</strong> denot i<br />
`egata. A toj se svrte kon eden od niv i mu odgovori: Prijatele ne ti pravam<br />
nepravda, zarem ne se spogodi so mene za eden gro{. Zemi go svoeto i odi si, a<br />
jas sakam <strong>na</strong> posledniov da mu dadam kolku i tebe. Ili zar nemam pravo da storam<br />
so svoeto {to sakam. Ili tvoeto oko e zlo, za{to sum dobar. Taka poslednite<br />
}e bidat prvi, a prvite posledni, a prvite posledni, za{to mnozi<strong>na</strong> se<br />
povikani, a malkumi<strong>na</strong> izbrani (Matej, 20:1-18). Naravou~enie: sekoj {to }e<br />
go prifati carstvoto bo`je, bez ogled kolku doc<strong>na</strong> }e go stori toa, }e dobie<br />
<strong>na</strong>grada ed<strong>na</strong>kvo kako onie koi <strong>na</strong>jdolgo mu bile verni <strong>na</strong> boga. Ovaa parabola,<br />
~esto se tolkuva i vo smisla deka duri i onie koi }e se pokajat podoca, steknuvaat<br />
ed<strong>na</strong>kva <strong>na</strong>grada kako i onie koi bile presvrteni porano. Glav<strong>na</strong>ta<br />
poenta <strong>na</strong> prikaz<strong>na</strong>ta e sepak deka gospod spasuva spored svojata milost, a ne<br />
spored <strong>na</strong>{ite zaslugi.<br />
1404<br />
Ibid, st. 20.<br />
742
ata <strong>na</strong> politi~kite egalitaristi koi mislat deka dovolno e ed<strong>na</strong>{ zasekoga{<br />
odredeni need<strong>na</strong>kvosti vo svetot da se otstra<strong>na</strong>t za da se dostigne<br />
skladno op{tetsvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite vo koe nema zavist. Koj e sklon<br />
kon zavist, tie <strong>na</strong> koi zavista im pretstavuva pogonsko gorivo sekoga{<br />
kaj drugite }e iz<strong>na</strong>jdat ne{to <strong>na</strong> {to }e im zaviduvaat. 1405 Zavista nikoga{<br />
ne miruva: sosema e bez<strong>na</strong>de`en streme`ot kon op{testvo koe so<br />
nekakvi op{testveni reformi bi se oslobodilo od zavista. 1406<br />
Kako {to zavidliviot koj nekako mora da izleze <strong>na</strong> kraj so faktot<br />
od postoeweto <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosti vo `ivotot, taka i liceto koe e<br />
predmet <strong>na</strong> zavista se obiduva od nea da se za{titi (pri {to i dvata<br />
procesi mo`at <strong>na</strong>poredno da se ostvaruvaat vo eden ist ~ovek) taka<br />
{to se svrtuva kon veruvawa, poslovici, ideologii itn., koi ovozmo`uvaat<br />
relativno otstranuvawe <strong>na</strong> vlijanieto <strong>na</strong> zavista zaradi postignuvawe<br />
kakov-takov du{even mir vo sekojdnevniot `ivot. 1407 Ottamu,<br />
poradi zavidlivosta vo sekoja kultura se smeta ne samo pristojno, tuku<br />
i prisilba za sekoja svoja prednost, novo dobro ili sre}en ishod da ne<br />
se zboruva bez pritoa ved<strong>na</strong>{ da ne se spomne i nekakvov nedostatok,<br />
falinka ili nesre}a. Sopstvenikot <strong>na</strong> nova kola ved<strong>na</strong>{ }e go spomne<br />
svojot dolg, golemite anuiteti <strong>na</strong> zemeniot kredit, ili makotrpnoto<br />
{tedewe, dobitnikot <strong>na</strong> loto ili onoj koj do{ol do neo~ekuvan fi<strong>na</strong>nsiski<br />
priliv oded<strong>na</strong>{ otkriva deka e dol`en <strong>na</strong> site strani, onoj koj<br />
dobil <strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> rabota ved<strong>na</strong>{ potsetuva deka novite <strong>na</strong>pori }e<br />
mu {tetat <strong>na</strong> zdravjeto. Vo mnogu kulturi, vklu~itelno i <strong>na</strong> primitivnite,<br />
ovaa prisilba odi do tamu za sebe ili za ~len <strong>na</strong> semejstvoto da<br />
ne se iznesuva bukvalno nikakva dobra vest. 1408 Ottamu, ako saka{ da<br />
`ivee{ bez zavist, nikade ne spomenuvaj deka si sre}en. 1409 Vo ovaa<br />
smisla, Oskar Luis opi{al vo koja mera vo edno meksikansko selo vladee<br />
stravot od zavista. Onoj koj malku zboruva, ne se poveruva za svoite<br />
delovni aktivnosti i se dr`i <strong>na</strong> oddale~enost e pomalku izlo`en <strong>na</strong><br />
rizikot deka }e stekne neprijateli ili deka }e dojde pod udar <strong>na</strong> kri-<br />
1405<br />
Ibid, str. 23.<br />
1406<br />
Ibid, str. 26.<br />
1407<br />
[ek, H. Zavist, jed<strong>na</strong> teorija dru{tva, Algoritam, Beograd, 2008,<br />
st. 14.<br />
1408 Ibid, str. 25.<br />
1409<br />
^ovek vo `ivotot ima ili nema sre}a i {to i da izvle~e od lotarijata<br />
<strong>na</strong> `ivotot ne zavisi od sre}ata ili malerot <strong>na</strong> negoviot kom{ija.<br />
Me|utoa, plemenskite kulturi vo koi zavista e <strong>na</strong>jprisut<strong>na</strong>, kako indijanskite<br />
plemiwa Dobuanci ili Navaho, voop{to ne gi poz<strong>na</strong>vaat nitu poimot sre}a<br />
ni poimot slu~aj. Taka <strong>na</strong> primer, dokolku ~oveka go udri grom toa nemninovno<br />
se tolkuva kako posledica <strong>na</strong> `elbata <strong>na</strong> zavidliviot kom{ija. Op{tite<br />
vrednosti kako zdravjeto, mladosta i decata re~isi sekade kako {to poka`uvaat<br />
poslovicite <strong>na</strong> brojni <strong>na</strong>rodi i razni <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> frlawe <strong>na</strong> uroci se za{-<br />
tituvaat od "zli o~i." Ibid, str. 14<br />
743
tiki ili zavist. Vo <strong>na</strong>~elo so drugite nikoga{ ne se zboruva za svoite<br />
planovi ne{to da se kupi ili prodade ili da se odi <strong>na</strong> nekakvo patuvawe.<br />
@e<strong>na</strong>ta ne im ka`uva nitu <strong>na</strong> kom{ivkata, ni <strong>na</strong> podale~nite rodnini<br />
deka e trud<strong>na</strong>, deka {ie nov fustan ili deka za ve~era sprema<br />
ne{to posebno. Ovde jasno se gleda stravot od zavista, odnosno "uroklivoto<br />
oko" <strong>na</strong> drugite koi pretstavuvaat zaka<strong>na</strong> za site <strong>na</strong>{i idni<br />
planovi i vrednosi kon koi se stremime. Del od toj strav i <strong>na</strong>tamu e<br />
prisaten kaj golem broj prosveteni lu|e. Mnogu ne{ta kon koi se stremime<br />
ili im se <strong>na</strong>devame gi zadruva`me za sebe se dodeka ne po~neme da<br />
gi ostvaruvame ili dodeka ne sta<strong>na</strong>t sosema izvesni. 1410 Spored toa<br />
kako nekoka{, taka i denes glavni sredstva za odbra<strong>na</strong> od zavista <strong>na</strong><br />
drug kon <strong>na</strong>s se: vozdignuvawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e lo{o (prepravawe deka sme<br />
nesre}ni) i premol~uvawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e dobro. 1411<br />
Primitivniot ~ovek so iracio<strong>na</strong>lni obredi (ponekoga{ potpomog<strong>na</strong>ti<br />
so upotreba <strong>na</strong> otrov) se stremi da mu <strong>na</strong>nese {teta <strong>na</strong> toj<br />
komu mu zaviduva. I povisokiot ~inovnik vo birokratskata struktura<br />
koj mol~e{kum go sabotira u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> kolegata, za{to potajno<br />
mu zaviduva postapuva rakovoden od istite motivi. Razlikata e samo vo<br />
upotrebenite sredstva. Primitivniot ~ovek - a ponekoga{ i pomalku<br />
primitivniot - koj se zanimava so vra`bini za <strong>na</strong> drugiot da mu bide<br />
isto tolku neprijatno kako nemu: tatko ili staratel koj stek<strong>na</strong>l bogatstvo<br />
i koj cicija{ki sprema svoite deca dodeka studiraat za i tie da<br />
pomi<strong>na</strong>t preku istite te{kotii kako i toj, rakovoditel <strong>na</strong> pogon, upraven<br />
odbor, {ef <strong>na</strong> oddelenie koj se protivi <strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>bavka <strong>na</strong> ma{ini<br />
koi rabotata ja pravat poles<strong>na</strong> ili <strong>na</strong> klima uredi, zatoa {to takvo ne-<br />
{to nemalo koga toj bil pripravnik - seto toa se iracio<strong>na</strong>lni oteletvoruvawa<br />
<strong>na</strong> spartanskiot kompleks koi vo osnova sakaat edno isto:,<br />
nekoj koj niv im e poz<strong>na</strong>t, a ~esto i sosema nepoz<strong>na</strong>t, treba da istrpi<br />
isto tolku kolku i toj istrpel nekoga{. Tie sakaat da imaat drugar po<br />
sudbi<strong>na</strong>. 1412 Ova mu doa|a kako izjavata <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> slu`beni~ka pred svoite<br />
kole{ki: "Jas se operirav od rak <strong>na</strong> dojkata, sega vam vi e redot."<br />
Site pojavni formi <strong>na</strong> zavist mo`at da se svedat <strong>na</strong>: reakcii <strong>na</strong><br />
pobedenite kon pobednicite, <strong>na</strong> slabite sprema silnite, <strong>na</strong> pomalku<br />
<strong>na</strong>darenite kon pove}e <strong>na</strong>darenite, <strong>na</strong> siroma{nite kon bogatite, <strong>na</strong><br />
poni`enite kon oholite. I ottamu {to sme vo postoja<strong>na</strong> odbrambe<strong>na</strong><br />
polo`ba sprema zavidlivcite, celokupniot op{testven `ivot dobiva<br />
takov prizvuk. Toa spored Rega e op{testve<strong>na</strong>ta funkcija <strong>na</strong> zavis-<br />
1410<br />
Ibid, st. 65.<br />
1411<br />
V. Ibid, st. 211. Site nie, vsu{nost, ne sme skloni <strong>na</strong> drugite da im<br />
ovozmo`ime uvid vo svoite fi<strong>na</strong>nsiski priliki, duri ni <strong>na</strong> <strong>na</strong>jdobrite prijateli,<br />
a pred se, ne <strong>na</strong> onie koi <strong>na</strong>izgled ne stojat tolku dobro kako nie. Ibid,<br />
str. 319.<br />
1412<br />
Ibid, st. 57.<br />
744
ta. 1413 Ostanuva podoc<strong>na</strong> da proverime dali istoto mo`ebi ne va`i i za<br />
funkcijata <strong>na</strong> pravdata.<br />
Na krajot, moj stav e deka postoi bol<strong>na</strong> i nu`<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> zavidlivost,<br />
od koi prvata zaslu`uva da go zadr`i prekorniot <strong>na</strong>ziv zavist,<br />
a vtorata e o<strong>na</strong>a zavist koja mo`e slobodno da se <strong>na</strong>re~e i pravda.<br />
Su{tinska odrednica za ova razgrani~uvawe mo`e da bide <strong>na</strong>tprevarot<br />
(agon). 1414 Ova proizleguva ottamu {to vistinski zavidlivata li-<br />
~nost od<strong>na</strong>pred odbiva kakvo i da e <strong>na</strong>tprevaruvawe, 1415 za razlika od<br />
pravednikot koj smeta deka samo preku <strong>na</strong>tprevar mo`e da se doka`uva<br />
li~<strong>na</strong>ta manifestacija <strong>na</strong> "nu`<strong>na</strong>ta zavist." Ottamu, <strong>na</strong>tprevatot<br />
(agon) e `elba za pobeda <strong>na</strong> "nu`<strong>na</strong>ta zavist" (pravdata) so mirni sredstva<br />
(bez da mu se <strong>na</strong>{teti <strong>na</strong> drug: da se povredi, ubie). Natprevarot<br />
(agon) e doka`uvawe <strong>na</strong> pravdata. Sekoe protivpravno <strong>na</strong>silni~ko istaknuvawe<br />
e doka`uvawe <strong>na</strong> zavista i zlobata.<br />
5. NASO^ENOST KON DRUG<br />
Pravdata e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> e kon drugite (taa ne e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon poedinecot<br />
ili kon grupata koi ja manifestiraat, tuku) kon opredelen poedinec<br />
ili grupa <strong>na</strong> lu|e i nivnite me|usebni odnosi (taa e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong><br />
kon drugite koi stojat vo opredeleni odnosi). Taa, isto taka, sekoga{<br />
se pojavuva vo odnosi me|u pove}e lica: ako go tepa{ sinot edinec - postapuva{<br />
dobro ili lo{o, a ako tepa{ edeno od pove}eto tvoi deca -<br />
pokraj dobro ili lo{o, postapuva{ i pravedno ili nepravedno vo<br />
odnos <strong>na</strong> drugite deca.<br />
Toa {to pravdata e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon drugite ne z<strong>na</strong>~i ni{to drugo,<br />
tuku deka od nejzi<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong> vo prv red imaat koris drugite. Nejzi<strong>na</strong><br />
ideja ne e od nejzinoto manifestirawe da ima korist onoj koj e<br />
praveden, tuku drugite: pravdata im koristi <strong>na</strong> onie so koi se postapuva<br />
pravedno. Pravedniot ~ovek, isto taka, mora da ima korist od pravednoto<br />
postapuvawe. Me|utoa, toa ne e idejata <strong>na</strong> pravdata: mo`no e<br />
pravedniot da dobie od sekoj koj negovata postapka ja procenil kako<br />
praved<strong>na</strong>, no mo`e i da zagubi od sekoj koj negovata postapka ja procenil<br />
kako nepraved<strong>na</strong>. Vpro~em, sekoj postapuva pravedno (ili nepravedno)<br />
ili zatoa {to se pla{i deka }e zagubi ili zatoa {to se <strong>na</strong>deva<br />
deka }e dobie opredele<strong>na</strong> korist koja za nego pretstavuva sre}a. Idejata<br />
<strong>na</strong> pravdata e ~ovekot da se motivira kon takvo postapuvawe koe<br />
nema da bide opredeleno od postignuvawe li~<strong>na</strong>, tuku od op{testve<strong>na</strong><br />
korist, ne da se raboti za sebe (pri {to posred<strong>na</strong> korist od toa mo`e<br />
1413<br />
Vidi: Ibid, str. 233.<br />
1414<br />
Agon e <strong>na</strong>ziv za borba, megdan, <strong>na</strong>tprevar vo vite{kite igri kaj<br />
starite Grci<br />
1415<br />
[ek, H. op. cit. str. 16.<br />
745
da se ima i za drugite), tuku da se raboti za drug (pri {to posred<strong>na</strong><br />
korist od toa mo`e da se ima i za sebe).<br />
Poa|aj}i od takviot stav ispa|a deka motivot kon pravedno povedenie<br />
ne e priroden, ne e opredelen od stravot i <strong>na</strong>de`ta za postignuvawe<br />
korist za sebe i za svoite <strong>na</strong>jbliski (za onie koi gi sakame),<br />
tuku od stravot i <strong>na</strong>de`ta za postignuvawe korist za drugite koi ne<br />
spa|aat me|u <strong>na</strong>{ite <strong>na</strong>jbliski, za tu|a korist (za onie koi ne gi sakame).<br />
Ottamu, pravdata ~esto se opredeluva kako moral<strong>na</strong> dol`nost,<br />
kako moral<strong>na</strong> kategorija koja morame da ja po~ituvame isto kako {to<br />
se dol`nostite da ne se la`e, da ne se prekr{uva vetenoto, kako ne{to<br />
vredno samo po sebe i za sebe, kako kategori~ki imperativ koj treba da<br />
ne <strong>na</strong>u~i da bideme ~esni kon drugite i koga pokraj <strong>na</strong>s nema nikoj drug,<br />
ili da bideme ubavo oble~eni (so kostum i so vratovrska) i koga sme<br />
me|u `ivotni, za{to <strong>na</strong>vedno <strong>na</strong> sme se oblekuvale za drugi, tuku za<br />
sebe i po sebe.<br />
Isto taka, veruvam nikoj nema da se izne<strong>na</strong>di ako ka`ete deka<br />
ste mu se obratile <strong>na</strong> nekoj prijatel za pomo{, no ne i obratno, ako<br />
tvrdite deka prijatelot vi se ponudil da vi pru`i nekakva pomo{.<br />
Mislam duri deka mnogumni<strong>na</strong> }e se soglasat deka e i nevkusno prijatel<br />
da ti se javi preku telefon i da ti re~e: "Ima{ li potreba odpari.<br />
Slu{aj, iako gi nemam ni za sebe dovolno, ba{ denes mi dojde `elba<br />
tebe da ti gi podaram, ili barem da ti gi pozajmam." Ili, nekoj drug, so<br />
sledniov predlog: "Slu{aj poz<strong>na</strong>vam eden dobar psihijatar, koj ovie<br />
denovi e posloboden, pa sakam da ti go prepora~am da go poseti{."<br />
Seto toa e nevkusno isto tolku kolku nekoj da Vi se javi i da Vi ka`e:<br />
"Ti se javiv da te pra{am da ne ima{ slu~ajno `elba da me vodi{ <strong>na</strong><br />
ve~era," ili "Slu~ajno sum sloboden, pra{aj me {to bilo, za{to sum<br />
raspolo`en da ti dadam sekakov sovet." So drugi zborovi, duri ni<br />
drugarite i prijatelite, ed<strong>na</strong>kvo kako i pravdata, ne ni se potrebni zaradi<br />
niv, tuku zaradi <strong>na</strong>s samite. Da be{e poi<strong>na</strong>ku, sekoj od <strong>na</strong>s sekojdnevno<br />
}e im se javuva{e <strong>na</strong> svoite prijateli so ponuda da im stori nekakva<br />
dobrodetel, a ne obratno. Vo taa smisla e i onie <strong>na</strong>rodnite: "Nikoj<br />
ne te bara koga ti treba, tuku koga mu treba{," i "Nikoj ne te bara<br />
za da ti ponudi i dade, tuku da ti pobara i zeme." Nakratko: pravdata ja<br />
pravime sprema drugi no sekoga{ zaradi sebe.<br />
Pravdata kako i <strong>pravoto</strong> iako ve{ta~ki tvorbi <strong>na</strong> lu|eto se<br />
osmisleni zaradi postignuvawe <strong>na</strong> edinstve<strong>na</strong> cel - bezbeden zaedni~ki<br />
`ivot me|u lu|eto, no ne zaradi bezbednosta (korista) <strong>na</strong> drugite, tuku<br />
zaradi sopstve<strong>na</strong>ta bezbednost, ili poto~no zaradi sopstve<strong>na</strong> korist.<br />
Zatoa se veli deka pravdata ja izmislile slabite za so nea da bidat silni.<br />
So pomo{ <strong>na</strong> pravdata e silen i slabiot, ako taa mu garantira<br />
negovata sigurnost. Pravdata veli: "Jas, iako poslab, nema da gibam vo<br />
tvoite interesi, ako ti, iako posilen, ne giba{ vo moite interesi."<br />
No koja e garancijata za toa. Nema bezbednost ako pravdata ne ja gar-<br />
746
antira nekoj tret, nekoj {to e nezainteresiran i nepristrasen vo<br />
odnos <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to jas ili nekoj drug go imame ili nemame.<br />
Za <strong>na</strong>dminuvawe <strong>na</strong> ovaa te{kotija ~ovekot <strong>na</strong>jprvo go izmislil<br />
gospod: ako jas gib<strong>na</strong>m vo tvoeto, a ti vo moeto NEKA GORIME VO<br />
PEKOLOT. No ako o<strong>na</strong> {to mene me vodi e mojata li~<strong>na</strong> korist, kakva<br />
satisfakcija imam {to }e te nema ni tebe ni tvoeto, ako me nema ni<br />
mene ni moeto.<br />
Vtoriot obid be{e NEKA NE PE^E SOVESTA. No nitu moralot<br />
ne go re{i problemot <strong>na</strong> sudbi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to jas bespovratno<br />
go gubam ili dobivam. Mala ili nikakva e mojata uteha ako tebe te<br />
pe~e sovesta dodeka pod pokrivot <strong>na</strong> mojata ku}a u`iva{ vo mojata<br />
hra<strong>na</strong>.<br />
Toj problem delumno go re{i <strong>pravoto</strong> koe se potpre vrz silata<br />
<strong>na</strong> vlasta i re~e NEKA TE KAZNI I OBE[TETI DR@AVATA. Velam<br />
samo delumno, za{to <strong>pravoto</strong> go re{i problemot so gibaweto <strong>na</strong><br />
poslabiot vo o<strong>na</strong> {to mu pripa|a (vo interesot) <strong>na</strong> posilniot, no ne i<br />
obratno. A tokmu toa e glavniot problem <strong>na</strong> pravdata koj treba da go<br />
dore{i <strong>pravoto</strong> za da se <strong>na</strong>re~eno dobro pravo - pravo vo koe e sodr`a<strong>na</strong><br />
i pravdata.<br />
Od prethodno ka`anoto moj stav e deka mo`at da se izvle~at i<br />
slednive definicii <strong>na</strong> pravdata.<br />
- Pravda e povrzuvawe <strong>na</strong> sopstevniot interes (celta) so interesot<br />
(celta) <strong>na</strong> drug, zaradi postignuvawe <strong>na</strong> zaedni~ka sre}a (koja po<br />
mo`nost, ako za mene ne mo`e da bide pogolema, da bide barem ed<strong>na</strong>kva),<br />
koja pa|a <strong>na</strong> zaedni~ka smetka (koja po mo`nost, ako za tebe ne<br />
mo`e pomala, da bide barem ed<strong>na</strong>kva). 1416 Pravdata, me|utoa ne e samo<br />
podelba (raspredelba) <strong>na</strong> dobra (<strong>na</strong>gradi, sre}i) pri{to ~ovekot se<br />
stremi kon pove}e ili barem kon ed<strong>na</strong>kvost vo dobivkata, tuku i podelba<br />
(raspredelba) <strong>na</strong> zla (tovari, kazni, nesre}i) pri{to ~ovekot se<br />
stremi kon pomalku ili barem kon ed<strong>na</strong>kvost vo zagubata. ^uvstvoto za<br />
pravda e, vsu{nost, o<strong>na</strong> {to za Jering e smislata za zaedni{tvo: oplemeneta<br />
forma <strong>na</strong> egoizam, egoizam <strong>na</strong> ~ovek koj gleda dovolno daleku za<br />
da z<strong>na</strong>e kako uslovite za negovata sre}a ne se <strong>na</strong>o|aat samo vo o<strong>na</strong> {to<br />
neposredno e povrzano so nego samiot, {to mu pripa|a isklu~itelno<br />
nemu, tuku istovremeno i so o<strong>na</strong> {to toj go deli so drugite. 1417 Toa mislewe<br />
e blisko i do stanovi{teto, spored koe lu|eto se stremat kon<br />
zaedni{tvo (stado) se dodeka imaat zaedni~ki neprijatel komu ne<br />
mo`at sami da mu se sprotivstavat. [tom }e se po~uvstvuvaat silni,<br />
sigurni i samodovolni tie se svrtuvaat kon sebe. Toga{ zaednicata<br />
ve}e ne im e potreb<strong>na</strong>. Da be{e silen kako lavot, ~ovekot otsekoga{<br />
}e `ivee{e sam (so svoite <strong>na</strong>jbliski). ^ovekot e lav se dodeka mo`e<br />
samiot da gi zadovoluva svoite potrebi: dodeka si obezbeduva hra<strong>na</strong> za<br />
1416<br />
Vidi: Jering, R. Ciq u pravu, str. 102 i 104.<br />
1417<br />
Vidi: Ibid, str. 104.<br />
747
sebe i za svoite lav~iwa. Vo istiot moment koga toa ne mo`e da go stori<br />
stanuva su{testvo polno so qubov kon drugite lavovi. 1418<br />
- Pravdata (pravednosta) e op{testven interes za nepristrasno<br />
vospostavuvawe ramnote`a (srazmernost ili proporcija) spored kriteriumot<br />
<strong>na</strong> zaslugata, <strong>na</strong>sproti poedine~niot interes koj po priroda<br />
<strong>na</strong> ~ovekot se manifestira spored formulata: maksimalno zadovolstvo<br />
(<strong>na</strong>jgolema dobivka) - minimal<strong>na</strong> bolka (<strong>na</strong>jmala zaguba). Nakratko,<br />
pravdata z<strong>na</strong>~i domi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> op{testveniot (javniot) <strong>na</strong>vidum <strong>na</strong><br />
{teta <strong>na</strong> individualniot (privatniot) interes, zaradi postignuvawe i<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> ~esen i dostoinstven zaedni~ki `ivot <strong>na</strong> lu|eto. (Zaedni~kiot<br />
`ivot <strong>na</strong> lu|eto se obezbeduva i so pomo{ <strong>na</strong> zakonsko nepravo,<br />
a dostoinstven zaedni~ki `ivot, samo so pomo{ <strong>na</strong> <strong>na</strong>dzakonskoto<br />
pravo - pravdata).<br />
- Pravdata e vrednost (~uvstvo: strav i/ili <strong>na</strong>de`) koja kaj poedinecot<br />
predizviluva pokornost kon opredeleni relevantni pravila<br />
(<strong>na</strong>~ela) zaradi postignuvawe <strong>na</strong> individual<strong>na</strong> korist no, koja{to<br />
spontano (avtomatski) vodi kon zaedni~ka korist.<br />
- Pravda e da ti se obdeni bez <strong>na</strong> drug da mu se stemni! Nepravda<br />
e da vi se obdeni so toa {to <strong>na</strong> drug }e mu se stemni!<br />
- Pravdata e ideal<strong>na</strong> raspredelba <strong>na</strong> ~ovekovite interesi i idealno<br />
re{avawe <strong>na</strong> sudirite vo vrska so tie interesi.<br />
- Pravda e pravewe kako {to sakaat drugite, no samo toga{ koga<br />
toa e vo moj interes.<br />
A ako interesot e izvor, motiv, `elba za sekoe dejstvuvawe,<br />
vklu~itelno <strong>na</strong> pravednoto dejstvuvawe (manifestirawe <strong>na</strong> pravda)<br />
prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> toa dejstvuvawe mo`e da se bara samo vo prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> interesot.<br />
Ako <strong>na</strong> A mu e interes da se o`eni so B, vo toa mo`e{ da go<br />
spre~i{ samo ako mu go izbie{ ili promeni{ interesot za liceto B<br />
(<strong>na</strong> primer, ako <strong>na</strong>pravi{ da go marzi ili pove}e da ne go saka liceto<br />
B, ili premnogu da go zasaka i da go svrti interesot kon liceto G).<br />
6. OSNOVNI VIDOVI PRAVDA<br />
Obi~no se smeta deka pravdata ima pove}e pordra~ja: moralno,<br />
pravno i politi~ko {to vo osnova e to~no ako se raboti za nejzino<br />
isklu~itelno pomestuvawe samo vo sferata <strong>na</strong> moralot, vo sferata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> ili samo vo sferata <strong>na</strong> politikata. Trgnuvaj}i od tie pozicii<br />
pravdata e zazemawe stav za ispravnosta (pravednosta/nepravednosta):<br />
<strong>na</strong> ~ovekovite dejstvija relevantni vo ramkite <strong>na</strong> moralnot (moral<strong>na</strong><br />
pravda), <strong>na</strong> ~ovekovite dejstvie relevantni vo ramkite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
(prav<strong>na</strong> pravda), <strong>na</strong> postakite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast (politi~ka pravda),<br />
1418<br />
Vo taa <strong>na</strong>soka i Ni~e: Silnite so prirod<strong>na</strong> nu`nost se stremat<br />
kon razdvojuvawe, isto kako {to slabite se stremat kon zdru`uvawe vo stado.<br />
Ni~e, F, Geneologija morala, Dereta, Beorad, 2003, str. 259.<br />
748
<strong>na</strong> instituciite <strong>na</strong> sistemot: demokratija, pluralizam itn. (socijal<strong>na</strong><br />
pravda). Glavnite podelba <strong>na</strong> problemite <strong>na</strong> pravdata sepak treba da se<br />
pomesti vo sferite <strong>na</strong> individualnoto i grupnoto povedenie <strong>na</strong> ~ovekot<br />
i ottamu da se tvrdi deka postoi:<br />
1. pravda kako problem <strong>na</strong> opravduvawe <strong>na</strong> individualnoto povedenie<br />
<strong>na</strong> ~ovekot (poedinecot) - komutativ<strong>na</strong> pravda i,<br />
2. pravdata kako problem <strong>na</strong> opravduvawe <strong>na</strong> postavenosta i deluvaweto<br />
<strong>na</strong> dr`avata i nejzinite institucii - distributiv<strong>na</strong> pravda.<br />
Pritoa, so ovaa podelba ne se negira deka i vo prvata i vo vtorata<br />
sfera <strong>na</strong> pravdata mo`e da se raboti za problem <strong>na</strong> proce<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
odnesuvaweto (individualno ili institucio<strong>na</strong>lno) kako od aspekt <strong>na</strong><br />
moralot, taka i od aspekt <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i politikata. Toa so drugi zborovi<br />
z<strong>na</strong>~i deka pravdata vo prv red treba da se posmatra kako komutativ<strong>na</strong><br />
ili distributiv<strong>na</strong>, i pritoa, bez razlika dali se posmatra vo ramkite<br />
edeniot ili vo ramkite drugiot vid pravda, sekoga{ mo`e i treba<br />
da se a<strong>na</strong>liziraat kako nejzinite moraleni, taka i nejzinite pravni<br />
i politi~ki aspekti.<br />
1. PRAVDATA KAKO PROBLEM NA OPRAVDUVAWE NA<br />
INDIVIDUALNOTO POVEDENIE NA ^OVEKOT - KOMUTATIVNA<br />
PRAVDA<br />
Kaj pravdata kako problem <strong>na</strong> opravduvawe <strong>na</strong> ispravnosta <strong>na</strong><br />
~ovekovoto povedenie, <strong>na</strong> povedenieto <strong>na</strong> poedinecot, <strong>na</strong> negovoto individualno<br />
povedenie, se bara odgovor <strong>na</strong> pra{aweto: dali e ispravno<br />
ili ne ispravno i ottamu dali mo`e da se oparavda opredeleno poedine~no<br />
~ovekovo dejstvie: storuvawe ili propu{tawe. Ottamu, vo zavisnost<br />
od toa dali negovoto povedenie mo`e ili ne mo`e da se opravda,<br />
zboruvame za pravedno ili nepravedno povedenie, ili, iako poretko,<br />
vo zavisnost od nositelot <strong>na</strong> takvoto povedenie, za praveden i nepraveden<br />
~ovek - komutativ<strong>na</strong> pravda.<br />
Ovde ne stanuva zbor za pravdata kako problem <strong>na</strong> postavenosta<br />
<strong>na</strong> ~ovekot, za{to vo toj slu~aj treba da raspravame za opravdanosta <strong>na</strong><br />
povedenieto bilo <strong>na</strong> prirodata bilo <strong>na</strong> gospod, vo zavisnost od toa<br />
kogo go smetame za tvorec <strong>na</strong> ~ovekot. A toa se pra{awa od sferata <strong>na</strong><br />
prirodnite <strong>na</strong>uki i religijata.<br />
Od pravdata kako problem <strong>na</strong> poedinecot ima potreba zaradi<br />
negovo menuvawe so popraved<strong>na</strong> distribucija <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradi i kazni koi se<br />
nu`en uslov za obezbeduvawe <strong>na</strong> poispravno, a tia z<strong>na</strong>~i popravedno sega{no<br />
i idno povedenie <strong>na</strong> poedinecot vo zaednicata. Ovde se pretpostavuva<br />
deka poedincite se lo{i ili ne se dovolno dobri i ottamu ima<br />
potreba od pravda (se pojavuva problemot od nedostig <strong>na</strong> pravda). Dokolku<br />
poedincite se dobri nema potreba od pravda. Nakratko, komutativ<strong>na</strong>ta<br />
pravda e streme` kon podobruvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradite i kaznite zaradi<br />
podobro povedenie <strong>na</strong> poedinecot.<br />
749
2. PRAVDATA KAKO PROBLEM NA OPRAVDUVAWE NA<br />
POSTAVENOSTA I DELUVAWETO NA DR@AVATA NEJZINITE<br />
INSTITUCII - DISTRIBUTIVNA PRAVDA<br />
Pravdata kako problem <strong>na</strong> opradvuvawe <strong>na</strong> ispravnosta <strong>na</strong> postavenosta<br />
i deluvaweto (storuvawa i propu{tawa) <strong>na</strong> dr`avata i nejzinite<br />
institucii (nejzini zakoni, nejziniot praven poredok, sistemot<br />
<strong>na</strong> vospituvawe i obrazovanie, socijalnite slu`bi, itn. itn).<br />
Ottamu zaboruvame za praved<strong>na</strong> ili nepraved<strong>na</strong> dr`ava ili za pravedni<br />
ili nepravedni institucii <strong>na</strong> dr`avata, za pravedni ili nepravedni<br />
zakoni - distributiv<strong>na</strong> pravda.<br />
Raspravata za postavenosta <strong>na</strong> dr`avata i nejinite institucii e<br />
mo`<strong>na</strong> za{to takvata rasprava se sveduva <strong>na</strong> opravduvawe <strong>na</strong> povedenieto<br />
<strong>na</strong> ~ovekot kako nivni tvorec. Pritoa, <strong>na</strong>s ne ne interesira negovoto<br />
povedenie za da go <strong>na</strong>gradime ili kaznime, tuku za da go procenime<br />
kvalitetot <strong>na</strong> negovata tvorba od aspekt <strong>na</strong> toa dali mo`e da bide<br />
podobra. Ottamu, od pravdata kako problem <strong>na</strong> dr`avata i nejzinite<br />
institucii ima potreba zaradi nivno menuvawe so popraved<strong>na</strong> dr`ava<br />
i institucii kako se nu`en uslov za obezbeduvawe <strong>na</strong> poisprav<strong>na</strong>, a toa<br />
z<strong>na</strong>~i popraved<strong>na</strong> sega{<strong>na</strong> i id<strong>na</strong> distribucija <strong>na</strong> op{testvenite dobra<br />
vo zaednicata. Ovde se pretpostavuva deka dr`avata i nejzinite institucii<br />
se lo{i ili ne se dovolno dobri i ottamu ima potreba od pravda<br />
(se pojavuva problemot od nedostig <strong>na</strong> pravda). Dokolku dr`avata i<br />
instituciite se dobri nema potreba od pravda.<br />
Nakratko, distributiv<strong>na</strong>ta pravda e streme` kon podobra dr`ava<br />
i dr`avni institucii (pravo, obrazovani itn) zaradi popraved<strong>na</strong><br />
raspredelba <strong>na</strong> op{testvenite dobra.<br />
7. EDNAKVOST ILI RAMNOTE@A<br />
Ed<strong>na</strong>kvosta 1419 e <strong>na</strong>~elo spored koe site lu|e se ramnopravni,<br />
odnosno ized<strong>na</strong>~eni vo obvrskite i pravata. Ed<strong>na</strong>kvosta ja podrazbira<br />
razli~nosta, odnosno podrazbira postoewe neistovetni subjekti koi<br />
treba da bidat ed<strong>na</strong>kvo tretirani. Na~elto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost opfa}a: 1.<br />
Op{testve<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost - <strong>na</strong>~elo spored koe sekoj ima ed<strong>na</strong>kvi mo`nosti<br />
za razvivawe <strong>na</strong> sopstvenite sposobnosti i potencijali, za steknuvawe<br />
z<strong>na</strong>ewa i za zazemawe odrede<strong>na</strong> polo`ba <strong>na</strong> op{testvenite skalila.<br />
2. Politi~ka ed<strong>na</strong>kvost - <strong>na</strong>~elo spored koe sekoj ima pravo <strong>na</strong> u~estvo<br />
vo politi~kiot `ivot (pravo da se u~estvuva vo vlasta, da se u~e-<br />
1419<br />
aequalitis = ed<strong>na</strong>kvost, ramnost. aequalis = ed<strong>na</strong>kov, ramen (lat.),<br />
isotes = ed<strong>na</strong>kvost, ison = ed<strong>na</strong>kov (gr~.), egalite = ed<strong>na</strong>kvost. egal = ed<strong>na</strong>kov<br />
(fran.), igualdad = ed<strong>na</strong>kvost. igual = ed<strong>na</strong>kov ({pan.), igualita/equabilita =<br />
ed<strong>na</strong>kvost. uguale/equabile = ed<strong>na</strong>kov (ital.), equality = ed<strong>na</strong>kvost. equal =<br />
ed<strong>na</strong>kov (angl.), gleicheit = ed<strong>na</strong>kvost. gleich =ed<strong>na</strong>kov (ger.)<br />
750
stvuva vo procesite <strong>na</strong> odlu~uvawe, da se izbira i da se bide biran). 3.<br />
Ekonomska ed<strong>na</strong>kvost - <strong>na</strong>~elo spored koe sekoj ima pravo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kov<br />
tretman vo ekonomskite odnosi, vo raspredelbata <strong>na</strong> op{testvenoto<br />
bogatstvo i vo mo`nostite za koristewe <strong>na</strong> ekonomskite izvori <strong>na</strong><br />
dr`avata. 3. Prav<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost - <strong>na</strong>~elo spored koe sekoj ima pravo <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> za{tita pred sudovite i drugite pravosudni organi i<br />
sekoj e ramnopraven vo procedurata pred sudovite. 4. Ed<strong>na</strong>kvost pred<br />
zakonot - <strong>na</strong>~elo spored koe zakonite i podzakonskite akti va`at<br />
ed<strong>na</strong>kvo za site gra|ani vo ista ili sli~<strong>na</strong> situacija (lu|eto se subjekti<br />
<strong>na</strong> isti zakonski odrednici i licata i grupite nemaat posebni zakonski<br />
privilegii). 1420 5. Ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> tretmanot - <strong>na</strong>~elo spored koe<br />
poedinci, strukturi i organizacii postapuvaat so site <strong>na</strong> istoveten<br />
<strong>na</strong>~in vo istovidni ili vo sli~ni situacii. 1421<br />
1420<br />
Ovde ne smee da se previdi deka zakonite ne se pravat za da ized<strong>na</strong>-<br />
~uvaat site (da gi pravat ed<strong>na</strong>kvi lu|eto). Tie nemaat za cel da ja ozakonuvaat<br />
ed<strong>na</strong>kvosta, za{to ako site sme ed<strong>na</strong>kvi za toa ne ni treba zakon, tuku samo<br />
eden proglas deka se soglasuvame ed<strong>na</strong> lista <strong>na</strong> prava i dol`nosti va`i ed<strong>na</strong>kvo<br />
za site. Zakonite imaat za cel da gi ozakonuvaat need<strong>na</strong>kvostite. Dokolku<br />
site imavme ed<strong>na</strong>kvi prava (pr. ed<strong>na</strong>kvo pravo <strong>na</strong> vr{ewe jav<strong>na</strong> funkcija) nema<br />
potreba toa da mi se ka`e so Ustav ili so zakon. Zakonot e tuka za da ka`e:<br />
site imaat pravo <strong>na</strong> vr{ewe jav<strong>na</strong> funkcija - ako...!, site imaat pravo <strong>na</strong> penzija<br />
- ako...!, site imaat pravo <strong>na</strong> bilo {to: - ako...! Zakonot veli vie ste razli~ni<br />
no ako <strong>na</strong>pravite ne{to ed<strong>na</strong>kvo so drug koj ima takvo pravo }e go dobiete<br />
i ti toa pravo. Ako zavr{i{ fakultet }e bide{ vraboten kako advokat,<br />
a ako ne ja <strong>na</strong>dmine{ razlikata (ako ne zavr{i{ fakultet) }e ostane{ tamu<br />
kade {to si, nema da ima{ pravo da stane{ sudija, advokat i sl.<br />
1421<br />
Treba da se pravi razlika me|u razli~nite vidovi ed<strong>na</strong>kvost. Formal<strong>na</strong><br />
(juridi~ka) ed<strong>na</strong>kvost, formalno <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta (dogmatski: <strong>na</strong><br />
ramnopravnost) e <strong>na</strong>~eloto izrazeno so pravnoto pravilo site pred zakonot se<br />
ed<strong>na</strong>kvi, ed<strong>na</strong>kvost pred zakonot, ramnopravnost (ed<strong>na</strong>kvost vo <strong>pravoto</strong>):<br />
"Site pred zakonot se ed<strong>na</strong>kvi i imaat pravo, bez kakva i da e diskrimi<strong>na</strong>cija,<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kva za{tita <strong>na</strong> zakonot." (Spored A. Frans toa e ...majestetska ed<strong>na</strong>kvost<br />
<strong>na</strong> zakonot koja i <strong>na</strong> bogatiot i <strong>na</strong> siromaviot poded<strong>na</strong>kvo im zabranuva<br />
da kradat leb i da spijat pod mostovi. Nie bi ka`ale, ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> zakonot<br />
koja i <strong>na</strong> bogatiot i <strong>na</strong> siromaviot za pita~ewe im se zakanuva so ed<strong>na</strong>kva kaz<strong>na</strong><br />
od 30 evra). So formalnoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta odat i pravnite maksimi:<br />
suum ius summa iniuria i dura lex sed lex, se razbira vo negativ<strong>na</strong> konotacija.<br />
Liberalno <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta: sekoj ~ovek treba da ima ed<strong>na</strong>kvi<br />
{ansi, mo`nosti, vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> svoite potrebi za `ivot, odnosno za<br />
kvalitet <strong>na</strong> `iveeweto. Ne treba da se pravi ravenstvo i me|u "ed<strong>na</strong>kvosta" i<br />
"ramnopravnosta" od kade potoa proizleguva pogre{noto tvrdewe: lu|eto se<br />
ra|aat ed<strong>na</strong>kvi. Razlikite me|u siroma{niot i bogatiot ne mo`at da se falsifikuvaat<br />
so pomo{ <strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta (juridi~ka) ed<strong>na</strong>kvost ili transcedent<strong>na</strong>ta<br />
ed<strong>na</strong>kvost (ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> site pred gospod).<br />
751
Ed<strong>na</strong>kvosta me|utoa ne e biten element <strong>na</strong> pravdata. Naizgled se<br />
~ini deka e pravedno o<strong>na</strong> {to e ed<strong>na</strong>kvo, {to i e, no ne za site, tuku<br />
samo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite. A i need<strong>na</strong>kvoto se ~ini pravedno, pa i e, no ne za<br />
site, tuku samo za need<strong>na</strong>kvite, veli Arsistotel. 1422 I toa tvrdewe e<br />
to~no, Ottamu, ni ed<strong>na</strong>kvosta, nitu need<strong>na</strong>kvosta, tuku ramnote`ata e<br />
biten element <strong>na</strong> pravdata. Su{ti<strong>na</strong> ili priroda <strong>na</strong> pravdata e vospostavuvawe<br />
<strong>na</strong> ramnote`a me|u dve ili pove}e ed<strong>na</strong>kvi ili need<strong>na</strong>ki ne-<br />
{ta. Osnovni instrumenti, pak, za ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata se silata i<br />
nepristrasnosta. Toj fakt }e se obideme da go doka`eme.<br />
Pravdata kako op{t poim pretstavuva ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite,<br />
t.e. kako ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so ed<strong>na</strong>kvite ne{ta i need<strong>na</strong>kvo postapuvawe<br />
so need<strong>na</strong>kvite ne{ta, srazmerno so niv<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost, 1423<br />
pri {to "srazmerno" ili "proporcio<strong>na</strong>lno" z<strong>na</strong>~i deka ne{to vo<br />
opredelen slu~aj, soglasno so relevantnite konkretni okolnosti, e validno<br />
odmereno (<strong>na</strong> primer, ne~ija zasluga ili pridones). 1424 Idejata <strong>na</strong><br />
pravda, veli Jering, e so interesot <strong>na</strong> op{testvoto bara<strong>na</strong> i sprema<br />
nego odmere<strong>na</strong> ramnomernost me|u aktot i negovite posledici sprema<br />
storitelite, t.e. lo{oto delo i kaz<strong>na</strong>ta i dobroto delo i <strong>na</strong>gradata.<br />
Nikade, vo nejzi<strong>na</strong>ta vtora smisla, taa ramnomernost ne e ostvare<strong>na</strong> vo<br />
tolkava mera kako <strong>na</strong> planot <strong>na</strong> razme<strong>na</strong>ta. Pri razme<strong>na</strong>ta sekoja stra<strong>na</strong><br />
blagodarej}i <strong>na</strong> protivuslugata vo prosek dobiva tolku kolku samata<br />
dala, t.e. <strong>na</strong>gradata (<strong>na</strong>grada za trudot i ce<strong>na</strong> <strong>na</strong> stokata) vo prosek<br />
e ekvivalent, taa po pravilo pretstavuva ekonomska vrednost <strong>na</strong> uslugata<br />
vo daden moment. Taka, ekvivalentot mo`e da se oz<strong>na</strong>~i kako ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> ekonomsko podra~je. 1425 Ekvivalentot e ostva-<br />
1422<br />
Aristotel, Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. 90.<br />
Lu|eto razmisluvaat za pravdata vo smisla <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost. Me|utoa, vistinskata<br />
ideja <strong>na</strong> pravdata e ed<strong>na</strong>kva raspredelba <strong>na</strong> ne{to <strong>na</strong> onie koi se ed<strong>na</strong>kvi, a<br />
need<strong>na</strong>kva raspredelba <strong>na</strong> ne{to <strong>na</strong> onie koi ne se ed<strong>na</strong>kvi. Lu|eto, spored<br />
Aristotel, a toa e ispravno, ne se ed<strong>na</strong>kvi <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in i zatoa e pogre{no<br />
ed<strong>na</strong>kvo da se uva`uvaat.<br />
1423<br />
Pravdata <strong>na</strong>lo`uva so ed<strong>na</strong>kvite da se postapuva ed<strong>na</strong>kvo, a so razli~nite<br />
razli~no vo srazmernost so niv<strong>na</strong>ta razli~nost. Radbruh, G, <strong>Filozofija</strong><br />
prava, str, 70.<br />
1424 Jeli}, Z. Vladavi<strong>na</strong> prava i prav<strong>na</strong> politika, Pravni `ivot, Beograd,<br />
2009/14. str. 329 (309-358).<br />
1425<br />
Utvrduvaweto <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta e ne{to proizvolno, do nea se doa|a so<br />
pozitiv<strong>na</strong> odredba <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, a meriloto koe taa vlast pritoa go<br />
primenuva e krajno elasti~no, nesigurno. Utvrduvaweto <strong>na</strong> ekvivalentot, me-<br />
|utoa e rezultat <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgri`livi ispituvawa <strong>na</strong> iskustvoto koe site u~esnici<br />
neprestano go obnovuvaat, <strong>na</strong>gradata e ~uvstvitel<strong>na</strong> kako `ivata vo barometar,<br />
se ka~uva i pa|a pri <strong>na</strong>jmali promeni vo ekonomskata atmosfera. Ako se<br />
pra{am: kade idejata <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong>jsovr{eno e ostvare<strong>na</strong> vo <strong>na</strong>{ite op{testveni<br />
ustanovi, odgovorot }e glasi: vo razme<strong>na</strong>ta. Ako se pra{am: kade toa<br />
752
uvawe <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravda <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> razme<strong>na</strong>ta. Za{to pravdata<br />
- izrazeno jasno i razbirlivo - ne e ni{to drugo, tuku o<strong>na</strong> {to mu<br />
odgovara <strong>na</strong> site pri {to site mo`at da opsta<strong>na</strong>t. Pritoa, ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jvisokite<br />
zada~i vo razme<strong>na</strong>ta e vo site odnosi da se ostvari {to pove-<br />
}e <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ekvivalentot. 1426 Egoizmot <strong>na</strong> edniot se sprotivstauva<br />
<strong>na</strong> egoizmot <strong>na</strong> drug, prviot e <strong>na</strong>so~en kon toa pove}e da zeme, a ovoj<br />
vtoriot {to pomalku da dade. To~kata <strong>na</strong> indiferencijata, ili nulta<br />
to~ka, <strong>na</strong> koja dvata egoizmi doa|aat vo ramnote`a e ekvivalentot.<br />
Ekvivalentot e so iskustvo iznude<strong>na</strong> ramnote`a me|u uslugata i protivuslugata,<br />
iznos <strong>na</strong> <strong>na</strong>gradata (real<strong>na</strong>ta usluga) kaj koja dvete strani<br />
go ostvaruvaat svoeto pravo, a nitu ed<strong>na</strong>ta ni drugata ne gubi. 1427<br />
Pritoa, op{testvoto ima ne samo pravo, tolku i dol`nost vo interes<br />
<strong>na</strong> individualniot egoizam da mu se sprotivstavi <strong>na</strong> sopstveniot interes.<br />
Interesot <strong>na</strong> op{testvoto, me|utoa, e <strong>na</strong>so~en kon o<strong>na</strong> {to mu<br />
odgovara ne samo <strong>na</strong> poedinecot, tuku i <strong>na</strong> site, pri{to site mo`at da<br />
opasta<strong>na</strong>t, a toa kako {to ve}e e zabele`ano ne e ni{to drugo tuku<br />
pravda. Taa se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong>d slobodata. Poedinecot ne postoi samo zaradi<br />
sebesi, tuku i zaradi svetot - ottamu slobodata, toa {to mu odgovara <strong>na</strong><br />
poedinecvot, mora da mu se podredi <strong>na</strong> pravdata, <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to mu odgovara<br />
<strong>na</strong> site. 1428<br />
<strong>na</strong>jrano se slu~ilo, odgovorot, povtorno }e glasi: vo razme<strong>na</strong>ta - razme<strong>na</strong>ta i<br />
<strong>na</strong>gradata soodvetnoto voobli~uvawe go stek<strong>na</strong>le porano od dr`avata i kaz<strong>na</strong>ta.<br />
Ako, <strong>na</strong>jposle pra{am: kade vo svetot e <strong>na</strong>jramnomer<strong>na</strong>, odgovorot i tret<br />
pat }e bide: vo razme<strong>na</strong>ta. Pravoto i kaz<strong>na</strong>ta od ovaa stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> grani~nite<br />
stolbovi se poi<strong>na</strong>kvi odo{to od o<strong>na</strong>a stra<strong>na</strong>, me|utoa ce<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong>gradata ne<br />
z<strong>na</strong>at za grani~ni stolbovi, iako, pozitivnite dr`avni ustanovi (carinite i<br />
danocite) vo razli~ni dr`avni podra~ja sekako deka mo`at da se ispre~at <strong>na</strong><br />
patot <strong>na</strong> nivnoto celosno ized<strong>na</strong>~uvawe. Jering, R, Ciq u pravu, str. 109.<br />
1426<br />
Poimite "<strong>na</strong>grada" i "ekvivalent" ne se poklopuvaat. Ekvivalentot<br />
mo`e da se sostoi i vo ne{to drugo, a ne vo <strong>na</strong>grada (vo real<strong>na</strong> usluga), a<br />
<strong>na</strong>gradata ne mora da sodr`i ekvivalent, taa mo`e da go <strong>na</strong>dminuva negoviot<br />
iznos ili da zaostanuva zad nego. Pod ekvivalent podrazbirame, ramnomernost<br />
me|u uslugata i protivuslugata, mere<strong>na</strong> spored vrednosta <strong>na</strong> dobrata i<br />
uslugite do koi vo razme<strong>na</strong>ta se do{lo po pat <strong>na</strong> iskustvo. Ibid, str. 69-70.<br />
1427 Ibid, str. 70.<br />
1428<br />
Ibid, str. 72. Pra{ajte go Antisten, {to im odgovorile lavovite <strong>na</strong><br />
zajacite koi govorej}i vo Sobranieto barale ed<strong>na</strong>kvost za site. V. Aristotel,<br />
Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. 102. I<strong>na</strong>ku, koga sme ve}e<br />
kaj Antisten, interesno e da se <strong>na</strong>pomne deka toj velel deka sprema politikata<br />
treba da se zazema stav kako sprema ognot: "da ne mu se pribli`uva{ premnogu<br />
blizu za da ne se ope~e{, a nitu da se odvojuva{ premnogu daleku za da ne<br />
zamrzne{." Na Atiwanite im sovetuval magariwata vo <strong>na</strong>rodnoto sobranie so<br />
glasawe da gi imenuvaat za kowi. A <strong>na</strong> nivnoto protivewe deka toa e besmisleno<br />
im velel: "Zo{to da ne? Kaj vas nekoj, iako ni{to da ne razbira, mo`e<br />
753
Postojat avtori {to ja veli~at ed<strong>na</strong>kvosta. Ed<strong>na</strong>kvosta, me|utoa<br />
ni oddaleku ne e univerzal<strong>na</strong> vrednost. 1429 Taa e osobeno opas<strong>na</strong> ako<br />
se sfa}a kako egalitarizam 1430 za{to <strong>na</strong>mesto kon pravda vodi kon zavist.<br />
Kolku {to prav<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost e od `ivotno z<strong>na</strong>~ewe za demokratijata,<br />
isto tolku mo`e da bide i lizgava po~va, veli Flajner. Za{to<br />
taa zastapuva vid <strong>na</strong> fa<strong>na</strong>tizam i zavist spored koja kon site lu|e vo<br />
site oblasti <strong>na</strong> `ivotot bi trebalo da se ima ist odnos i koja kako<br />
nedemokratski gi otfrla razlikite koi se zasnovaat vrz povisokoto<br />
obrazovanie, vospituvaweto, uvi|ajnosta, predanieto itn. 1431 Vo taa<br />
smisla, vo deloto "Socijalizam vo dvaesetiot vek (1956)" A. Luis go<br />
postavuva slednovo pra{awe: Pod uslov site da `iveeat vo izobilstvo,<br />
dali bi bilo nepodnoslivo ili nepravedno nekoi da imaat pove}e<br />
od drugite? Na primer, ako <strong>na</strong>jmaliot godi{en prihod bi bil 3000 funti,<br />
dali bi bilo stra{no, ako nekoi lu|e bi imale 30.000 ili 300.000?<br />
Na ova pra{awe egalitaristite o~igledno bi odgovorile potvrdno.<br />
Ako gi pra{ate zo{to? odgovaraat otmeno - "socijal<strong>na</strong> pravda." No,<br />
toa ne e ni{to drugo, tuku zgod<strong>na</strong> parafraza <strong>na</strong> politi~arite za zavista.<br />
Socijal<strong>na</strong> pravda e semanti~ka izmama ed<strong>na</strong>kva <strong>na</strong> prikaznite za<br />
Narod<strong>na</strong> demokratija. Taa z<strong>na</strong>~i deka vo okolnosti koga site imaat se<br />
vo izobilstvo deka e ispravno da se mrazi onoj koj ima pove}e. Duri i<br />
koga <strong>na</strong>jtupiot gra|anin ~ii mentalni sposobnosti edvaj se dovolni za<br />
popolnuvawe <strong>na</strong> liv~e vo sportska oblo`uvalnica u`iva `ivoten standard<br />
koj mu obezbeduva poseduvawe <strong>na</strong> sopstveno vozilo, egalitaristite<br />
}e go <strong>na</strong>veduvaat da go iska`e svojot revolt <strong>na</strong> izborite za{to vozi<br />
samo so krevawe <strong>na</strong> raka, t.e. so glasawe, da stane vojskovoditel. Za{to, besmisleno<br />
e da se ~isti p~enkata od plevata (kakolot) i za voj<strong>na</strong> da se izdvojuvaat<br />
nesposobnite, a dunsterite da ne se odbivaat od dr`av<strong>na</strong>ta uprava. Zatoa,<br />
koga dr`avata pove}e ne mo`e da gi razlikuva sposobnite od nesposobnite,<br />
toga{ taa ved<strong>na</strong>{ i propa|a. V. \uri}, M. Istorija helenske etike, str. 294<br />
1429<br />
Ed<strong>na</strong>kvosta ja ukinuva nu`nosta <strong>na</strong> egzistencijata: ako ne mo`am da<br />
se razlikuvam od drugite, toga{ seedno e dali postojam ili ne postojam: za{to<br />
drugite me <strong>na</strong>domestuvaat. Nakratko, jas postojam zatoa {to se razlikuvam od<br />
drugite, a od drugite se razlikuvam za{to postojam. Foerbah, L. Predavanja o<br />
su{tini religije, Kultura, Beograd, 1955, str. 171.<br />
1430<br />
Koga bi postoele ne samo ed<strong>na</strong>kvi {ansi vo tekot <strong>na</strong> `ivotot <strong>na</strong> poedincite,<br />
tuku i me|usebno ed<strong>na</strong>kvi lu|e kako {to toa go mislat egalitaristite,<br />
toga{ `ivotot vo takvoto op{testvo bi <strong>na</strong>likuval <strong>na</strong> trka vo koja site<br />
tr~aat so ista brzi<strong>na</strong> i istovremeno stignuvaat <strong>na</strong> celta niz koja mo`e da pomine<br />
samo eden. V. [ek. H, op. cit. st. 280. Ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> {ansite trpi poradi<br />
need<strong>na</strong>kvite sposobnosti <strong>na</strong> poedincite da ja iskoristat prilikata so ist ili<br />
pribli`n uspeh. Ibid, st. 284.<br />
1431<br />
V. [ek, H. op. cit. st. 271.<br />
754
"mini moris" dodeka drugite vozat avtomobili od markata "bentli."<br />
1432 Ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> po~etokot mo`e da se bara vo ime <strong>na</strong> pravdata<br />
(po~et<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost), a <strong>na</strong> krajot edinstveno vo ime <strong>na</strong> zavista. Sekomu<br />
negovoto, vika pravdata, sekomu isto govori zavista. Posebno nedvosmislen<br />
i drasti~en primer <strong>na</strong> zavista e onoj koj se podnesuva <strong>na</strong> vrodenite<br />
ili sudbinski uslovenite prednosti, sprema koi voop{to ne doa|a<br />
predvid baraweto za pravednost (ili bi moralo da bide upateno<br />
kon prirodata ili kon tvorecot) - <strong>na</strong> primer, koga devojka frla sol<strong>na</strong><br />
kiseli<strong>na</strong> ili vitriol vo liceto <strong>na</strong> svojata poubava soperni~ka. 1433<br />
[eler bez zaobikoluvawe <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in ja opi{al me|useb<strong>na</strong>ta<br />
vrska <strong>na</strong> resantimanot (luti<strong>na</strong> poradi zavist) 1434 i baraweto za ed<strong>na</strong>kvost:<br />
Modernoto u~ewe za ed<strong>na</strong>kvosta voop{to - bez ogled <strong>na</strong> toa dali<br />
se javuva vo vid <strong>na</strong> vostanovuvawe <strong>na</strong> fakti ili vo vid <strong>na</strong> moralno "barawe,"<br />
ili i vo ednoto i vo drugoto - pretstavuva o~igled<strong>na</strong> posledica<br />
<strong>na</strong> resantimanot. Za{to, zarem postoi nekoj {to ne uviduva deka zad<br />
<strong>na</strong>izgled taka bezazlenite barawa za ed<strong>na</strong>kvost - za kakva i da e ed<strong>na</strong>kvost:<br />
moral<strong>na</strong>, imot<strong>na</strong>, op{testve<strong>na</strong>, politi~ka ili crkov<strong>na</strong> - sekoga{<br />
i sekade se krie `elbata za uni`uvawe <strong>na</strong> onoj koj e <strong>na</strong>d ili koj poseduva<br />
pove}e - zavisno od vrednosta <strong>na</strong> meriloto - <strong>na</strong> nivoto <strong>na</strong> onie<br />
dolu. Vo borbata za mo} - <strong>na</strong> koe bilo pole - nikoj koj se ~uvstvuva silen<br />
ili milostiv ne bara da dobie ed<strong>na</strong>kvost! Samo onoj koj se pla{i<br />
da ne zagubi bara ed<strong>na</strong>kvost kako op{te <strong>na</strong>~elo. Baraweto za ed<strong>na</strong>kvost<br />
sekoga{ e berzanska {pekulacija! Bezmalku e zakonitost stavot spo-<br />
1432<br />
Dogmatici <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta me|u filozofite vo poslednite dveste<br />
godini glavno previduvaat kolu <strong>na</strong> poedinecot malku mu e stalo do ed<strong>na</strong>kvosta<br />
so drugite. Negovata smisla za pravda ~esto negoduva tokmu zatoa {to ne mu e<br />
dopu{te<strong>na</strong> mera <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvost koja mu se ~ini pravi~<strong>na</strong> i doli~<strong>na</strong>. Kaj taka<br />
zovrienite ~uvstva nema ni <strong>na</strong>jmala razlika me|u operskata yvezda i fabri~kiot<br />
rabotnik. Amerikanskite sociolozi <strong>na</strong> trudot neprestano voo~uvale<br />
deka <strong>na</strong> rabotnikot tolku ne mu e stalo samo do svojot apsoluten dohod, tuku i<br />
do razlikite me|u nego i drugite rabotnici. Te{kotiite glavno <strong>na</strong>stanuvaat<br />
koga odnosot <strong>na</strong> platite, spored negovoto ~uvstvo, ne soodvetstvuva <strong>na</strong> razlikata<br />
vo z<strong>na</strong>~eweto, te`i<strong>na</strong>ta itn. <strong>na</strong> negovata i rabotata <strong>na</strong> nekoj drug. Vo 1959<br />
godi<strong>na</strong>, otpad<strong>na</strong>lo gostuvaweto <strong>na</strong> pea~kata Ris Stivens vo Operata vo San<br />
Francisko, za{to, iako go dobila baraniot honorar, <strong>na</strong>jvisok do toga{, ne<br />
bila prifate<strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta klauzula spored koja nitu ed<strong>na</strong> druga yvezda ne mo`e<br />
istovremeno da dobie tolkav honorar. [ek, H. op. cit. st. 273-274 i 437-438.<br />
1433<br />
Vidi: Ibid, st. 531.<br />
1434<br />
Resantiman = nezadovolstvo kako iskustvo od negativ<strong>na</strong> emocija<br />
(<strong>na</strong> primer, zloba, luti<strong>na</strong>, zavist, omraza, pakost) {to kako posledica ima <strong>na</strong>gon<br />
za odmazda. Zborot poteknuva od frakcuskiot: ressentir = povtorno da se<br />
~uvstvuva. Izliv <strong>na</strong> gnev protiv sre}nite. Resentiman e zavist kon nekogo<br />
samo zardi toa {to postoi (podobro e da go nema za{to z<strong>na</strong>e da `ivee).<br />
755
ed koj, kolku {to e pogolem stepenost <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta tolku e poniska<br />
vrednosta koja i e merilo. Idejata <strong>na</strong> "ed<strong>na</strong>kvost" kako ~ista racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
ideja nikoga{ ne <strong>na</strong>stojuva da ja razdvi`i voljata, kopne`ot<br />
ili afektot. Me|utoa, resantimanot komu ne mu se mili povisokite<br />
vrednosti ja sokriva svojata vistinska proiroda zad baraweto za<br />
"ed<strong>na</strong>kvost"! Vo stvarnosta, toj edinstveno saka da gi obezglavi nositelite<br />
<strong>na</strong> povisokite vrednosti koi go doveduvaat do bes. [eler <strong>na</strong>glasuva<br />
deka pravdata kako takva ne bara ed<strong>na</strong>kvost, tuku "samo sli~no<br />
povedenie pri isti okolnosti." Vo vrska so toa go <strong>na</strong>veduva V. Reta<strong>na</strong>u<br />
koj ed<strong>na</strong>{ rekol deka "idejata <strong>na</strong> pravdata se zasnova vrz zavista" i<br />
smeta deka toa va`i samo za izvr{uvaweto <strong>na</strong> "pravdata" zasnovano <strong>na</strong><br />
resantimanot, a ne za nejzi<strong>na</strong>ta vistinska su{ti<strong>na</strong>.<br />
Zamislete {to z<strong>na</strong>~i nekoga{ revolucioner<strong>na</strong>ta, a denes ba<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
izreka: "Site lu|e se ed<strong>na</strong>kvi," pra{uva Kolakovski. 1435 I ved<strong>na</strong>{<br />
zabele`uva deka ovde ne se raboti za toa deka lu|eto me|u sebe ne se<br />
razli~ni spored niza osobini (tie ne se identi~ni, tuku se razlikuvaat<br />
spored: karakterot, z<strong>na</strong>eeweto, sposobnostite, itn). Ovde ne se<br />
raboti nitu za takva ed<strong>na</strong>kvost spored koja lu|eto pripa|aat <strong>na</strong> ist<br />
vid, deka imaat sli~<strong>na</strong> biolo{ka gradba, deka imaat sli~i morfolo-<br />
{ki i fiziolo{ki osobini (spored koi Hitler i Majka Tereza se<br />
isti), za{to ako bi se rabotelo za toa, bi mo`elo da se ka`e deka site<br />
kravi (i onie {to davaat mleko i onie {to ne davaat, i onie {to bucaat<br />
i onie {to ne bucaat) se ed<strong>na</strong>kvi, site pe~urki (i otrovnite i neotrovnite)<br />
se ed<strong>na</strong>kvi, a velime ed<strong>na</strong>kvi se lu|eto me|u sebe - a ne muvite<br />
me|u sebe. Ovde ne se raboti nitu za toa deka site sme ed<strong>na</strong>kvi<br />
pred gospod iako <strong>na</strong> krajot site odime kaj nego. 1436 Ne, ovde se raboti<br />
samo za normativnoto tvrdewe deka site lu|e spored opredeleni relevantni<br />
obele`ja se ed<strong>na</strong>kvi me|u sebe i deka zaradi toa zakonot treba<br />
da bide ed<strong>na</strong>kov za site. Pritoa, va`no e ved<strong>na</strong>{ da <strong>na</strong>glasime deka<br />
ed<strong>na</strong>kvosta ne e vrednost - da be{e taka site bi ja posakuvale nea, a ne<br />
razli~nosta. Fakt e deka nikoj ne saka da bide ed<strong>na</strong>kov, tuku sekoj saka<br />
da bide pobogat, podobar, poubav, posre}en i mnogu drugo po vo smisla<br />
<strong>na</strong> podobra polo`ba vo odnos <strong>na</strong> drugite. Toa go doka`uvaat site <strong>na</strong>tprevari<br />
vo `ivotot. Ed<strong>na</strong>kvosta stanuva vrednost samo koga posaku-<br />
1435 Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarimea, str. 17.<br />
1436<br />
Ed<strong>na</strong>kvost me|u lu|eto mo`e so sigurnost da se proglasuva ako taa<br />
se bazira vrz hristijanskata - i ne samo hristijanskata - religijska tradicija.<br />
Vo taa smisla velime deka site lu|e se deca <strong>na</strong> eden tatko i deka gospod }e gi<br />
tretira spored isti merila - pa bile tie obrazovani ili neobrazovani, siroma{ni<br />
ili bogati, rodeni ovde ili onde, pripa|ale <strong>na</strong> ovaa ili o<strong>na</strong>a klasa.<br />
Tie se ed<strong>na</strong>kvi kako moralni subjekti <strong>na</strong> koi gospod im objavil opredeleni<br />
zapovedi <strong>na</strong> prirodnoto pravo i gi osposobil spored sopstve<strong>na</strong>ta volja da gi<br />
po~ituvaat ili ne gi po~ituvaat tie zapovedi. Kolakovski, L. Mini predavawa<br />
o maksi stvarimea, str. 18.<br />
756
vame drugiot da bide po no, vo negativ<strong>na</strong> smisla od <strong>na</strong>s (posiroma{en,<br />
polo{, pogrd, ponesre}en). Sekoj saka da bide razli~en od drugiot vo<br />
smisla da bide i da ima pove}e od o<strong>na</strong> {to go pravi posre}en od drugiot,<br />
no ne i obratno. Ed<strong>na</strong>kvosta stanuva vrednost samo koga sakame<br />
drugiot da bide i da ima pomalku, ili poprecizno, barem isto kolku<br />
<strong>na</strong>s, {to vo kraj<strong>na</strong> linija se sveduva <strong>na</strong> toa - ne pove}e od <strong>na</strong>s. Ottamu,<br />
ed<strong>na</strong>kvosta (a so ogled <strong>na</strong> toa {to e nejzin sostaven element, toga{ i<br />
pravdata), ne se ni{to drugo, tuku eden vid <strong>na</strong> kultivira<strong>na</strong> zavist i<br />
zloba. Pri {to kultivizira<strong>na</strong> z<strong>na</strong>~i ne pomalku, tuku ed<strong>na</strong>kvo. Vo {to<br />
se sostoi taa ed<strong>na</strong>kvost sfate<strong>na</strong> kako vrednost, ed<strong>na</strong>kvost zaradi koja<br />
lu|eto treba da bidat ed<strong>na</strong>kvi pred zakonot? Spored Kolakovski lu|eto<br />
treba da bidat ed<strong>na</strong>kvi samo vo dostoinstvoto i vo pravata i obvrskite.<br />
Toa, spored nego, se barawa bez koi lu|eto bi se strmoglavile vo<br />
varvarstvo. 1437<br />
Denes tolku ~estoto me{awe <strong>na</strong> <strong>na</strong>pravdata i ed<strong>na</strong>kvosta se javuva<br />
i vo angliskiot jazik. Sociologot Ri~ard. T. Lapjer vo 1954, objasnil<br />
makar eden vid <strong>na</strong> ovaa zbrka uka`uvaj}i <strong>na</strong> razlikite vo <strong>na</strong>merata<br />
me|u "equality," "equity" i "justice." Pravednosta (equity) ne smee da se<br />
me{a so ed<strong>na</strong>kvosta (equaliy) koja e praven poim. Lu|eto vo relativno<br />
retki slu~ai mo`at da bidat "ed<strong>na</strong>kvi pred zakonot," a malite deca<br />
~esto nepopustlivo baraat ed<strong>na</strong>kvost pri podelbata <strong>na</strong> kola~i, torta i<br />
sli~no. Me|utoa, vo <strong>na</strong>~elo, ed<strong>na</strong>kvosta retko koga e po`el<strong>na</strong>, a u{te<br />
poretko se bara i skoro nikoga{ ne se sre}ava vo me|u~ove~kite odnosi<br />
vo op{testvoto. Nasproti toa, pravednosta se bara sekade i sekoga{<br />
i glavno i se dostiga. Pravi~nosta (justness), z<strong>na</strong>~i ovde se odnesuva <strong>na</strong><br />
dostignuvawe, odnosno odr`uvawe <strong>na</strong> pravednosta. Pritoa, sekoga{ se<br />
raboti za ne{to relativno, a ne za apsolutno ili pravni~ko. 1438<br />
Po ovie razgleduvawa normalno se postavuvaat pra{aweto zo-<br />
{to e opravdano lu|eto da bidat ed<strong>na</strong>kvi vo pravata i obvrskite, so<br />
1437<br />
Neobi~no va`no e site lu|e da mo`at da go koristat o<strong>na</strong> {to se<br />
vika dostoinstven `ivot ili `ivot vo koj ne se gladuva, ima {to da se oble~e,<br />
kade da se `ivee, da mo`at decata da se {koluvaat i da se koristi zdravstve<strong>na</strong><br />
za{tita. Ovie principi glavno se prifateni vo civiliziranite dr`avi,<br />
iako ne se i sovr{eno realizirani. Baraweto za celos<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost vo podelbata<br />
<strong>na</strong> dobrata e me|utoa recepta za nesre}a <strong>na</strong> site. Pazarot ne e praveden,<br />
no ukinuvaweto <strong>na</strong> pazarnite zakonitoseti z<strong>na</strong>~i nevolja i beda. Me|utoa, bez<br />
ed<strong>na</strong>kvosta vo ~ove~koto dostoinstvo i ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> pravata i obvrskite bi<br />
mo`ele da prifatime, <strong>na</strong> primer, drugite rasi ili <strong>na</strong>rodi da bidat nekazneto<br />
uni{teni, deka nema pri~ini `enite da imaat isti gra|anski prava kako i ma-<br />
`ite, deka e dozvoleno da se ubivaat starite i nesposobni lu|e od koi op{testvoto<br />
nema korist itn. Veruvaweto vo taa ed<strong>na</strong>kvost ne samo {to ja za{tituva<br />
<strong>na</strong>{ata civilizacija, tuku i <strong>na</strong>s ne pravi lu|e. Kolakovski, L. Mini predavawa<br />
o maksi stvarima, str. 20-21.<br />
1438<br />
V. [ek, H. op. cit. st. 274-275.<br />
757
isklu~ok <strong>na</strong> nekoi prava i obvrski. Vo taa smisla se <strong>na</strong>j~esti i <strong>na</strong>jvpe-<br />
~atlivi: 1. pra{aweto za pri~inite poradi koi lu|eto ne treba da bidat<br />
ed<strong>na</strong>kvi vo pogled <strong>na</strong> sopstvenosta i, 2. pra{aweto za pri~inite<br />
poradi koi lu|eto ne treba da bidat ed<strong>na</strong>kvi pri odlu~uvaweto. So<br />
odgovorot <strong>na</strong> prvoto pra{awe se <strong>na</strong>stojuva da se opravda postojniot sistem<br />
<strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvata distribucija <strong>na</strong> bogatstvata, a so vtoroto postojniot<br />
sistem need<strong>na</strong>kvata polo`ba <strong>na</strong> malcinstvata.<br />
Ovde }e se zadr`ime samo <strong>na</strong> prvoto pra{awe. Lugeto se za ized<strong>na</strong>~uvawe<br />
<strong>na</strong> se {to se vika prava i slobodi (<strong>na</strong> duhovnoto), no vo nikoj<br />
slu~aj ne se i za ized<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong> bogatstvata (<strong>na</strong> materijalnoto, <strong>na</strong><br />
imotot, <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to se ima). Ized<strong>na</strong>~uvaweto <strong>na</strong> bogatstvata u{te Ciceron<br />
go smetal za mo{ne opasno (<strong>na</strong>jgolemo) zlo (summum malum). 1439<br />
Dr`avata (vpro~em, vo prv red i) e vostanove<strong>na</strong> tokmu zaradi taa pri-<br />
1439<br />
Ciceron, M. T. Za dol`nostite, Magor, Skopje, 2005, str. 153. Spored<br />
Ciceron o<strong>na</strong> {to stoicite go <strong>na</strong>rekuvaat vrvno dobro - da se `ivee vo<br />
soglasnost so prirodata z<strong>na</strong>~i sekoga{ da se postapuva soobrazno so doblesta,<br />
a drugite ne{ta koi se vo vtor red vo odnos <strong>na</strong> prirodata - da se izbiraat samo<br />
ako ne se vo sudir so taa doblest... ^ovek da odzeme ne{to tu|o i da si ja zgolemi<br />
svojata dobivka <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> drug ~ovek e vo pogolema sprotivnost so<br />
prirodata i od smrtta i od siroma{tijata, od bolkata, pove}e od site drugi<br />
raboti koi mo`at da go pogodat teloto ili imotot. Pred sî, so ovie raboti se<br />
uni{tuva ~ovekoviot so`ivot i zaedenicata. Ako postapuvame taka {to sekoj<br />
zaradi svoja korist }e go ograbuva i }e go povreduva drugiot, nu`no e da se<br />
raskine o<strong>na</strong> {to e <strong>na</strong>jmnogu vo soglasnost so prirodata, a toa e ~ovekovata zaednica<br />
(societatem). Kako {to e nu`no celoto telo da se obessili i da propadne<br />
ako eden del od nego ima ~uvstvo i misli deka }e bide posilen ako si gi<br />
prisoedini kon sebe zdravjeto <strong>na</strong> <strong>na</strong>jbliskiot del, taka e nu`no da se uni{ti i<br />
celokupata ~ove~ka zaednica ako eden od <strong>na</strong>s gi prigrabi kaj sebe udobnostite<br />
<strong>na</strong> drugite i zeme od sekogo se {to mo`e zaradi svoja korist. Se razbira dozvoleno<br />
e i ne i se protivi <strong>na</strong> prirodata pove}e da saka{ ti da go spe~ali{ toa<br />
{to ti treba vo `ivotot a ne da go spe~ali nekoj drug no prirodata ne dozvoluva<br />
da go zgolemuva{ bogatstvoto, imotot i mo}ta <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> drug. Vsu{-<br />
nost, ne samo {to e vo soglasnost so prirodata i so me|u<strong>na</strong>rodnoto pravo (ius<br />
gentium), tuku e vo soglasnost i so zakonite (legibus) <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodite nikomu da ne<br />
mu bide dozvoleno zaradi svoja korist da mu <strong>na</strong>{tetuva <strong>na</strong> drugiot. Na ova se<br />
odnesuvaat zakonite i kon ova se stremat - zaednicata <strong>na</strong> gra|anite da ostane<br />
nepovrede<strong>na</strong>. Tie {to ja raskinuvaat se kaznuvaat so smrt, so progonstvo, so<br />
okovi ili globa. Vo u{te pogolema mera pri~initel <strong>na</strong> ova <strong>na</strong>~elo e samiot<br />
razum <strong>na</strong> prirodata (ipsa ratio <strong>na</strong>turae), koj {to e bo`ji i ~ove~ki zakon (lex<br />
divi<strong>na</strong> et huma<strong>na</strong>), onoj {to saka nemu da mu se pokori nikoga{ nema da si dozvoli<br />
da go posakuva tu|oto i da go prisvojuva o<strong>na</strong> {to go zel od drug... Da se<br />
odzema od drug zaradi svoja korist e posprotivno <strong>na</strong> prirodata otkolku smrtta,<br />
bolkata i drugite raboti od toj vid. Ibid, str. 168 i 172-174.<br />
758
~i<strong>na</strong> - sekoj da si go za~uva svoeto 1440 (preku zaedni~kiot so`ivot: ili<br />
poi<strong>na</strong>ku sekoj da si go za~uva individualniot preku zaedni~kiot interes).<br />
Sli~en e i stavot <strong>na</strong> Kolakovski po ova pra{awe. Spored nego,<br />
nie ne treba da barame ed<strong>na</strong>kvost vo smisla <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> podelba <strong>na</strong><br />
site dobra. Taka sfate<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost, kako ed<strong>na</strong>kvost vo podelbata <strong>na</strong><br />
dobrata, bila ~esto istaknuva<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> oddelni srednovekovni<br />
sekti, potoa od jakubinskata levica vo Francuskata revolucija, a vo<br />
XIX vek, i podoc<strong>na</strong> ja istaknuvale nekoi frakcii <strong>na</strong> socijalisti~koto<br />
dvi`ewe. Za tie pra{awa se rezoniralo ednostavno: ako lu|eto se<br />
ed<strong>na</strong>kvi, toga{ sekomu mu pripa|aat istite ovozemni dobra. Vo nekoi<br />
varijanti <strong>na</strong> egalitarizmot vo su{ti<strong>na</strong> se pretpostavuvalo deka ed<strong>na</strong>kvosta<br />
e <strong>na</strong>jvisoka vrednost, deka kon nea treba da se stremime i toga{<br />
koga zaradi voveduvaweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> site }e im bide polo{o,<br />
vklu~itelno i <strong>na</strong> <strong>na</strong>jsiroma{nite: neka <strong>na</strong>jsiroma{nite bidat u{te<br />
posiroma{ni samo neka nikoj ne bide poimoten od drugite. Vo takvata<br />
ideologija voop{to ne se raboti za toa lu|eto da `iveeat podobro od<br />
osta<strong>na</strong>tite, tuku za toa nikoj da ne `ivee podobro od osta<strong>na</strong>tite: z<strong>na</strong>~i<br />
toa ne e ideologija koja izrasnuva od ~uvstvoto <strong>na</strong> pravednost, tuku<br />
isklu~ivo od zavist. Postoi ruska anegdota: Gospod mu veli <strong>na</strong> ruski<br />
selanec: "]e dobie{ se {to }e posaka{, no z<strong>na</strong>j deka seto o<strong>na</strong> {to }e<br />
posaka{ }e go dobie i tvojot sosed i toa dvokratno. [to saka{?<br />
Selanecot odgovoril: "Gospode izvadimi go ednoto oko." Toa e vistinski<br />
egalitarizam. Takvata ed<strong>na</strong>kvost sepak e nedosti`en ideal. Za da<br />
se sprovede bi trebalo celokupnoto stopanstvo da se podvede pod totalitar<strong>na</strong><br />
prisilba, dr`avata bi morala se da isplanira, nikoj ne bi<br />
imal pravo da vr{i kakva bilo rabota koja bi otstapuvala od <strong>na</strong>redbite<br />
<strong>na</strong> dr`avata, nikoj ne bi imal pri~i<strong>na</strong> da se istaknuva ili da raboti<br />
pove}e otkolku {to mora. Zgora <strong>na</strong> toa, ne samo {to celoto stopanstvo<br />
bi oti{lo bestraga, tuku ne bi imalo ni ed<strong>na</strong>kvost, za{to vo totalitarno<br />
ustrojstvo need<strong>na</strong>kvosta e neizbe`<strong>na</strong> i toa od iskustvo dobro e poz<strong>na</strong>to:<br />
za{to onie koi vladeat bez op{testve<strong>na</strong> kontrola sekoga{ sebesi<br />
}e si dodeluvaat ogromni materijalni dobra, no i mnogu va`ni nematerijalni<br />
dobra, kako {to se pristapot do informaciite i u~estvuvaweto<br />
vo vlasta bi bile odzemeni od ogromnoto mnozinstvo <strong>na</strong> lu|e.<br />
Z<strong>na</strong>~i }e postoi i siroma{tija i eksploatacija. 1441<br />
Prethodniot odgovor izgleda sosema plauzabilen. No dali ima<br />
takov i <strong>na</strong> vtoroto pra{awe. Moj stav e deka nema, nitu mo`e da go<br />
ima. A eve i zo{to. Pravdata kako vrednost, kako moralno <strong>na</strong>~elo<br />
(kako verba) e op{testve<strong>na</strong> sila koja gi dr`i vo koheziv<strong>na</strong> vrska, vo za-<br />
1440<br />
Imeno, lu|eto iako se zdru`ile so prirodata kako voda~, sepak se<br />
stremele i kon za{tita <strong>na</strong> gradovite, <strong>na</strong>jmnogu zaradi <strong>na</strong>de`ta deka <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in }e bide za~uvan nivniot imot. Ibid, str. 153.<br />
1441<br />
Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarimea, str. 19-20.<br />
759
em<strong>na</strong> bliskost i sprega, ~lenovite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> zaednica koi so ogled <strong>na</strong> zaedni~kite<br />
interesi manifestirani <strong>na</strong> odreden prostor i vreme imaat<br />
pretstava deka me|u sebe se ed<strong>na</strong>kvi. 1442 Takvoto ~uvstvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
me|u ~lenovite <strong>na</strong> taa zaednica, me|utoa nema nikoga{ da se pojavi i da<br />
opstoi ako <strong>na</strong>sproti niv ne postoi poedinec ili druga zaednica ~ii<br />
1442<br />
Na takva pravda misle{i i Aristotel. Spored Aristotel osnovata<br />
<strong>na</strong> pravdata e vo ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> me|u sebe ramnopravnite gra|ani. Kaj nego<br />
nema pravda za site, tuku samo za gra|anite. A gra|anin e isklu~ivo samo ~ovek<br />
koj mo`el da u~estvuva vo zakonodav<strong>na</strong>ta i sudskata vlast. Gra|anin vo<br />
nikoj slu~aj ne mo`el da bide nitu rob, ni `e<strong>na</strong>, nitu dol`nik ni stranec (doselenik).<br />
Dr`avata e zaednica tokmu <strong>na</strong> takvi gra|ani koi se sposobni za nezavisen<br />
`ivot. No, pritoa, takvata zaednica e primar<strong>na</strong> vo odnos <strong>na</strong> nejzinite<br />
sostavni delovi. Polisot-dr`ava vo svesta <strong>na</strong> starite Grci ima takvo svojstvo<br />
za{to ne go so~inuvaat teritorijata ili materijalnite dobra, tuku gra|anite<br />
sploteni okolu nivno zaedni~ko dobro koe mora da bide dobro za site<br />
slobodni gra|ani. Vo taa smisla golema e ulogata <strong>na</strong> pravdata kako klu~ za me-<br />
|useb<strong>na</strong> raspredelba <strong>na</strong> poedine~nite dobra me|u ramnopravnite gra|ani, za<br />
toa slu`at parite koi {to ja <strong>na</strong>metnuvaat i potrebata pravednosta da se bazira<br />
vrz recipro~<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost (zemnost). Bez pravednosta i bez me|useb<strong>na</strong>ta<br />
ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> slobodnite gra|ani, spored, Aristotel nema slobod<strong>na</strong> razme<strong>na</strong><br />
kako uslov za zadovoluvawe <strong>na</strong> potrebite i ottamu kako osnova za opstanok i<br />
stabilnost <strong>na</strong> dr`avta. So drugi zborovi, postoeweto i trajnosta <strong>na</strong> dr`avata<br />
se zasnova vrz recipro~<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> ramnopravnite gra|ani, {to z<strong>na</strong>~i<br />
vrz pravda i pravednost. Pravdata, spored nego, z<strong>na</strong>~i podrazbira gri`a za<br />
dobroto <strong>na</strong> drugiot (no samo <strong>na</strong> drugiot koj so <strong>na</strong>s e ramnopraven), gri`a za<br />
blagosostojbata <strong>na</strong> drugiot, za negova eudemonija. Site slobodni gra|ani se<br />
ramnopravni, site imaat celosno ed<strong>na</strong>kvi prava <strong>na</strong> blagosostojba (eudemonija).<br />
Pritoa, pod dobro <strong>na</strong> drugiot treba da se podrazbere op{toto dobro, zaedni~koto<br />
dobro, dobroto <strong>na</strong> koe site koi se ramnopravni imaat isti prava,<br />
t.e. dobroto koe stoi <strong>na</strong> sprotiv<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> od ednostav<strong>na</strong>ta egoisti~ka uzurpacija<br />
<strong>na</strong> polo`bata i vlasta so cel zadovoluvawe <strong>na</strong> sopstvenite potrebi.<br />
Nepo~ituvaweto <strong>na</strong> ova <strong>na</strong>~elo go zagrozuva opstanokot <strong>na</strong> dr`avata i ja uslovuva<br />
nejzi<strong>na</strong>ta propast. Od druga stra<strong>na</strong>, Od relacijata ~ovek-`ivotno proizleguva<br />
deka pitomite vredat pove}e od divite `ivotni: za site niv e podobro<br />
da se pokoruvaat za{to <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in steknuvaat za{tita. Istoto vredi i za<br />
robot. Robovite se lu|e koi za rabota go koristat svoeto telo i ottamu {to<br />
toa e <strong>na</strong>jdobroto {to od sebe mo`at da go dadat, tie po priroda se robovi.<br />
Prirodata z<strong>na</strong>~i, sakala da gi <strong>na</strong>pravi razli~ni telata <strong>na</strong> slobodnite i <strong>na</strong> robovite,<br />
ednite pos<strong>na</strong>`ni za nu`<strong>na</strong> upotreba, drugite ispraveni i nekorisni za<br />
takva rabota, me|utoa korisni za op{testveniot `ivot (koj se deli <strong>na</strong> potrebi<br />
za voj<strong>na</strong> i mir), a ~esto se slu~uva i sprotivnoto, edni da imaat tela <strong>na</strong> slobodwaci,<br />
a drugite du{a... Z<strong>na</strong>~i o~igledno e deka ednite po priroda ze slobodni,<br />
a drugite se robovi, za koi robuvaweto e celishodno i pravedno. Aristotel,<br />
Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. 10-11.<br />
760
~lenovi vo celi<strong>na</strong> tie gi smetaat za need<strong>na</strong>kvi so ~lenovite <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
zaednica. Toa proizleguva ottamu {to vo prirodata <strong>na</strong> ~ovekot e da go<br />
priz<strong>na</strong>e za ed<strong>na</strong>kov so sebe samo onoj ~ovek koj mu e potreben, i toa<br />
samo dodeka mu e potreben, za da ja <strong>na</strong>glasi svojata razlika {to ja ~uvstvuva<br />
kon tret ~ovek. Vo toj slu~aj ed<strong>na</strong>kviot <strong>na</strong> sebe stanuva istomislenik<br />
i sorabotnik zaradi sprotivstavuvawe <strong>na</strong> zaedni~kite interesi<br />
sprema tret. Ed<strong>na</strong>kviot stanuva prijatel vo borbata sprema need<strong>na</strong>kviot<br />
koj sekoga{ e neprijatel. Nakratko, jas sum ed<strong>na</strong>kov so tebe samo<br />
koga si mi potreben da izrazam pogolema need<strong>na</strong>kvost so tret. Vo toj<br />
slu~aj ima uslovi za pridr`uvawe kon pravilata <strong>na</strong> pravdata (ed<strong>na</strong>kvo<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite) me|u mene i tebe, no ne me|u <strong>na</strong>s i toj {to se pojavuva<br />
kako tret. Vo vtoriot slu~aj eventualno e mo`<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> eksternoto<br />
pravilo <strong>na</strong> pravdata - need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite.<br />
interno pravilo <strong>na</strong> pravdata<br />
interen kriterium<br />
ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite<br />
pravda = ed<strong>na</strong>kvost<br />
eksterno pravilo <strong>na</strong> pravdata<br />
eksteren kriterium<br />
need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite<br />
pravda = need<strong>na</strong>kvost<br />
Medici<strong>na</strong>ta tvrdi deka krvta nema ni <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnost nitu vera.<br />
Politikata tvrdi deka ima. Ottamu, nikoj ne gleda ~ija e krvta koga<br />
treba da go spasi `ivotot <strong>na</strong> svoite <strong>na</strong>jbliski, a gleda od ~ija krv (vera<br />
i <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnost) e bebeto {to treba da go usvoi. Nitu moite kletki, ni<br />
mojata krv nemaat <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnost. Nitu bubregot, ni racete ni koj i da e<br />
del od moeto telo. Kako e toga{ mo`no o<strong>na</strong> {to go nemaat delovite da<br />
go ima celi<strong>na</strong>ta. Mo`no e samo ako od teloto se prefrlime <strong>na</strong> duhot.<br />
Se veli deka <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnosta bila vo umot, vo du{ata, taa e identi~no<br />
spodele<strong>na</strong> ideja, psihi~ka pojava ili zamisla deka site nie sme ed<strong>na</strong>kvi<br />
spored nekoi zamisleni vrednosti. ^ija zamisla? Na onie koi se ~uvstvuvaat<br />
zagrozeni od drugi! Nacio<strong>na</strong>lnosta e grupirawe <strong>na</strong> istomislenici<br />
spored principot: zaedno sme posilni i povredni, zaradi ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> zaedni~ki interesi. Genezata se ostvaruva <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in.<br />
Ako ne{to ne mo`e{ da go ostvari{ sam, zdru`i se so drug za da bide{<br />
posilen od tret. A za da se zdru`at dvajca mora da se ubedeni deka<br />
se ed<strong>na</strong>kvi, a toa z<strong>na</strong>~i deka ~uvstvuvaat ed<strong>na</strong>kva zagrozenost od tret.<br />
Vpro~em, zo{to bi se zdru`uvale dvajca osven ako nema opasnost od<br />
tret. A sî {to va`i za <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnosta ed<strong>na</strong>kvo va`i za pravdata.<br />
Osven toa, i za <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnosta i za pravdata va`i deka mora da<br />
se opredeli{. Grafata - {to si po <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnost? - mora da ja popolni{<br />
ili drug }e ja popolni za tebe. Mora da se z<strong>na</strong>e koj si i ottamu <strong>na</strong><br />
~ija stra<strong>na</strong> si. Kon <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnosta avtomatski ti ja lepat verata i dopolnitelno<br />
potvrduvaat - Ne si od <strong>na</strong>{ite! A {tom ne si od <strong>na</strong>{ite nikoga{<br />
ne si ed<strong>na</strong>kov so <strong>na</strong>s vo odlu~uvaweto i ne smee{ da se me{a{ so<br />
<strong>na</strong>{ite. Duri i koga si mrtov ne mo`e da bira{! Mora da skape{ <strong>na</strong><br />
761
hristijanski, turski ili ciganski grobi{ta, nebare tvoeto telo e<br />
meni za ishta<strong>na</strong> <strong>na</strong> razli~ni - hristijanski, turski ili ciganski crvi.<br />
Istoto e i so pravdata. I tamu sme ed<strong>na</strong>kvi samo spored nekoi zamisleni<br />
vrednosti koi se vo sostojba da gi odrazuvaat <strong>na</strong>{ite identi~ni<br />
interesi. Pri razli~ni interesi imame need<strong>na</strong>kvost vo stavot kon vrednostite<br />
i pravdata i ottamu od ed<strong>na</strong> stanuvaat dve pravdi - pravdata<br />
kako o<strong>na</strong> {to <strong>na</strong> po~etokot sme go opredelile kako ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite<br />
i pravda kako need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite. Mo`e li ed<strong>na</strong>kvoto i need<strong>na</strong>kvoto<br />
da se kriterium za ed<strong>na</strong> ista vrednost {to ja <strong>na</strong>rekuvame<br />
pravda? Koja e toga{ su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> taa pravdata: ed<strong>na</strong>kvosta ili need<strong>na</strong>kvosta.<br />
Ako toa ne e vozmo`no, a ne e, toga{ mora kone~no da se<br />
odlu~ime za eden edinstven kriterium od dvata: za ed<strong>na</strong>kvosta ili za<br />
need<strong>na</strong>kvosta kako biten element <strong>na</strong> pravdata. Grafata mora sekoga{<br />
da se popolni. Ako vo se sme ed<strong>na</strong>kvi i sme za ed<strong>na</strong>kvost, za{to sakame<br />
da sme razli~ni, za{to velime deka sme Makedonci, a ne Grci ili Bugari,<br />
za{to velime nekoj treba da ima pomalku, a nekoj pove}e. Ajde za<br />
se re{ime za koja pravda si ti, a za koja sum jas. Ili i <strong>na</strong>tamu nekoj<br />
tvrdi deka ima samo ed<strong>na</strong> pravda vo ~ie sredi{te e ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> lu-<br />
|eto. Moj stav e deka takvo ne{to kako {to e ed<strong>na</strong>kvosta <strong>na</strong> lu|eto ne<br />
postoi. 1443 Ottamu, ~ovekot i ne se stremi kon ed<strong>na</strong>kvost, za{to vo `ivotot<br />
nema ed<strong>na</strong>kvost, 1444 ed<strong>na</strong>kvost ima samo vo <strong>pravoto</strong>. Vo `ivotot<br />
silniot ne saka da bide ed<strong>na</strong>kov so slabiot, tuku obratno, samo slabiot<br />
saka da bide ed<strong>na</strong>kov so silniot, a silniot da bide ed<strong>na</strong>kov so posil-<br />
1443<br />
Vo `ivotot lu|eto ne se ed<strong>na</strong>kvi, tuku need<strong>na</strong>kvi. Faktot <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvosta<br />
<strong>na</strong> lu|eto proizleguva od mnogubrojnite i raznovidni merila <strong>na</strong> nivnoto<br />
biosocijalno i vremensko-prostorno (istorisko) odreduvwe, odnosno od<br />
op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba. Zgora <strong>na</strong> toa, klu~no obele`je <strong>na</strong> ~ovekovoto generi-<br />
~ko su{testvo e negovata individualnost, za razlika od `ivotnoto koe postoi<br />
kako edinka. A individualitetot se zasnova tokmu vrz neistovetnosta, nepovtorlivosta,<br />
need<strong>na</strong>kvosta. Natamu, vo periodot <strong>na</strong> samoostvaruvaweto (samoaktuelizacijata)<br />
postojan e streme`ot kon povisoko, podobro, poi<strong>na</strong>kvo,<br />
kon <strong>na</strong>tprevar, kon istaknuvawe. Na~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost e smisleno kako ed<strong>na</strong>kvost<br />
<strong>na</strong> sekoj ~ovek poedine~no, z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> site lu|e kako poedinci: vo {ansite<br />
i prilikite vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> potrebite za `ivot, odnosno potrebite za<br />
kvalitet <strong>na</strong> `ivotot vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> ~ovekovite aspiracii i mo`nosti<br />
nezavisno <strong>na</strong> koi i kolku. Me|utoa, ed<strong>na</strong>kvosta vo "ovlastuvawata" implicira<br />
i ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> lu|eto vo "gri`ite," vo "tovarite," odnosno ed<strong>na</strong>kvosta vo "<strong>na</strong>gradite"<br />
ja vklu~uva i ed<strong>na</strong>kvosta vo "kaznite." Mili~i}, V. Na~elo jed<strong>na</strong>kosti,<br />
pravednosti, pravi~nosti. Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, 1993/6, str. 624.<br />
1444<br />
Onoj {to ima, ili {to nemal, a sega ima (posilniot) se bori za need<strong>na</strong>kvost.<br />
Onoj {to nema ili {to imal, a sega nema (poslabiot) se bori za<br />
ed<strong>na</strong>kvost. Ottamu i dilemata: dali streme`ot kon need<strong>na</strong>kvosta (kompeticija)<br />
ili streme`ot kon ed<strong>na</strong>kvosta (pomiruvawe) vodi kon progres. Moj stav<br />
e deka svetot go dvi`i need<strong>na</strong>kvosta.<br />
762
niot, za potem da saka da bide i <strong>na</strong>jsilen. Ottamu, smetam deka se blisku<br />
do visti<strong>na</strong>ta site onie {to velat deka <strong>pravoto</strong> e vostanoveno zaradi<br />
za{tita <strong>na</strong> slabite od silnite i vo tie ramki <strong>na</strong> <strong>na</strong>jslabite od poslabite<br />
i posilnite od <strong>na</strong>jsilnite.<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, fakt e deka sepak sme soo~eni so fenomenot <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvosta koja se <strong>na</strong>metnuva zaradi opstanokot <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot.<br />
Me|utoa, za taa ed<strong>na</strong>kvost e zainteresira<strong>na</strong> dr`avata, a ne poedinecot.<br />
Vlasta, <strong>na</strong>jprvin kako revolucioneren izvik, a potem preku <strong>pravoto</strong><br />
kako prav<strong>na</strong> fikcija ni nudi pravo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, ili, barem deklarativno,<br />
ed<strong>na</strong>kvi {ansi (ili rizici) da se dojde do ed<strong>na</strong>kvosta. No, kakva<br />
ed<strong>na</strong>kvost - ed<strong>na</strong>kvost vo mo}ta ili ed<strong>na</strong>kvost vo slabosta, ed<strong>na</strong>kvost vo<br />
bogatstvoto ili ed<strong>na</strong>kvost vo siroma{tijata, ed<strong>na</strong>kvost vo zdravjeto<br />
ili ed<strong>na</strong>kvost vo bolesta, ed<strong>na</strong>kvost vo ubavi<strong>na</strong>ta ili ed<strong>na</strong>kvost vo grdotijata,<br />
ed<strong>na</strong>kvost vo pametot ili ed<strong>na</strong>kvost vo budala{ti<strong>na</strong>ta. I ed<strong>na</strong>ta<br />
i drugata vo zavisnost od mo`nostite <strong>na</strong> dr`avata: bogatite dr`avi<br />
- ed<strong>na</strong>kvost vo bogatstvoto, siroma{nite dr`avi - ed<strong>na</strong>kvost vo siroma{tijata.<br />
Nakratko, <strong>pravoto</strong> e toa koe se stremi kon ized<strong>na</strong>~uvawe, toa<br />
se trudi da sozdade ed<strong>na</strong>kvost vo sî.<br />
I pravdata zboruva za ed<strong>na</strong>kvost, no samo za ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> zaslugite.<br />
Kaj pravdata zaslugata e o<strong>na</strong> {to ized<strong>na</strong>~uva. Zada~a <strong>na</strong> pravdata<br />
ne e da gi ized<strong>na</strong>~i bogatite i siroma{nite, zdravite i bolnite, ubavite<br />
i grdite, pametnite i glupavite, tuku ized<strong>na</strong>~uvaweto da go <strong>na</strong>pravi<br />
spored nivniot li~en pridones: zasluga ili vi<strong>na</strong> vo sozdavaweto <strong>na</strong> sostojbata<br />
vo koja se <strong>na</strong>o|aat i da im ka`e vie pravedno ili nepravedno<br />
ste vo takva sostojba, za{to toa ste go zaslu`ile so svoeto dobro ili<br />
lo{o povedenie i deka va{ata zasluga e i edinstveniot kriteriumot<br />
so ~ija pomo{ mo`ete da ja promenite takvata sostojba. Zada~a <strong>na</strong> pravdata<br />
ne e da go ized<strong>na</strong>~i silnite i slabite, bogatite i siroma{nite,<br />
tuku da im ka`e deka gra|anite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> dr`ava }e bidat i ednoto i drugoto<br />
i deka e pravedno toa da bidat ako zaslu`ile toa da bidat. Taa ne<br />
gi ized<strong>na</strong>~uva gra|anite spored statusite, tuku spored zaslugite koi<br />
doveduvaat do razli~nite statusi. Ottamu, pravdata veli ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvite (<strong>na</strong> onie koi ed<strong>na</strong>kvo zaslu`eno do{le do ed<strong>na</strong>kov status) i<br />
need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite (<strong>na</strong> onie koi so razli~ni zaslugi: pomali<br />
ili pogolemi zaslugi, do{le do razli~en: povisok ili ponizok status).<br />
Toa vo osnova z<strong>na</strong>~i (iako, za `al, ne samo vo teorijata, tuku i vo `ivotot<br />
toa sekoga{ se zaborava) deka ed<strong>na</strong>kvo treba da se postapuva i so<br />
onie koi i pokraj toa {to imaat ed<strong>na</strong>kvi zaslugi se <strong>na</strong>{le vo razli~en<br />
status, i obratno, deka razli~no treba da se postapuva so onie koi i<br />
pokaj pomalite zaslugi, ili poradi zaslugite <strong>na</strong> drug, se <strong>na</strong>{le vo<br />
ed<strong>na</strong>kov status (primer, potprose~en pravnik poradi partiski interesi<br />
stanuva sudija, direktor i sl.).<br />
Kako princip <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> pravdata razgrani~uva i harmonizira<br />
sprotivstaveni `elbi, barawa i interesi vo op{testveniot `ivot <strong>na</strong><br />
lu|eto. Pravdata e instrument za nivelirawe (balansirawe) <strong>na</strong> zaedn-<br />
763
i~kite interesi. 1445 Stoej}i <strong>na</strong> stanovi{te deka site pravni problemi<br />
pretstavuvaat problemi <strong>na</strong> raspredelbata, vidovme kako rezultatot <strong>na</strong><br />
pravdata se izdiga do barawe za ed<strong>na</strong>kvost vo raspredelbata odnosno<br />
dodeluvawe <strong>na</strong> koristite i tovarite. Pravdata e ed<strong>na</strong>kvost... Me|utoa,<br />
ako ed<strong>na</strong>kvosta se zeme vo apsolut<strong>na</strong> smisla, toa z<strong>na</strong>~i deka sekoj, bez<br />
ogled <strong>na</strong> okolnostite }e bide vo precizno ista polo`ba kako i sekoj<br />
drug. Takvata uniformnost ne mo`e da bide o<strong>na</strong> {to se podrazbira pod<br />
pravda. Taka, nepriz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> site aktuelni razliki bi z<strong>na</strong>~elo<br />
deka sekoj zazema identi~<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> polo`ba, nezavisno od vozrasta,<br />
bra~<strong>na</strong>ta sostojba, bez ogled dali izvr{il ubistvo ili ne, dali sklu-<br />
~il dogovor ili ne. Jasno e deka ova z<strong>na</strong>~ewe nikoga{ ne se imalo <strong>na</strong><br />
um. 1446 Pravniot status mora da bide razli~en za o`enetite i neo`enetite,<br />
vozrasnite i maloletnicite, krimi<strong>na</strong>lcite i gra|anite koi go<br />
po~ituvaat <strong>pravoto</strong>. Vo baraweto za ed<strong>na</strong>kvost se <strong>na</strong>o|a samo povik nekoj<br />
da nemo`e, arbitrarno i bez dovolno pri~ini, da bide podlo`en <strong>na</strong><br />
tretman koj se razlikuva od tretmanot koj mu e daden <strong>na</strong> koe bilo drugo<br />
lice. Baraweto za ed<strong>na</strong>kvost mora z<strong>na</strong>~i da se rabere vo relativ<strong>na</strong> smisla,<br />
t. e. kako barawe deka sli~noto }e se tretira <strong>na</strong> sli~en <strong>na</strong>~in. Toa<br />
z<strong>na</strong>~i deka kako preduslov za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> normata za ed<strong>na</strong>kvosta i nezavisno<br />
od nea mora da postoi nekoj kriterium koj opredeluva {to ima<br />
da se smeta za ed<strong>na</strong>kvo. So drugi zborovi baraweto za ed<strong>na</strong>kvost sodr-<br />
`ano vo idejata <strong>na</strong> pravdata ne e <strong>na</strong>so~eno apsolutno <strong>na</strong> sekogo i <strong>na</strong> sî,<br />
tuku <strong>na</strong> site ~lenovi vo ramkite <strong>na</strong> klasata o<strong>na</strong>ka kako {to ja opredeluvaat<br />
izvesni relevantni kriteriumi. Soglasno toa, razli~nite formulacii<br />
<strong>na</strong> pravdata za razli~ni grupi odnosno za razli~ni okolnosti<br />
(oddeleno od idejata za ed<strong>na</strong>kvosta) sodr`i merka za proce<strong>na</strong> koja }e se<br />
primenuva kako preduslov za definirawe <strong>na</strong> ~ii ~lenovi }e se primeni<br />
ed<strong>na</strong>kvosta. Nekolku primeri go ilustriraat toa:<br />
Sekomu spored zaslu|ite. Ovoj kriterium se zasnova vrz li~<strong>na</strong>ta<br />
moral<strong>na</strong> zasluga ili vrednost i idejata deka pravdata bara proporcio<strong>na</strong>len<br />
odnos me|u vrednostite i sudbi<strong>na</strong>ta - <strong>na</strong> ovoj ili <strong>na</strong> drugiot<br />
svet. Ottamu, potteknuva <strong>na</strong>j~estata definicija <strong>na</strong> pravdata: Pravda e<br />
koga sekoj }e (si) go dobie zaslu`enoto.<br />
Sekomu spored izvr{e<strong>na</strong>ta rabota. Ovde kriteriumot <strong>na</strong> vrednuvawe<br />
e pridonesot <strong>na</strong> sekoe lice vo op{testveniot proizvod: ed<strong>na</strong>kva<br />
plata za ed<strong>na</strong>kov trud. Na ovaa formula e povikuvaweto koga `enite<br />
baraat ed<strong>na</strong>kva plata za ista rabota kako ma`ite. Toa precizno ja<br />
izrazuva idejata deka relevanten kriterium za opredeluvawe <strong>na</strong> kla-<br />
1445<br />
Tamu kade {to nema zaedni~ki interesi, nema nitu prijatelstvo,<br />
nitu pravda!<br />
1446<br />
Sosema isklu~itelno pravdata z<strong>na</strong>~i apsolut<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost imu<strong>na</strong> od<br />
sekakvi razliki. Taka, smrtta ponekoga{ se tolkuva kako ed<strong>na</strong>kva sudbi<strong>na</strong><br />
koja gi s<strong>na</strong>o|a site lu|e bez ogled <strong>na</strong> svetovnite razliki. Ros, A. Pravo i pravda,<br />
CID, Podgorica, 1996, str. 302 i 303.<br />
764
site koi baraat ed<strong>na</strong>kov tretman e koli~estvoto <strong>na</strong> izvr{e<strong>na</strong>at rabota.<br />
Taka site lica vo ramkite <strong>na</strong> ovaa klasa, `eni i ma`i, imaat pravo <strong>na</strong><br />
ista plata.<br />
Sekomu spored potrebite. Ovde ne e relevanten kriterium pridonesot,<br />
tuku potrebata. Toj koj e bolen i slab }e go dobie o<strong>na</strong> {to mu<br />
e potrebno bez ogled <strong>na</strong> okolnosta deka <strong>na</strong> ista osnova mnogu malku ili<br />
ni{to ne pridonesuva. Principot <strong>na</strong> potrebite e osnov <strong>na</strong> idejata deka<br />
nevrabotenite, bolnite, invalidite, siromasite, odnosno hranitelite<br />
<strong>na</strong> semejstvo imaat pravo <strong>na</strong> pokrivawe <strong>na</strong> onie potrebi koi se posledica<br />
<strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta poseb<strong>na</strong> polo`ba. Vo izves<strong>na</strong> mera ovoj princip se<br />
primenuva i <strong>na</strong> <strong>na</strong>dnicite, <strong>na</strong> primer, vo slu~aj <strong>na</strong> pravilata koi gi<br />
ureduvaat minimalnite <strong>na</strong>dnici, razlikata vo <strong>na</strong>dnicata me|u ma` i<br />
`e<strong>na</strong>, dodatoci za semejstvoto itn. Platata <strong>na</strong> dr`avniot slu`beni<br />
koja se zgolemuva zavisno od dol`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> slu`bata delumno se zasnova<br />
vrz po~ituvawe <strong>na</strong> potrebite. 1447<br />
Sekomu spored sposobnostite. Ovoj princip (kriterium) za raspredelba<br />
<strong>na</strong> tovari e opa~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> potrebi vo raspredelbata<br />
<strong>na</strong> koristite. Negova tipi~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> e proce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> porezot <strong>na</strong><br />
dohodot, vo slu~aj <strong>na</strong> pravilata za minimalniot dohod koj e osloboden<br />
od porez, za progresiv<strong>na</strong>ta skala, dodatocite za deca itn.<br />
Sekomu spored rangot i polo`bata. Ovoj aristokratski princip<br />
<strong>na</strong> pravdata ~esto se povikuva za da se podr`at op{testvenite i<br />
klasnite razliki. Kriteriumot vo ovoj slu~aj e pripadnosta <strong>na</strong> klasa<br />
opredele<strong>na</strong> so ra|aweto, bojata, verata, jazikot, <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lniot karakter,<br />
etni~kite osobini, socijalniot status itn. Vrz osnova <strong>na</strong> ovoj<br />
princip pravedno e da se pravi razlika me|u gospodarot i robot, belecot<br />
i crnecot, plemstvoto i selanstvoto, povisoka i poniska rasa,<br />
imperijal<strong>na</strong> <strong>na</strong>cija i domorodci, pravovernici i eretnici, onie koi<br />
im pripa|aat <strong>na</strong> politi~ka stranka i onie koi ne í pripa|aat.<br />
I od ovie primeri mo`e da se vidi deka formalnoto barawe za<br />
ed<strong>na</strong>kvost nez<strong>na</strong>~i mnogu i deka prakti~<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> baraweto za<br />
pravda zavisi od pretpostavkite koi se <strong>na</strong>o|aat <strong>na</strong>dvor od principot<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta, imeno od kriteriumite koi gi opredeluvaat kategoriite<br />
(klasite) <strong>na</strong> koi normite za ed<strong>na</strong>kvost }e se primenuvaat. Ne z<strong>na</strong>~i<br />
mnogu koga se smeta deka <strong>na</strong>dnicite }e se raspodelat ed<strong>na</strong>kvo ili pore-<br />
1447<br />
Kaj Azandite vo Afrika, sekoj koj <strong>na</strong> rodni<strong>na</strong>ta mu priskok<strong>na</strong>l <strong>na</strong><br />
pomo{ vo glavata ved<strong>na</strong>{ po~nuva da vodi zapisnik za se {to storil i o~ekuva<br />
i drugite isto taka da vodat smetka i soodvetno da se odnesuvaat. Vo primitivnite<br />
op{testva vo nikoj slu~aj ne postoi - kako {to toa redovno go zamisluvaat<br />
zapadnite romanti~ari <strong>na</strong> op{testvoto - zaedni~ki kazan od koj sekoj<br />
zafa}a kako {to mu e voljata. I ne kako <strong>na</strong>jmalku va`no, ovie lu|e i premnogu<br />
cvrsto stojat <strong>na</strong> zamja za da se potpiraat <strong>na</strong> Marksoviot obrazec: od sekogo<br />
spored mo`nostite, sekomu spored potrebite. V. [ek, op. cit. str. 273.<br />
765
zite }e se proce<strong>na</strong>t ed<strong>na</strong>kvo. Ova se prazni formuli dokolku <strong>na</strong>tamu ne<br />
se definira spored koj kriterium }e se opredeli {to e ed<strong>na</strong>kvo. 1448<br />
Izlezot od vakvata sostojba se bara vo konstruirawe <strong>na</strong> poimite<br />
formal<strong>na</strong> i materijal<strong>na</strong> pravda. Pa taka, brojni avtori, me|u koi i<br />
Kambovski prifa}aat, deka ako su{tinski ed<strong>na</strong>kvite ne smeeat da se<br />
tretiraat need<strong>na</strong>kvo, i su{tinski need<strong>na</strong>kvite ne smeat da se tretiraat<br />
ed<strong>na</strong>kvo, toga{ pravdata mo`e da se definira kako ed<strong>na</strong>kvo tretirawe<br />
<strong>na</strong> (su{tinski) ed<strong>na</strong>kvite, i need<strong>na</strong>kvo tretirawe <strong>na</strong> (su{tinski)<br />
razli~nite! No otttamu {to ovaa definicija ne mo`e da odgovori <strong>na</strong><br />
pra{aweto: Kako se utvrduva su{tinskata ed<strong>na</strong>kvost ili razlika za da<br />
se utvrdi dali postapuvaweto e ed<strong>na</strong>kvo ili need<strong>na</strong>kvo, izlezot <strong>na</strong> toa<br />
pra{awe go bara vo podelbata <strong>na</strong> formal<strong>na</strong> i materijal<strong>na</strong> pravda.<br />
Odgovorot <strong>na</strong> ova pra{awe ne mo`e da go dade formalniot pristap<br />
kon pravdata. Formal<strong>na</strong> pravda i ed<strong>na</strong>kvost se sveduva <strong>na</strong> formal<strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost pred zakonot, koj va`i za site, bez nikakva diskrimi<strong>na</strong>cija.<br />
No zakonot koj ed<strong>na</strong>kvo se primenuva <strong>na</strong> razli~nite rezultira<br />
so krajno nepravedni konsekvencii (taka, <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong> dvajca storiteli<br />
<strong>na</strong> ubistvo da im se izre~e ed<strong>na</strong>kva kaz<strong>na</strong>, iako edniot deloto go<br />
storil so umisla, a drugiot od nebre`nost). Formal<strong>na</strong>ta pravda ne go<br />
uva`uva faktot <strong>na</strong> postoewe fizi~ki i intelektualni razliki me|u<br />
lu|eto, kako i <strong>na</strong> kon niv pridodadenite razliki vo socijal<strong>na</strong>ta polo-<br />
`ba, {ansite za dostignuvawe <strong>na</strong> op{tite dobra, itn. Poradi toa, formal<strong>na</strong>ta<br />
ed<strong>na</strong>kvost pred zakonot go zadovoluva baraweto <strong>na</strong> pravdata<br />
samo koga se vo pra{awe zabranuva~ki normi, koi za nivnoto po~ituvawe<br />
ne baraat nikakvo aktivno dejstvie, tuku pasiven stav kon zabranetoto<br />
povedenie (zabra<strong>na</strong> za ubistvo, kra`ba itn.)!<br />
Materijal<strong>na</strong> (real<strong>na</strong>) pravda e zasnova<strong>na</strong> vrz su{tinskata ed<strong>na</strong>kvost,<br />
koja podrazbira i ed<strong>na</strong>kvost vo razli~nostite! Taa bara odnosite<br />
me|u lu|eto da se uredat ne od ed<strong>na</strong>kvo, tuku od postapuvawe soodvetno<br />
<strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta su{tinska pozicija. Soodvetnoto postapuvawe podrazbira<br />
poklopuvawe <strong>na</strong> op{tata skala <strong>na</strong> vrednostite so vredosnoto<br />
ocenuvawe <strong>na</strong> konkretniot slu~aj i, spored toa, individualen tretman<br />
<strong>na</strong> sekoj poseben slu~aj. Dodeka formal<strong>na</strong>ta pravda vle~e kon op{tost<br />
vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta norma, materijal<strong>na</strong>ta pravda se stremi kon<br />
nejzi<strong>na</strong> individualizacija! Duri a<strong>na</strong>lizata <strong>na</strong> konkretniot slu~aj<br />
mo`e da dade osnova za zaklu~okot deka primenetata op{ta norma vodi<br />
kon praveden ili nepraveden rezultat. Poradi toa, koga se raboti za<br />
~ovekovite vrednosti koi go opredeluvaat su{tinskiot kriterium <strong>na</strong><br />
pravdata, formal<strong>na</strong>ta pravda mora da se kombinira so materijal<strong>na</strong>ta,<br />
t.e. op{tite normi mora da imaat dovol<strong>na</strong> {iro~i<strong>na</strong> ili pak korektivi<br />
vo specijalnite normi, {to }e ovozmo`at soodvetno racio<strong>na</strong>lno<br />
pravedno postapuvawe!<br />
766<br />
1448<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996, str. 306
Ved<strong>na</strong>{ potoa, istiot avtor, veli deka korektiv <strong>na</strong> op{tata i<br />
<strong>na</strong> apstrakt<strong>na</strong>ta pravda e pravi~nosta, pravdata vo konkretniot slu~aj.<br />
U{te Aristotel, ja definira pravi~nosta (spravedlivosta) kako<br />
dopolnuvawe <strong>na</strong> zakonskata pravda, odmere<strong>na</strong> spored apstraktni merila<br />
<strong>na</strong> vrednuvawe i sodr`i<strong>na</strong> vo op{ti pravni normi. Koga tie normi<br />
se primenuvaat vo konkreten slu~aj, mo`no e da ne vodat kon pravedni<br />
konsekvencii, poradi {to e nu`no op{tata norma da se prisposobi <strong>na</strong><br />
toj konkreten slu~aj vrz osnova <strong>na</strong> vrednosno tolkuvawe. Tolkuvaweto<br />
{to i se dava se vr{i vrz osnova <strong>na</strong> kriteriumot <strong>na</strong> pravi~nost, kako<br />
teleolo{ko tolkuvawe zasnovano vrz idejata deka zakonot se rakovodel<br />
od idejata za pravdata i deka pravi~noto re{enie ne e vo kolizija<br />
so takvata ideja. Sudot (spored Aristotel), vo toj slu~aj bi trebalo da<br />
rezonira kako da e zakonodavec i da go ispravi propu{tenoto vo<br />
zakonot, da postapuva kako {to bi postapil i samiot zakonodavec koga<br />
bi bil vo mo`nost da ja korigira zakonskata odredba! 1449 Od <strong>na</strong>vedenoto<br />
proizleguva deka Kambovski, kako i mnogu drugi avtori, pod<br />
formal<strong>na</strong> pravda ja podrazbira op{tata ili apstrakt<strong>na</strong> pravda, a materijal<strong>na</strong>ta<br />
pravda ja ized<strong>na</strong>~uva so pravi~nosta (ili, kako {to ja <strong>na</strong>rekuva,<br />
spravedlivosta) - pravdata vo konkreten slu~aj. Spored ovaa koncepcija,<br />
formulata <strong>na</strong> pravdata, vsu{nost, e sostave<strong>na</strong> (sodr`i) dva<br />
elementi: 1. formalen element - barwe za ed<strong>na</strong>kvost (ili need<strong>na</strong>kvost),<br />
i 2. materijalen element - relevanten kriterium za opredeluvawe <strong>na</strong><br />
kategorijata (klasata) <strong>na</strong> koja }e se primeni normata (praviloto) za<br />
ed<strong>na</strong>kvosta (ili need<strong>na</strong>kvosta). Formalnoto barawe za ed<strong>na</strong>kvost ne go<br />
spre~uva razlikuvaweto me|u lica vo razli~ni okolnosti. Edinstvenoto<br />
barawe e razlikite da bidat motivirani so stavawe <strong>na</strong> lica (vo<br />
svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> iznesenite relevantni kriteriumi) vo razli~ni kategorii.<br />
Fakt e me|utoa kako {to pravilno zabele`uva Ros, deka da se povikuva<br />
<strong>na</strong> pravdata (<strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta pravda, m.z.) e isto kako i da se<br />
tropa po masa: emotiven izraz koi preobra}a ne~ie barawe vo apsoluten<br />
postulat. Ova ne e ispraven <strong>na</strong>~in za zaemno razbirawe. Ne e<br />
mo`no da se vodi racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> rasprava so ~ovek koj ja mobilizira pravdata,<br />
za{to toj ne ka`uva ni{to {to mo`e da se doka`uva ili pobiva.<br />
Negovite zborovi pretstavuvaat ubeduvawe, a ne argument. Ideologijata<br />
<strong>na</strong> pravdata vodi vo nepomirlivost i sudir, za{to od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong><br />
pottiknuva <strong>na</strong> veruvawe deka svoeto barawe ne e ednostavno izraz <strong>na</strong><br />
izvesni interesi vo sudir so drugi interesi, tuku deka poseduva povisoko,<br />
apsolutno va`ewe, a od druga stra<strong>na</strong> spre~uva sekakov racio<strong>na</strong>len<br />
argument i rasprava za razre{uvawe. Idejata <strong>na</strong> pravdata e militanten<br />
stav od biolo{ko-emotiven vid so koj ~ovekot se pottiknuva sebesi<br />
kon nepomirliva i slepa odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> izvesni interesi. So ogled<br />
<strong>na</strong> toa {to formal<strong>na</strong>ta ideja za ed<strong>na</strong>kvosta ili pravdata e zvezda<br />
vodilka <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta politika li{e<strong>na</strong> od sekakvo z<strong>na</strong>~ewe, mo`no e<br />
1449<br />
Kambovski, V. <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, str. 245-246.<br />
767
da se iznese sekavov vid <strong>na</strong> materijalen postulat vo ime <strong>na</strong> pravdata.<br />
So ova se objasnuva za{to site vojni se vodeni vo ime <strong>na</strong> idejata za<br />
pravdata. 1450 Nakratko fakt e deka ne postojat univerzalni pravila<br />
(kriteriumi) <strong>na</strong> pravdata, tuku samo relevantni prostorno i vremenski<br />
i op{testveno usloveni pravila. Ne postojat op{testveno i politi~ki<br />
neutralni pravila. 1451 No, iako ve}e dlaboko <strong>na</strong>vlegovme vo nego,<br />
toa e sepak pra{awe <strong>na</strong> kriteriumte <strong>na</strong> pravdata, za koe iscrpno }e<br />
zboruvame podoc<strong>na</strong>.<br />
8. NEPRISTRASNOST<br />
Pravdata e ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite tamu kade {to ed<strong>na</strong>kvosta mi<br />
e od korist <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite i need<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite tamu kade {to<br />
need<strong>na</strong>kvosta mi e od korist <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite. Super! Pravdata zavisi<br />
od mojata volja, a voljata ne e ni{to drugo, tuku slobodata <strong>na</strong> izbor:<br />
ed<strong>na</strong>{ mi odgovara ed<strong>na</strong>kov, drug pat mi odgovara need<strong>na</strong>kov tretman.<br />
No, ved<strong>na</strong>{ se <strong>na</strong>o|a nekoj koj veli: pravdata ne e tvoj sloboden izbor<br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to kako ed<strong>na</strong>kvo ili need<strong>na</strong>kvo tebe ti e od korist, tuku nepristrasen<br />
izbor za tvojot ed<strong>na</strong>kov ili need<strong>na</strong>kov tretman od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
drug (pravdata ne mo`eda se opredeluva od sebe kon sebe: od poedinec<br />
kon poedinec, od dr`av<strong>na</strong> vlast kon dr`av<strong>na</strong> vlast: nikoj ne mo`e samiot<br />
da presuduva za svoite postapki dali se pravedni ili se nepravedni).<br />
Subjekt koj deli pravda nemo`e da se bide samiot za svoite postapki,<br />
tuku samo nekoj sekoga{ drug: 1. zaedicata - koga pravdata e izraze<strong>na</strong><br />
kako moralen stav za toa {to e ispravno ili ne e ispravno od stra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> zaednicata) ili, 2. sudijata - koga pravdata e izraze<strong>na</strong> kako praven<br />
stav za toa {to e ispravno ili ne e ispravno od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dr`avata.<br />
I zgora <strong>na</strong> toa toj subjekt mora da bide nepristrasen.<br />
Nepristrasnosta e "vagata" ili "te`i{teto" {to treba da ja<br />
vospostavat ramnote`ata (balansot) me|u zainteresiranite za pravda.<br />
Toa ottamu, za{to, kako {to vidovme, kaj pravata ne e bit<strong>na</strong> nitu ed<strong>na</strong>kvosta<br />
ni need<strong>na</strong>kvosta, kako {to <strong>na</strong> site im izgleda, tuku srazmernosta,<br />
ramnote`ata <strong>na</strong> dobroto i lo{oto so korisnoto koga se raboti za<br />
pravednite odnosi, dobroto i lo{oto so {tetnoto koga se raboti za<br />
nepravedni odnosi, kako i me|usebniot kraen balans me|u pravednoto i<br />
nepravednoto. Kaj pravednosta e va`no iz<strong>na</strong>o|aweto <strong>na</strong> izdr`ani ravenstva:<br />
pravedno e koga ed<strong>na</strong>kvoto = ed<strong>na</strong>kvo, no, i koga need<strong>na</strong>kvoto =<br />
need<strong>na</strong>kvo (pomalo = pogolemo).<br />
Pravdata bara nepristrasnost. Nepristrasnost e ramno <strong>na</strong> nezainteresiranost:<br />
nepristrasen e onoj koj ne e zanteresiran nitu za ed<strong>na</strong>ta<br />
ni za drugata stra<strong>na</strong> me|u koi se deli pravdata. Nepristrasen, pak,<br />
mo`e da bide samo toj koj{to ne se pla{i i ne se <strong>na</strong>deva, samo onoj {to<br />
768<br />
1450<br />
Ros, A. Pravo i pravda, CID, Podgorica, 1996, str. 309.<br />
1451<br />
Pove}e za toa: Makintajer, A. Traganje za vrlinom, str. 311-325.
nema interes, ne e vo kakvi i da e bliski odnosi 1452 i samo onoj koj nema<br />
pri~ini za nekogo da <strong>na</strong>viva. Ottamu maksimata - Kade {to nema<br />
pristrasnost ima pravda!<br />
Tavata nepristrasnost pri deleweto pravda od <strong>na</strong>s bara da<br />
negledame koj e koj, dali e <strong>na</strong>{ ili nivni i dali ima bilo {to v<strong>na</strong>tre-<br />
{no ili <strong>na</strong>dvore{no, zaradi {to bi mo`ele da mu bideme <strong>na</strong>klonetii<br />
ili da go mrzime. Ako liceto A, profesor, <strong>na</strong> licata B i V im dava<br />
ocenki koi nivnite trudovi gi zaslu`uvaat, no liceto G go ocenuva vrz<br />
osnova <strong>na</strong> toa {to go privlekuvaat negovite plavi o~i, ili vrz osnova<br />
<strong>na</strong> toa {to go odbiva negoviot prvut, toj go definiral svojot odnos<br />
sprema liceto G poi<strong>na</strong>ku od onoj odnos sprema drugite ~lenovi <strong>na</strong> klasot<br />
bez ogled dali toj toa go saka ili ne go saka. Pravdata bara da gi<br />
tretirame drugite so ogled <strong>na</strong> nivnite zaslugi, spored ednoobrazni i<br />
bezli~ni standardi. Otstapuvawe od ovie standardi <strong>na</strong> pravdata vo<br />
nekoj opredelen slu~aj go definira <strong>na</strong>{iot odnos so relevantnoto<br />
lice <strong>na</strong> nekoj poseben <strong>na</strong>~in. 1453 Nerpristrasnost (a toa z<strong>na</strong>~i pravda) e<br />
ne<strong>na</strong>vivawe kon nied<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>: nepristrasnosta vika - neka pobedi<br />
podobriot (dobie) pravedniot, a pristrasnost (a toa z<strong>na</strong>~i nepravda) e<br />
<strong>na</strong>vivawe kon ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>: pristrasnosta vika - neka pobedi (dobie) <strong>na</strong>-<br />
{iot, 1454 a ~esto i po koja i da e prilika i koja bilo ce<strong>na</strong>. 1455<br />
1452<br />
Pravednostite se razlikuvaat za{to ne e ista pravednosta <strong>na</strong> roditeli<br />
kon deca, <strong>na</strong> bra}a me|u sebe, nitu <strong>na</strong> drugarite i gra|anite... Spored toa<br />
i nepravdata e razli~<strong>na</strong> vo odnos <strong>na</strong> sekoj eden od ovie, pa taka se zgolemuva vo<br />
pogolema mera ako e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong> kon prijateli, <strong>na</strong> primer, da se li{i od pari<br />
drugar e postra{no, odo{to da mu odzeme{ pari <strong>na</strong> nekoj gra|anin, da ne mu se<br />
pomogne <strong>na</strong> brat e pote{ko odo{to da ne mu se pomogne <strong>na</strong> tu|inec, postra{no<br />
e da se udri tatkoto odo{to nekojsi drug. Ednovremeno, prirodno rasne pravednoto<br />
so stepenot <strong>na</strong> prijatelstvoto bidej}i i ednoto i drugoto se odnesuvaat<br />
<strong>na</strong> isti lu|e vo odnos <strong>na</strong> isto i ramno. Aristotel, Nikomahova etika, Tri,<br />
Skopje, 2003, str. 252.<br />
1453<br />
Makintajer, A, Tragawe za vrlinom, str. 246.<br />
1454<br />
Nie sme spreni da <strong>na</strong>vivame za italijanskiot "Inter," ili "Milan"<br />
<strong>na</strong>mesto, da ka`eme, za srpskata "Crve<strong>na</strong> Zvezda" (iako porano sme ja<br />
obo`uvale kako <strong>na</strong>{a), samo zatoa {o vo "Milan" igra <strong>na</strong>{iot Padev, a za<br />
Crve<strong>na</strong> Zvezda nitu eden <strong>na</strong>{ sogra|anin. Problemot za <strong>na</strong>s bi se pojavil ako<br />
za "Crve<strong>na</strong> Zvezda" i <strong>na</strong>tamu igra eden drug <strong>na</strong>{ Strumi~anec - Pan~ev. Bi<br />
fatile i toga{ stra<strong>na</strong>, ili bi posakale - nela pobedi podobriot! Pravdata ne<br />
e izbor me|u Pandev ili Pan~ev. Pravdata e: neka pobedi podobriot. A toa e<br />
mo`no ako sudijata ne dosuduva izmisleni pe<strong>na</strong>li i nepotrebno ne isklu~uva<br />
igra~i za koja i da e stra<strong>na</strong>. Navivaweto e <strong>na</strong>jgolem dokaz deka sme <strong>na</strong>kloneti<br />
kon sebe i svoite bliski - onie od koi imame interes od zaedni~kiot `ivot.<br />
Navivaweto e prisutno sekade, pa duri i vo deleweto pravda. Nie sekoga{<br />
<strong>na</strong>vivame za <strong>na</strong>{ite. Za{to <strong>na</strong>vivame. Za pobeda <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite. Za{to ja sakame<br />
769
Ako ne gledame vo kriteriumite koi gi dr`at jazi~iwata <strong>na</strong> tasovite<br />
<strong>na</strong> pravdata vo ramnote`a, tuku vo {to i da e drugo, nie ne sme<br />
sudii koi mo`at da delat pravda. Taka, ako sprema drug ~ovek sakame<br />
da gi primenuvame pravilata <strong>na</strong> pravednost, toga{ so nego ne mo`eme<br />
da bideme vo prijatelstvo, za{to toga{ treba da se povikuvame <strong>na</strong><br />
op{ti apstraktni pravila baraj}i od sekogo da se pridr`uva kon niv,<br />
dodeka prijatelstvoto ne bara ni pravila, nitu uslovi. So lu|eto vleguvame<br />
vo prijatelski odnosi spontano, re~isi neprimetno i voop{to<br />
ne morame, poto~no re~eno i ne mo`eme da barame nekoj drug da go "zaslu`uva"<br />
<strong>na</strong>{eto prijatelstvo. Tu|oto prijatelstvo ne se zaslu`uva vo<br />
smisla vo koja se zaslu`uva medal za hrabrost ili dobra ocenka <strong>na</strong><br />
ispit. Za toa {to nekoj e moj prijatel ne mora da bidam svesen, toa da<br />
go objasnuvam ili opravduvam. Prijatelstvoto po definicija pretstavuva<br />
zaemnost i otsustvo <strong>na</strong> presmetanost, a ne pretpostavuva, povtoruvam,<br />
pravila <strong>na</strong> pravednost, tuku gi isklu~uva. Dali postoi nekoj koj<br />
ima vistiski prijateli i energi~no izjavuva deka vo odnosite so nego<br />
nikoga{ ne go izneveril <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> objektivnost, nikoga{ nekoj prijatel<br />
ne podr`al i ne gi promoviral pristrasno ili nepristrasno negovite<br />
interesi. Ako nekoj vistinski se rakovodi so <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> nepristrasnost<br />
ili se obiduva so nego da se rakovodi, toga{ e sigurno<br />
deka nema vistinski prijateli.<br />
Za{to <strong>na</strong>vivame za <strong>na</strong>{ite (zo{to sme pristrasni), a samo koga<br />
nema <strong>na</strong>{i se priklonuvame kon podobriot. Dovolno e vo stranski fudbalski<br />
klub da igra samo eden <strong>na</strong>{ igra~ za da ja posakame pobedata <strong>na</strong><br />
toj, vo odnos <strong>na</strong> bilo koj drug stranski klub. So drugi zborovi, <strong>na</strong> podobriot<br />
mu davame prvenstvo (stanuvame nepristrasni), samo koga nitu<br />
ed<strong>na</strong> od stranite vo igrata (<strong>na</strong>tprevarot) ne e <strong>na</strong>{ blizok. Isto e i so<br />
pravdata. Vo koj i da e spor kaj {to ima <strong>na</strong>{i nie smetame deka pravdata<br />
e <strong>na</strong> <strong>na</strong>{a stra<strong>na</strong>. Pravdata ja po~ituavme (stanuvame nepristrasni)<br />
samo koga ishodot <strong>na</strong> sporot go procenuvame ako vo nego nema <strong>na</strong>{i<br />
i va{i. So drugi zborovi ne<strong>na</strong>vivaweto e ramno <strong>na</strong> pravdata. Ako vo<br />
igrata ili sporot se vklu~eni <strong>na</strong>{i bliski, po prirodata (vo prirodata<br />
<strong>na</strong> ~ovekot e da go qubi svojot bli`en) ne sme sposobni da bideme<br />
pravdata. Za dobivka <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite. Z<strong>na</strong>~i pravdaata ja sakame od istite pri~ini<br />
poradi koi ja sakame i pobedata.<br />
1455<br />
Kako obele`je koe ne razlikuva od "niv" mo`e da bide i ne{to<br />
trivijalno kako {to e <strong>na</strong>vivawe za razli~ni fudbalki klubovi. Poz<strong>na</strong>ta e<br />
tragedijata <strong>na</strong> stadionot Hejsal vo Brisel od 1985 <strong>na</strong> <strong>na</strong>tprevarot Juventus -<br />
Liverpul koga <strong>na</strong> tribinite bea ubieni 38 lu|e. Voj<strong>na</strong>ta me|u Honduras i El<br />
Salvador od 1969 zapo~<strong>na</strong> po dvete kvalifikacioni <strong>na</strong>tprevari za svetsko<br />
prvenstvo vo fudbal. Poz<strong>na</strong>t e i slu~ajot od 532 godi<strong>na</strong> koga vo sudirot me|u<br />
sinite i zelenite (<strong>na</strong>viva~i <strong>na</strong> trka~ki koli oboeni za da se prpoz<strong>na</strong>vaat<br />
sprotivstavenite timovi) <strong>na</strong> hipodromot vo Carigrad zavr{i so 30.000 mrtvi.<br />
Svensen, L. <strong>Filozofija</strong> zla, Geopoetica, Beograd, 2006. str, 128.<br />
770
nepristrasni, {to z<strong>na</strong>~i }e <strong>na</strong>vivame i }e bideme nepravedni. Ako vo<br />
igrata ili sporot ne e vklu~eni nitu ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> {to ni e bliska nie<br />
mo`eme da bideme nepristrasni, odnosno da ne <strong>na</strong>vivame i da bideme<br />
pravedni. (Otamu e pogre{<strong>na</strong> izrekata qubi go drugiot kako svojot<br />
bli`en, za{to vo toj slu~aj }e bideme univerzalno nesposobni za ne<strong>na</strong>vivawe<br />
i pravda). 1456 Spored toa nema vistinsko ne<strong>na</strong>vivawe kade<br />
{to ima bliskost, za{to tamu nema nepristrasnost. Isto e i so pravdata.<br />
Nema pravda kade ima bliskost, za{to tamu nema nepristrasnost.<br />
Spored toa, da se dade oce<strong>na</strong> koj e podobar e isto kako i da se<br />
dade oce<strong>na</strong>ta koj e praveden. Vistinski podobar i vistinski praveden<br />
vikame deka e samo onoj od dvajca (ili pove}emi<strong>na</strong>) od koi nitu eden od<br />
niv ne ni e blizok. Bliskosta ja uriva <strong>na</strong>{ata mo} za procenka. Nie<br />
treba da sme slepi za bliskosta, da ne sme sposobni da ja gledame kaj<br />
nitu eden od stranite vo igrata ili sporot, ako sakame da sme o~ekareni,<br />
da mo`eme da gledame, da ni e otvoren vidot za toa koj e podobar<br />
vo igrata i praveden vo sporot. Ottamu, Justicija nosi prevez <strong>na</strong> o~ite<br />
za da ne mo`e da vidi koj i e blizok, a sepak da mo`e da gi gleda jazi~iwata<br />
<strong>na</strong> vagata, po {to }e ja upotrebi silata (svojot me~) kon onie<br />
{to treba da go isturat ili da doturat od svojot tas.<br />
Izrekuvaweto presuda e {kola <strong>na</strong> pravednosta. Najprvin e potrebno<br />
da se <strong>na</strong>u~i {to go pravi sudijata - sudija: toa se strogata poslu-<br />
{nost pred zakonot, zatvoraweto <strong>na</strong> o~ite pred sekoja ugled<strong>na</strong> li~nost<br />
- ed<strong>na</strong>kvo merilo za prostakot i za ugledniot, za nikakvec i za ~esen<br />
~ovek, za bogat zele<strong>na</strong>{ i za siroma{<strong>na</strong> vdovica, zatvorawe <strong>na</strong> u{ite<br />
pred lelekaweto <strong>na</strong> siromavite i bednite i lelekot <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong><br />
semejstvoto <strong>na</strong> koe sudskata presuda treba da mu go odzeme soprugot ili<br />
tatkoto. Ne stanuva zbor vo sebe da se potisne lo{iot ~ovek, tuku dobriot<br />
i toa e <strong>na</strong>jte{koto isku{enie koe so sebe go nosi slu`eweto <strong>na</strong><br />
pravdata, sli~no <strong>na</strong> o<strong>na</strong> koga od vojnik se bara da go strela svojot drugar.<br />
Za{to, ovde <strong>na</strong> zakonot ne mu se sprotivstavuva o<strong>na</strong> prosta~koto,<br />
tuku o<strong>na</strong> plemenitoto - ~ove~nosta, so`aluvaweto, smiluvaweto. I, za<br />
~a{ata da se prepolni, da pretpostavime u{te i slu~aj zakonot koj sudijata<br />
treba da go sprovede da se <strong>na</strong>o|a vo op{ta protivre~nost so negovoto<br />
sopstveno ~uvstvo <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, zakon koj bara smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, dodeka<br />
nemu samiot mu se ~ini deka duri i kazivosta <strong>na</strong> toa delo e vo pra-<br />
{awe, pa }e uvidime {to z<strong>na</strong>~i toa da se bide poslu{en <strong>na</strong> zakonot...<br />
Sudijata e profesio<strong>na</strong>len vojnik vo slu`ba <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> komu vr{eweto<br />
<strong>na</strong> pravdata mu sta<strong>na</strong>lo <strong>na</strong>vika i vtora priroda i koj za ova treba da ja<br />
zalo`i svojata ~est. 1457<br />
1456<br />
Kolakovski, L. Mini predavawa o maksi stvarimea, str. 198.<br />
1457<br />
Jering, R, Ciq u pravu, str. 182. Spored Jering, sudijata ne smee vi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> optu`eniot da ja ocenuva spored svoeto subjektivno ~uvstvo: se dodeka<br />
nema zada~a da mu sudi <strong>na</strong> zakonot tuku <strong>na</strong> optu`eniot, sekakov sprotiven akt<br />
stanuva sramen akt <strong>na</strong> samovolie, posmevawe i otvoren bunt protiv zakonot i<br />
771
Pristrasniot sudija vika: 1. vinoven prijatel - }e go oslobodam<br />
(go aktivira dobroto vo sebe), 2. neviniot neprijatel - }e go osudam (go<br />
aktivira zloto vo sebe). Ottamu, pristrasnosta pretstavuva aktivirawe<br />
<strong>na</strong> dobroto ili zloto vo sebe, tamu kade {to treba da se bide ramnodu{en.<br />
Nakratko: nepristrasnost = ramnodu{nost, pristrasnost =<br />
<strong>na</strong>klonetost.<br />
Soglasno ovoj element <strong>na</strong> pravdata i ovde e mo`no da se dade<br />
opredele<strong>na</strong> definicija <strong>na</strong> pravdata. Pravdata e rezultatot od nepristrasnoto<br />
odnesuvawe kon lu|e so razli~ni interesi. Nepristrasnost<br />
nema me|u prijateli, veli Kolakovski. Dotolku pove}e nepristrasnost<br />
ne mo`e da ima nitu me|u bliski, velam jas. Toga{ kade ima nepristrasnost<br />
i soglasno toa nejzin rezultat koj se <strong>na</strong>rekuva pravda? Samo<br />
tamu kade {to onoj {to ja deli pravdata ne e vo kakov i da e blizok ili<br />
poprecizno ka`ano - "interesen odnos" so ed<strong>na</strong> od stranite <strong>na</strong> koi se<br />
odnesuva rezultatot od negovata odluka. Ottamu, da se vidi kade ima<br />
pravda z<strong>na</strong>~i da se vidi kade nema pristrasnost.<br />
Pravdata e nepristrasnost (nedavawe prioritet) <strong>na</strong> davawa/zemawa<br />
spored zaslugite, no taka {to toa nema da e <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> drug. Nepristrasnost<br />
e sinomim za neutralnost, ramnodu{nost, nezainteresiranost,<br />
stude<strong>na</strong> indiferentnost. Nepristrasnosta z<strong>na</strong>~i da se isklu~at<br />
site li~ni odnosi koi poedinecot go<strong>na</strong>t kon: milosrdie, qubov, blagodarnost,<br />
odmazda, neumerenost. Ottamu, se javuva golem problem: kako<br />
da se isklu~i seto ova, za{to pritrasnosta pretstavuva ~ove~ka priporedokot.<br />
Dali dr`av<strong>na</strong>ta vlast ili porotniot sud go gazi so noze zakonot,<br />
dali toa se slu~uva za nevin da se kazni ili vinoven da se oslobodi - rabotata<br />
ostanuva ista, ne e po~ituvan zakonot. I ne samo <strong>na</strong> toj poedine~en zakon, tuku<br />
so poedine~iot zakon se kr{i i veli~estvoto <strong>na</strong> zakonite voop{to, niv<strong>na</strong>ta<br />
mo} se stava vo pra{awe, verbata vo negovata neprekr{livost se razni{uva.<br />
Sigurnosta <strong>na</strong> zakonot, t.e. izvesnosta deka zakonot vo site slu~ai }e bide<br />
poded<strong>na</strong>kvo primenuvan, toga{ prestanuva, <strong>na</strong> mestoto za site ed<strong>na</strong>kviot objektiven<br />
zakon doa|a promenlivoto, nepresmetlivoto, subjektivnoto ~uvstvo <strong>na</strong><br />
porotnicite: samovolie, slu~aj. Ovde optu`eniot se osloboduva, tamu zaradi<br />
istata vi<strong>na</strong> se osuduva - edniot izleguva <strong>na</strong> sloboda, drugiot odi vo zanda<strong>na</strong><br />
ili <strong>na</strong> gubili{te. I koj }e garantira deka nekoj sud koj sebesi se stava <strong>na</strong>d<br />
zakonot za da go oslobodi vinovniot - nema ed<strong>na</strong>{ istoto da go stori za da go<br />
osudi neviniot. Koga ed<strong>na</strong>{ }e se skr{ne od ~vrstata staza, patot se otvora<br />
kako <strong>na</strong> leva taka i <strong>na</strong> des<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> i nikoj ne mo`e od<strong>na</strong>pred da oceni <strong>na</strong> koja<br />
stra<strong>na</strong> }e pote~e rekata koga }e gi probie <strong>na</strong>sipite - toa zavisi samo od toa<br />
koe raspolo`enie vo vreme <strong>na</strong> nemiri }e <strong>na</strong>dvladee vo masata. Denes rojalistite<br />
gi osuduvaat republikancite, utre republikancite rojalistite, denes<br />
konzervativcite liberalite, utre liberalite konzervativcite - korigiraweto<br />
<strong>na</strong> zakonot od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> porotnicite e me~ so dve ostrici, koj vo dadeni<br />
okolnosti mo`e da se~e <strong>na</strong> sosema druga stra<strong>na</strong>, a ne tamu kade {to negovite<br />
privrzanici <strong>na</strong>meravaat i o~ekuvaat. Ibid, str. 182-183.<br />
772
oda. So drugi zborovi, ako pravdata e mo`<strong>na</strong> duri otkako }e se isklu~i<br />
~ovekovata priroda, a {to z<strong>na</strong>~i NIKOGA[! - pravdata e samo<br />
posakuva<strong>na</strong> poi<strong>na</strong>kva ~ovekova priroda. Ideal, son za saka<strong>na</strong>ta stvarnost.<br />
Ne{to kon {to sekoga{ se te`nee, no ne{to {to nikoga{ ne se<br />
dostignuva.<br />
9. PRAVDA I MILOST<br />
1. Pravdata e nemilosrd<strong>na</strong>, milosta e nepraved<strong>na</strong>. Toa <strong>na</strong>jjasno<br />
ka`uvadeka pravdata ne e milost, nitu pak deka milosta e pravda. 1458<br />
Toa treba da se istakne, za{to otsekoga{, a za `al duri i denes postojat<br />
sprotivni stojali{ta koi milosta ja ized<strong>na</strong>~uvaat so pravdata ili<br />
ja pomestuvaat vo pravdata. Ottamu i potrebata od objasnuvawe <strong>na</strong> toa<br />
nedorazbirawe zradi koe ovde za moment }e se apstrahirame od distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda, osnosno koncentirame samo <strong>na</strong> komutativ<strong>na</strong>ta<br />
pravda.<br />
Su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata e odmeruvawe, postignuvawe ramnote`a <strong>na</strong><br />
dobroto i zloto <strong>na</strong> realacija ~ovek - ~ovek, kako i <strong>na</strong> relacija dr`ava,<br />
zakon, institucija - ~ovek, a osnovni instumenti za toa otsekoga{ bile<br />
<strong>na</strong>gradata (Rajot) i kaz<strong>na</strong>ta (Pekolot). So drugi zborovi, (~uvstvoto<br />
<strong>na</strong>) pravda i nepravda postoi samo vo sistem koj se zasnova vrz <strong>na</strong>gradi<br />
i kazni, a niv gi ima vo sekoj op{testven sistem koj <strong>na</strong>stojuva da go<br />
u<strong>na</strong>predi dobroto i da go smali zloto. Po~nuvaj}i od decata, pa <strong>na</strong>tamu,<br />
sekoe vospituvawe se ostvaruva so pomo{ <strong>na</strong> predo~uvawe <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta<br />
(strav od zlo) i <strong>na</strong>gradata (<strong>na</strong>de` za dobro).<br />
Nesmee, me|utoa, da se zaboravi deka postojat intencii da se doka`e<br />
deka pravdata, se sostoi i vo postapuvawe soglasno <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong><br />
solidarnost, humanost i milost koi, isto taka, mo`at da se prime<strong>na</strong>t<br />
samo kon drug. Me|utoa, osnov<strong>na</strong>ta razlika <strong>na</strong> pravdata sfate<strong>na</strong> kako<br />
solidarnost, humanost i milost <strong>na</strong>sproti pravdata sfate<strong>na</strong> kako vra-<br />
}awe <strong>na</strong> zlo so zlo i vra}awe <strong>na</strong> dobro so dobro, se sostoi vo toa {to<br />
kaj solidarnosta, humanosta i milosta voop{to ne e z<strong>na</strong>~ajno (ili vo<br />
<strong>na</strong>jmala raka e sporedno) prethodnoto povedenie <strong>na</strong> onoj kon kogo tie<br />
kako pravda se <strong>na</strong>so~eni. So drugi zborovi, ovde ne se raboti za vozvrateno<br />
dobro zaradi storeno dobro, tuku samo za pri~inuvawe korist<br />
1458<br />
Vo taa i samo vo taa smisla go sfa}am stanovi{teto <strong>na</strong> Radbruh<br />
deka milosta mo`e da ima zada~a da ja istakne pravdata <strong>na</strong>sproti pozitivnoto<br />
pravo, a individualizira~kata celesoobraznost <strong>na</strong>sproti {ematizira<strong>na</strong>ta<br />
ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> pravdata. Taa mo`e da ima zada~a da gi re{i poi<strong>na</strong>ku odo{to vo<br />
presudata mo`nite antinomii vo ramkite <strong>na</strong> sekoj od tie elementi, da re~eme,<br />
materijalnoto pravo <strong>na</strong>sproti proces<strong>na</strong>at pravosilnost <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> pogre{<strong>na</strong><br />
presuda, pravi~nosta <strong>na</strong>sproti pravdata, op{to politi~kata celesoobraznost<br />
<strong>na</strong>sproti specifi~no krimi<strong>na</strong>lno-politi~ka celesoobraznost, da ja projavi<br />
mudrosta <strong>na</strong> dr`avata. Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, str. 201.<br />
773
<strong>na</strong> drug od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> poedinec ili od dr`avata poradi poseb<strong>na</strong>ta situacija<br />
vo koja se <strong>na</strong>o|a opredele<strong>na</strong> li~nost so opredeleni svojstva ili<br />
cela kategorija <strong>na</strong> takvi lica.<br />
So kategoriite milost i milosrdie <strong>na</strong>jmnogu operira{e hristijanskata<br />
religija. Pritoa, ne e daleku od visti<strong>na</strong>ta uveruvaweto deka,<br />
iako ne mu e tu|a qubovta i milosta, Stariot zavet domi<strong>na</strong>ntno gi istaknuva<br />
principite <strong>na</strong> pravda i odmazda, <strong>na</strong>sproti Noviot zavet vo koj<br />
preovladuvaat qubovta i milosrdieto. 1459 Taka vo Stariot zavet se<br />
veli: Gospod e milostiv i blag, spor <strong>na</strong> gnev, obilen vo qubov i visti<strong>na</strong>.<br />
(Psalm, 86:15). Nemu mu se mili onie koi se bojat od nego, koi se<br />
<strong>na</strong>devaat <strong>na</strong> negovata milost (Psalm, 147:11). Bez negovaat milost site<br />
usilbi se <strong>na</strong>prazni. Ako gospod ne go gradi domot, <strong>na</strong>prazno se trudat<br />
yidarite. Ako gospod ne go ~uva gradot, <strong>na</strong>prazno bdee stra`arot. Zaludno<br />
vi e da stanuvate pred zorata i da sedite dolgo vo no}ta, vie {to<br />
go jadete lebot <strong>na</strong> trudot. Toj im dava <strong>na</strong> svoite vozqubeni i vo son.<br />
(Psalm, 127). Me|utoa, bog nikomu ne mu e dol`en da mu poka`e blago<strong>na</strong>klonetost<br />
ili milost. "]e bidam milostiv komu {to sakam da bidam<br />
milostiv, }e mu se smilvam komu {to sakam da mu se smiluvam." (Izlez,<br />
33:19). 1460 Toa e onoj gospod koj iako se zakanuva so kaz<strong>na</strong> do treto i ~et-<br />
1459<br />
Vo Hristosovoto u~ewe pravdata nema nikakov siguren temel - taa<br />
e celosno otstraneta zaradi edno povisoko barawe: qubovta kon bli`niot.<br />
Zapovedta <strong>na</strong> qubov kon neprijatelot ne zapira ni pred neprijatelot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Zgora <strong>na</strong> toa, besedata <strong>na</strong> gorata bara neprotivewe <strong>na</strong> zloto, <strong>na</strong>dminuvawe<br />
<strong>na</strong> ne<strong>pravoto</strong> so poti{tenost. Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong> pava, Nolit, Beograd,<br />
1980, str. 270.<br />
1460<br />
Avgustin tvrdi deka bog od<strong>na</strong>pred predviduva se {to se slu~uva, no<br />
toa ne z<strong>na</strong>~i deka toa {to toj go predvidel se slu~uva bez izborot {to go<br />
pravi ~ovekovata volja. I pokraj faktot {to bog od<strong>na</strong>pred z<strong>na</strong>e {to }e izbere<br />
voljata, toa ne z<strong>na</strong>~i deka taa ne izbira precizira toj. No, spored negovaat teorija<br />
za predodredenosta, se {to postoi, pa i ~ovekovata volja, nu`no e vklu-<br />
~e<strong>na</strong> vo bo`estveniot plan za celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> svetot. Poradi toa, kakov i da e<br />
izborot {to go pravi voljata, toj pripa|a <strong>na</strong> bo`jata promisla koja toga{<br />
koga predviduva, vsu{nost, se opredeluva. Ako semo}ta <strong>na</strong> bo`jata milost i<br />
prethodi <strong>na</strong> sekoja zasluga, kako {to mislel Avgustin, toga{ vo kraj<strong>na</strong> smisla<br />
od bo`jata slobod<strong>na</strong> volja zavisi koj }e bide spasen, a koj prokol<strong>na</strong>t. Bo`jata<br />
milost ne ja dobiva sekoj ~ovek, tuku samo bo`jite izbranici... Avgustinovata<br />
teorija e direktno povrza<strong>na</strong> so hristijanskata ideja za sozdavaweto i so tolkuvaweto<br />
<strong>na</strong> istorijata. Od teorijata za sozdavaweto <strong>na</strong> svetot spored bibliskiot<br />
princip ex nihilo, Avgustin ja razvil teorijata deka svetskata istorija e<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> bo`jiot plan, a poradi toa istoriskiot proces e predopredelen...<br />
Celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> istorijata e ome|a<strong>na</strong>: <strong>na</strong> po~etokot so prvorobitniot grev<br />
<strong>na</strong> Adam i Eva, a <strong>na</strong> krajot so stra{niot sud. Se {to se slu~uva me|u po~etokot<br />
i krajot e opredeleno i vo funkcija <strong>na</strong> realizirawe <strong>na</strong> bo`jiot plan. Geo-<br />
774
vrto koleno vetuva milost i qubov <strong>na</strong> iljadnici generacii, pa taka negovoto<br />
~uvstvo za milost daleku go <strong>na</strong>dminuva ~uvstvoto <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>. Rabinskata<br />
literatura ja prodol`uva ovaa <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> misli i go zasilila<br />
nejzinoto z<strong>na</strong>~ewe..." Koga ~ovekot storil grev, spasen e ako ima dobri<br />
braniteli, no ako gi nema, nema da se spasi. Branitelite <strong>na</strong> ~ovekot se:<br />
pokajuvaweto (teshuvah) i dobrite dela. 1461 I ako 999 tvrdat deka e vinoven,<br />
a edno zboruva vo negova korist, }e bide spasen." Ili: "Toj {to }e<br />
stori ne{o (lo{o) i }e se pokae, ved<strong>na</strong>{ }e mu bide prosteno". Idejata<br />
za bo`joto prostuvawe e izraze<strong>na</strong> i vo gledi{teto za dvata bo`ji prestoli:<br />
edniot za pravda, vtoriot za milosrdie. 1462<br />
So milosta e vrzan blagoslovot. Blagoslov e dejstvie so koe se<br />
povikuva gospod (obi~no od tatkoto <strong>na</strong> semejstvoto) da ja izlie svojata<br />
milost vrz nekogo. Blagoslovot ja odreduva sudbi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nekogo, za{to<br />
ed<strong>na</strong>{ izre~en blagoslov ne mo`e da se otpovika (vidi: Bitie, 27).<br />
Osobeno delotvoren e blagoslovot od roditelite. Se blagoslovuva vo<br />
razni priliki: pri razdelba ili `enidba (Bitie, 24:60), koga se dobivaat<br />
podaroci, za ne~ija pomo{ (Bitie, 9:26), koga ne{to se saka ili<br />
se moli (Mateja 5:44) i sl.<br />
Milosta e i vo Noviot zavet. Bog im se protivi <strong>na</strong> gordelivite,<br />
a <strong>na</strong> poniznite im dava blagodet (milost, m.z.) (Prvo Petrovo poslanie,<br />
5:5). Milosta e podarok <strong>na</strong> svetiot duh koj <strong>na</strong> ~ovekot mu ovozmo-<br />
`uva da ja dostigne polnosta <strong>na</strong> `ivotot, da stane bogo~ovek, a so samoto<br />
toa i spasenie koe e kraj<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> ovozemniot `ivot. Milost ili<br />
blagodet e dobrodetel, dadeno dobro, daruvano dobro od boga. 1463 Slobod<strong>na</strong><br />
odluka <strong>na</strong> boga da im go <strong>na</strong>pravi dostapen patot <strong>na</strong> spasenieto <strong>na</strong><br />
lu|eto. Bog ne ni e ni{to dol`en. Bog ne e dol`en nikogo da spasi.<br />
^ovekot ne mo`e da bide tolku dobar samiot da zaslu`i prestoj vo rajot.<br />
1464 So bo`jata milost se pru`a dobrobit bez da se razgleduvaat zaslugite<br />
i poka`a<strong>na</strong>ta dobri<strong>na</strong>. Vo po{iroka smisla, blagodet se odnergieva<br />
Vera, Od somnevawe do vera - predgovor <strong>na</strong> deloto <strong>na</strong> Avgustin, Za bo-<br />
`jata dr`ava, Kultura, Skopje, 2008, str. 17-19 i 21.<br />
1461<br />
I vo Biblijata i vo Talmudot zborot c'daka z<strong>na</strong>~i: pravda, pravednost,<br />
no i milost, milosrdie.<br />
1462<br />
Fromm, E. Bit }ete kao Bog, Zagreb, 1989, str. 217.<br />
1463 Vo zapad<strong>na</strong>ta teologija za poimot bo`aja milost se koristi i<br />
zborot harizma.<br />
1464<br />
Op{topoz<strong>na</strong>to e deka gospod gi spasuva samo malubrojnite, a site<br />
osta<strong>na</strong>ti im gi prepu{ta <strong>na</strong> svojot neprijatel |avolot koj ve~no gi ma~i i <strong>na</strong>veduva<br />
da go prokolnuvaat svojot tvorec iako bile sozdadeni da ja po~uvstvuvaat<br />
negovata dobri<strong>na</strong> i pravednost. Ako e taka, ~umu im e verabata deka se }e<br />
bide obratno <strong>na</strong> onoj svet <strong>na</strong> onie koi ne veruvaat vo spasenieto, ili pak <strong>na</strong><br />
onie koi i pokraj toa {to veruvaat vo izvrtuvawe <strong>na</strong> ne{tata vo rajot, ako poradi<br />
otsustvo <strong>na</strong> bo`ja milost nema da bidat opfateni so spasenieto od stra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> Isus.<br />
775
suva <strong>na</strong> bo`jite darovi <strong>na</strong> ~ove{tvoto vklu~itelno i <strong>na</strong> sozdavaweto,<br />
`ivotot i spasenieto. Vo potes<strong>na</strong> smisla, milosta e sredstvo so koe<br />
lu|eto se izbavuvaat od prvobitniot grev i steknuvaat spasenie. Isus e<br />
toj spored kogo se ~istime od grevovite i se pomiruvame so boga. Imeno,<br />
edinstveno so grevovite lu|eto se oddale~uvaat od boga, a o~istuvaweto<br />
od niv ne se postignuva so <strong>na</strong>{ata doblest, tuku preku negovoto<br />
pomiluvawe, so negovata blagost, a ne preku <strong>na</strong>{ata mo}: za{to koja<br />
bilo doblest, kolku i da e taa sit<strong>na</strong>, a koja se <strong>na</strong>rekuva <strong>na</strong>{a, daruva<strong>na</strong><br />
ni e od negovata dobri<strong>na</strong>. Nie mnogu ne{ta bi si pripi{ale sebesi, dodeka<br />
sme vo ovaa materija, koga se do nejzinoto <strong>na</strong>pu{tawe ne bi `iveele<br />
vo prostuvawe. Zatoa vo posrednikot <strong>na</strong>m ni e daruva<strong>na</strong> milost...<br />
Po taa bo`ja milost, so koja go poka`a golemoto milosrdie kon <strong>na</strong>s,<br />
verata upravuva so <strong>na</strong>s vo ovoj `ivot, a po ovoj `ivot do <strong>na</strong>jpotpolnoto<br />
sovr{enstvo }e ne dovede samiot izgled <strong>na</strong> neizmerlivata visti<strong>na</strong>. 1465<br />
I taka kako {to preku eden prestap dojde osuduvawe <strong>na</strong> site<br />
lu|e, taka i preku edno pravedno delo dojde za site lu|e opravdanieto<br />
{to donesuva `ivot, za{to kako {to so neposlu{nosta <strong>na</strong> edn ~ovek<br />
(Adam, m.z.) mnozi<strong>na</strong> sta<strong>na</strong>a gre{nici, taka i so poslu{nosta <strong>na</strong> eden<br />
(Isus, m.z.) mozi<strong>na</strong> }e sta<strong>na</strong>t pravedni. A pokraj toa Zakonot dojde za da<br />
se zgolemi porestapuvaweto, no kade {to grevot se zgolemi, tamu blagodetta<br />
se izlea preizobilno, i kako {to grevot caruva{e vo smrtta,<br />
taka i blagodetta }e caruva preku pravdata za ve~en `ivot preku <strong>na</strong>{-<br />
iot gospod Isus Hristos (Poslanie do Rimjanite, 5:18-21). Ako e Hristos<br />
vo vas, toga{ teloto e mrtvo zaradi grevot, a duhot e `iv zaradi<br />
pravdata (Poslanie do Rimjanite, 8:10).<br />
Milosrdieto e nekoe so~uvstvo so tu|ata nesre}a i vo <strong>na</strong>{eto<br />
srce koe ne goni da pomogneme onolku kolku {to mo`eme. Vo ova smisla<br />
Novito zavet predupreduva: Vnimavajte da ne ja vr{ite svojata pravda<br />
pred lu|eto za da ve vidat tie, i<strong>na</strong>ku nemate <strong>na</strong>grada od va{iot tatko<br />
koj e vo nebesata. Z<strong>na</strong>~i, koga dava{ milosti<strong>na</strong>, ne trubi pred sebe<br />
kako {to pravat licemerite po si<strong>na</strong>gogite i po ulicite za da gi falat<br />
lu|eto. Visti<strong>na</strong> vi velam ja primile svojata <strong>na</strong>grada. A ti koga dava{<br />
milosti<strong>na</strong> neka ne ti z<strong>na</strong>e levicata, {to ti pravi desnicata, za da bite<br />
tvojata milosti<strong>na</strong> vo tajnost i tvojot tatko koj gleda vo tajnost, }e te<br />
<strong>na</strong>gradi javno (Matej, 6:1-4). Toa e milost {to mo`e da se dade <strong>na</strong> ~ovek<br />
<strong>na</strong> ~ovek za koja se zboruva i vo Isusovata prikaz<strong>na</strong> za dobriot Samarjanec.<br />
Na pra{aweto <strong>na</strong> eden u~itel <strong>na</strong> Zakonot, {to treba da <strong>na</strong>pravi<br />
za da <strong>na</strong>sledi ve~en `ivot, Isus mu odgovoril: Kako {to e <strong>na</strong>pi{ano vo<br />
Zakonot - qubi go gospoda svojot bog so seto svoe srce i so seta svoja<br />
du{a i so seta svoja sila i so siot svoj um i svojot bli`en kako sebesi.<br />
A <strong>na</strong> pra{aweto: Koj e moj bli`en? Isus mu odgovori: Eden ~ovek sleguva{e<br />
od Erusalim vo Erihon i <strong>na</strong>leta <strong>na</strong> razojnici koi go soblekoa i<br />
go ranija, go ostavija polumrtov i si otidoa Slu~ano po istiot pat<br />
776<br />
1465<br />
Avgustin, Za bo`jata dr`ava, Kultura, Skopje, 2008,
sleguva{e eden sve{tenik i koga go vide si zami<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugata stra<strong>na</strong>.<br />
Isto taka i eden levit koga dojde tamu i koga vide - si zami<strong>na</strong> <strong>na</strong> drugata<br />
stra<strong>na</strong>. A eden patnik Samarjanec dojde do nego i koga go vide se so-<br />
`ali. Mu se pribli`i, mu gi polea ranite so maslo i vino i mu gi prevrza.<br />
Potoa go ka~i <strong>na</strong> svoeto dobi~e, go odnese vo gostilnicata i se<br />
pogri`i za nego. Utredenta izvadi dva di<strong>na</strong>ri i mu gi dade <strong>na</strong> gostilni~arot<br />
i re~e: Pogri`i se za nego i ako potro{i{ ne{to pove}e, }e<br />
ti platam <strong>na</strong> vra}awe. [to misli{ koj od tie trojca mu be{e bli`en<br />
<strong>na</strong> onoj koj popad<strong>na</strong> srede razbojnicite. ^ovekot re~e: Onoj koj mu uka-<br />
`a milost, a Isus mu odgovi: Odi i ti pravi taka. (Luka, 10:25-37). Prikaz<strong>na</strong>ta,<br />
vsu{nost, govori kako eden tu|inec (neprijatel) mo`e da bide<br />
bli`en i milosrden (da pomogne vo nevolja), <strong>na</strong>mesto onoj za koj se veruva<br />
i o~ekuva deka e toa (sve{tenikot i levitot). Vrz temelite <strong>na</strong> ova<br />
prikaz<strong>na</strong> se poka`uva kako mo`e da se <strong>na</strong>dmine sopstveniot rasizam i<br />
<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lizam, da se bara pravda i da se pru`a pomo{ <strong>na</strong> onie koi se vo<br />
nevolja bez ogled <strong>na</strong> grupata <strong>na</strong> koja i pripa|aat. So prikaz<strong>na</strong>ta se prika`uva<br />
milost prime<strong>na</strong> od neo~ekuvan izvor.<br />
Fakt e me|utoa deka svedo{tva za toa deka pravdata i milosta<br />
ne se edno te isto ima vo Stariot zavet. Za toa se govori vo Knigata za<br />
Jon - Jon e praveden, no ne i milostiv, a bog i praveden (spor <strong>na</strong> gnev) i<br />
bogat so milosrdie (se so`aluva <strong>na</strong> nesre}ata). Spored prikaz<strong>na</strong>ta gospod<br />
go ispratil Jon vo Niniva da go prore~e uni{tuvaweto <strong>na</strong> gradot<br />
koe }e se slu~i za ~etirieset de<strong>na</strong> poradi zlobata <strong>na</strong> negovite gra|ani.<br />
Me|utoa, koga toa go ~ul kralot ved<strong>na</strong>{ se pokajal, a istoto toa so post<br />
i oblekuvawe vo vre}i{ta, go storile i gra|anite. Bog vide deka se<br />
odvratija od nivniot lo{ pat i se so`ali zaradi nesre}ata so koja im<br />
se be{e zakanil da ja <strong>na</strong>pravi i ne ja <strong>na</strong>pravi (Kniga za prorok Jo<strong>na</strong>,<br />
3:10). Na toa se <strong>na</strong>luti Jon i vo blizi<strong>na</strong> <strong>na</strong> gradot si <strong>na</strong>pravi koliba<br />
kade osta<strong>na</strong> za da vidi {to }e se slu~i so gradot. A gospod opredeli<br />
ed<strong>na</strong> tikva da se izdigne <strong>na</strong>d nego i da mu <strong>na</strong>pravi senka <strong>na</strong> {to Jon mnogu<br />
se izraduva. No utredenta gospod <strong>na</strong>redi tikvata da se isu{i, pa Jon<br />
povtorno do smrt se <strong>na</strong>luti. Toga{ gospod mu re~e: Tebe ti e `al za tikvata<br />
okolu koja ne se trude{e nitu <strong>na</strong>pravi da izraste, tuku vo ed<strong>na</strong><br />
no} nik<strong>na</strong> i vo ed<strong>na</strong> no} se isu{i. A mene da ne mi e `al za Ninivija,<br />
golem grad vo kogo ima 120.000 lu|e, koi ne z<strong>na</strong>at da ja razlikuvaat des<strong>na</strong>ta<br />
raka od levata, a pokraj toa i mnogu `ivotni. (4:1-10).<br />
Kako i da e, duri i hristijanstvoto mora da priz<strong>na</strong>e deka pravda<br />
e da se kazni za grev, milost e da se prosti za grev. Pravdata i milosta<br />
ne odat zaedno: xabe e nekogo da kazni{ ako istovremeno mu prosti{.<br />
Dosega zboruvavme za komutativ<strong>na</strong>ta pravda vis-a-vis milosta. Na<br />
komutativ<strong>na</strong> pravda (odnos <strong>na</strong> gra|anite me|usebno) ne i e va`<strong>na</strong> moralnosta,<br />
odnosno nemoralnosta <strong>na</strong> licata (vo odnosot). Taa e od poslab<br />
kvalitet od distributiv<strong>na</strong>ta pravda - pravednost i taa pretpostavuva<br />
ramnopravni, ed<strong>na</strong>kvi lica (vo odnosot). Ova pravda gi poramnuva ili<br />
isprava need<strong>na</strong>kvostite koi se pojavuvaat vo delovnite i dru|i dobrov-<br />
777
olni ili nedobrovolni odnosi me|u poedincite. Dobrovolni se obligacionite<br />
odnosi <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>ti po sopstve<strong>na</strong> volja (kupoproda`ba, zalog).<br />
Nedobrovolni se onie koi <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le od nekoj gra|anski ili krivi~en<br />
delikt. Osnov<strong>na</strong> cel <strong>na</strong> ovaa pravda e otstranuvawe <strong>na</strong> nepravdata i vospostavuvawe<br />
pravda so poravnuvawe, odnosno ized<strong>na</strong>~uvawe. Toa se<br />
postignuva so vra}awe vo porane{<strong>na</strong> sostojba, <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta ili<br />
so kaz<strong>na</strong>. Najkusa definicija <strong>na</strong> komutativ<strong>na</strong>ta pravda e pamti pa vrati.<br />
Pritoa, su{ti<strong>na</strong>ta e vrz delot "vrati," a delot "pamti" uka`uva<br />
samo <strong>na</strong> toa deka pravdata ne mora da bide brza, tuku <strong>na</strong>protiv deka <strong>na</strong>j-<br />
~esto e spora: va`no e da ne se zaboravi <strong>na</strong>pravenoto dobro ili zlo da<br />
se vozvrati.<br />
Komutativ<strong>na</strong>ta (ized<strong>na</strong>~uva~ka) pravda<br />
ne pravi razlika me|u licata (site se ed<strong>na</strong>kvi pred zakonot) spored<br />
aritmeti~ka proporcija: 2 e premalku, 8 e premnogu, 5 e sredi<strong>na</strong>.<br />
kaj lica<br />
A = B<br />
se ized<strong>na</strong>~uva<br />
{teta/dobivka<br />
kaj dogovodi (pr. kupoproda`ba - za site ista ce<strong>na</strong>, kaj<br />
krivi~ni dela - za site ista kaz<strong>na</strong>)<br />
Kaj komutati<strong>na</strong>ta pravda pravednoto se sostoi vo toa sudijata<br />
da ja ized<strong>na</strong>~i <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>tata {teta/dobivka (pravedno da odlu~i: 1. koja<br />
stra<strong>na</strong> zaslu`uva o{teta, i 2. dali obinetiot zaslu`uva kaz<strong>na</strong>)<br />
Za komutativ<strong>na</strong>ta pravda govori odredbata od ~l. 9. st. 2 od Ustavot<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
2. Dosega ka`a<strong>na</strong>to me|utoa ne va`i i za distributiv<strong>na</strong>tapravda.<br />
1466<br />
Distributiv<strong>na</strong>ta (rasperedeluva~ka) pravda<br />
pravi razlika me|u licata (subjektite).<br />
<strong>na</strong> lica<br />
A = B<br />
stvari, pari, dobra,<br />
po~esti<br />
EDNAKVO NA EDNAKVITE<br />
egalitar<strong>na</strong> raspredelba -<br />
<strong>na</strong> lica<br />
C = D<br />
stvari, pari, dobra,<br />
po~esti<br />
EDNAKVO NA EDNAKVITE<br />
egalitar<strong>na</strong> raspredelba -<br />
1466<br />
Hristijanskoto u~ewe go oblikuva o<strong>na</strong> izvorno distributivno pravilo:<br />
"Podaj mu go <strong>na</strong> Carot carevoto, <strong>na</strong> boga bo`joto." (Matej, 22:21).<br />
778
site zaslu`uvaat isto<br />
zabraneta diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
site zaslu`uvaat isto<br />
zabraneta diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
<strong>na</strong> lica<br />
A < C<br />
B < D<br />
NEEDNAKVO NA NEEDNAKVITE<br />
neegalitar<strong>na</strong> raspredelba - razli~ni lica od opredeleni<br />
pri~ini zaslu`uvaat pove}e ili pomalku<br />
- spored statsus/po~esti (istak<strong>na</strong>t <strong>na</strong>u~nik, muzi~ar...)<br />
- spored stek<strong>na</strong>ta polo`ba (<strong>na</strong>sledstvo...)<br />
- spored potrebi (deca, starci, invalidi, bolni...)<br />
- spored zasluga vo potes<strong>na</strong> smisla (pridones, u~inok)<br />
dozvole<strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
Kaj distributiv<strong>na</strong>ta pravda pravednoto se sostoi vo toa dr`avata<br />
da raspredeli dobro (1. prava, 2. mo}, 3. materijalni dobra) i zlo<br />
(obvrski i kazni) - ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite ili need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite.<br />
1467 Za distributiv<strong>na</strong>ta pravda odlu~uva dr`avata preku Sobranieto<br />
(sozdava pravda preku ustav i zakon) i Vladata (sozdava pravda preku<br />
ukazi i odluki).<br />
Za distributiv<strong>na</strong>ta pravda govori odredbata od ~l. 9. st. 1 od<br />
Ustavot <strong>na</strong> Republika Mekedonija.<br />
Spored distributiv<strong>na</strong> pravda (odnos <strong>na</strong> dr`avata kon gra|anite)<br />
postoi eden povisok subjekt (<strong>na</strong> primer, dr`avata) koj <strong>na</strong> pot~inetite<br />
subjekti, spored od<strong>na</strong>pred utvrdeni kriteriumi im raspredeluva<br />
prava i obvrski. Taa pretpostavuva need<strong>na</strong>kvi lu|e, odnosno praviloto<br />
need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite, a ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite i od need<strong>na</strong>kvite need<strong>na</strong>kvo,<br />
a od ed<strong>na</strong>kvite ed<strong>na</strong>kvo. Se odnesuva <strong>na</strong> raspredelba <strong>na</strong> dobivka<br />
i pogodnosti, prava i dol`nosti, porezi i tovari, dobra i mo`nos-<br />
1467<br />
Koga postoi odnos <strong>na</strong> delovite kon celi<strong>na</strong>ta (gra|anite kon dr`avata)<br />
stanuva zbor za op{ta ili zakonska pravda, koga postoi odnos <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta<br />
kon delovite (dr`avata kon gra|anite) - distributiv<strong>na</strong> pravda, i koga postoi<br />
odnos me|u samite delovi - komutativ<strong>na</strong> pravda.<br />
779
ti za nivno steknuvawe. 1468 Stanuva zbor za o<strong>na</strong> {to kako zaedni~ko dobro<br />
im pripa|a <strong>na</strong> site, me|utoa spored nekoe merilo e delivo me|u<br />
pripadnicite <strong>na</strong> dr`avata.<br />
Distributiv<strong>na</strong>ta pravda ne podle`i <strong>na</strong> merila, tuku <strong>na</strong> kolektivni<br />
~uvstva, <strong>na</strong> slobod<strong>na</strong> procenka koja e arbitrer<strong>na</strong> ili koja se zasnova<br />
vrz odredeno nivo <strong>na</strong> dostig<strong>na</strong>tiot razvoj <strong>na</strong> civiliziranite demokratski<br />
socijalni vrednosti. Me|utoa, ottamu {to se raboti za otsustvo<br />
<strong>na</strong> precizni kriteriumi za nejzinoto utvrduvawe, distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda mo`e slobodno da se definira <strong>na</strong> sledniov <strong>na</strong>~in - pravda e<br />
toa {to mu se dopa|a <strong>na</strong> mnozinstvoto. 1469 Taa pravda e `elba (ideal) da<br />
se meri bilo dol`i<strong>na</strong>, viso~i<strong>na</strong>, dlabo~i<strong>na</strong>, te`i<strong>na</strong> i {to i da e drugo<br />
bez nikakvi sredstva za taa <strong>na</strong>me<strong>na</strong>, da se odreduva {to e toplo i ladno<br />
bez termometar, da vospostavi ramnote`a bez tegovi, da se nivelira<br />
ramni<strong>na</strong> bez libela. Taa e `elba da se iz<strong>na</strong>jdat relaciite <strong>na</strong> dobroto i<br />
zloto vo ne{tata {to im se z<strong>na</strong>~ajni <strong>na</strong> lu|eto vrz osnova <strong>na</strong> momentnite<br />
stavovi <strong>na</strong> onie koi se vo pozicija, koi imaat mo} da ja vr{at procenka<br />
<strong>na</strong> vrednostite, ili poprecizno koi imaat milost da dozvolat, da<br />
popu{tat, da podadat, da se otka`at od o<strong>na</strong> {to go imaat pove}e vo korist<br />
<strong>na</strong> onie {to imaat pomalku, da prifatat del od tovarot <strong>na</strong> preoptovarenite,<br />
da gi oles<strong>na</strong>t ma}ite <strong>na</strong> nemo}nite, itn. itn. Pritoa, i<br />
ovaa pravda podrazbira subjekti {to ja vr{at istata - deliteli <strong>na</strong><br />
pravdata. Toa se takvi subjeti koi treba ed<strong>na</strong>kvo da odreduvaat merki<br />
bez instrumenti i vrednosti bez kriteriumi. Mo`e li od oko da se<br />
odmeri visi<strong>na</strong>. Sekako deka mo`e. Ostanuva me|utoa, problemot {to<br />
sekoe oko gleda razli~no. A toa e osobeno slu~aj koga od oko se ce<strong>na</strong>t<br />
moralni vrednosti i prava <strong>na</strong> ~ovekot. Ottamu za pravdata ima onolku<br />
razli~ni mislewa kolku {to ima i misliteli.<br />
Nikoga{ ne postoelo nekoe univerzalno sredstvo za razme<strong>na</strong><br />
(postojat nekoi raboti koi parite ne mo`at da gi kupat)... Nikoga{ ne<br />
postoelo edno edinstveno mesto za odlu~uvawe od koe se upravuvalo so<br />
site raspredelbi, nitu eden edinstven zbir <strong>na</strong> u~esnici koj gi donesuval<br />
odlukite... Nikoga{ ne postoel eden edinstven kriterium ili<br />
prost zbir <strong>na</strong> me|usebno povrzani merila za site raspredelbi. Zasluga,<br />
1470 sposobnost, ra|awe i krv, prijatelstvo, potreba, 1471 slobod<strong>na</strong> ra-<br />
1468 Idejata <strong>na</strong> pravda go potencira z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> op{toto dobro (bonum<br />
commune) kako edno od osnovnite vrednosti <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> distriburiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda e spravedliva raspredelba <strong>na</strong> op{tite op{testveni dobra.<br />
Tie mo`at da mu pripa|aat <strong>na</strong> svetot <strong>na</strong> materijalnite vrednosti (pravo <strong>na</strong><br />
sopstvenost vrz nedvi`nosti, sredstva za proizvodrstvo, sredstva za `ivot),<br />
ili <strong>na</strong> svetot <strong>na</strong> duhovnite, kulturni vrednosti (pristap do obrazovanieto,<br />
kulturata, itn.)! Kambovski, V. op. cit. 2010, str. 251.<br />
1469<br />
Vidi: Jering, str. 72. Poi<strong>na</strong>ku, Trazimah - o<strong>na</strong> {to mu se dopa|a <strong>na</strong><br />
posilniot.<br />
1470<br />
Pove}e Volcer, M. Podru~ja pravde, Filip Vi{nji}, Beograd, str. 50-52.<br />
780
zme<strong>na</strong>, 1472 poli~i~ka opredelenost, demokratsko odlu~uvawe: sekoj od<br />
ovie kriteriumi imal svoe mesto zaedno so mnogu drugi, bile te{ko<br />
usoglaslivi, gi priz<strong>na</strong>vale konkurentski grupi, se me~ale edni so drugi.<br />
1473 Kaj distrinutiv<strong>na</strong>ta pravda istorijata poka`uva celukup<strong>na</strong> lepeza<br />
<strong>na</strong> poredoci i ideologii. Me|utoa, prviot <strong>na</strong>gon <strong>na</strong> filozofijata e<br />
da mu odoli <strong>na</strong> istorijata, <strong>na</strong> pojavniot svet i da traga po nekoe edinstvo<br />
koe mu le`i vo osnovata: za nekoj kratok spisok <strong>na</strong> osnovni dobra<br />
brzo svedeni <strong>na</strong> edno edinstveno dobro, za edinstven distributiven<br />
kriterium, ili me|usebno povrzan zbir <strong>na</strong> merila, a i samiot filozof,<br />
barem simboli~ki stoi <strong>na</strong> edno edinstveno mesto <strong>na</strong> odlu~uvawe. 1474<br />
Pravdata e ~ove~ka tvorba i neuverlivo e deka mo`e da se vr{i<br />
samo <strong>na</strong> eden <strong>na</strong>~in. 1475 Vakvite standardni filozofski pretpostavki,<br />
spored Volcer, treba da se dovedat vo somnenie. Pra{awata koi go <strong>na</strong>metnuva<br />
teorijata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta pravda dopu{taat redica odgovori<br />
i vo ramkite <strong>na</strong> taa niza ima mesto za kulturnite raznovidnosti i<br />
za politi~kiot izbor. Toa ne e samo rabota <strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> nekoe edinstveno<br />
<strong>na</strong>~elo ili zbir <strong>na</strong> <strong>na</strong>~ela vo razli~ni istoriski situacii. Nikoj<br />
ne negira deka postoi redica od moralno dopu{teni primeni. No,<br />
Volcer saka da doka`e i pove}e od toa: deka razli~nite op{testveni<br />
dobra treba da se rapredeluvaat od razli~ni pri~ini vo soglasnost so<br />
razli~ni proceduri od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> razli~ni u~esnici i deka site ovie<br />
razliki proizleguvaat od razli~ni razbirawa <strong>na</strong> samite op{testveni<br />
dobra - koi se neizbe`en proizvod <strong>na</strong> istoriskiot i kulturniot pluralizam.<br />
1476<br />
1471<br />
Pove}e Ibid, str. 52-54.<br />
1472<br />
Vidi: Ibid, str. 48-49.<br />
1473<br />
Ibid, str. 27.<br />
1474<br />
Ibid, str. 26-27<br />
1475<br />
Najdlabokata pretpostavka <strong>na</strong> <strong>na</strong>jgolemiot broj filozofi koi pi-<br />
{uvale za pravdata, od Platon pa <strong>na</strong>tamu, e deka postoi eden i samo eden distributiven<br />
sistem koj filozofijata mo`e ispravno da go opfati. Ibid, str. 27.<br />
1476<br />
Ova e osnovniot odgovor <strong>na</strong> Volver <strong>na</strong> stavovite <strong>na</strong> Rols. Denes,<br />
veli Volcer, takviot sistem obi~no se opi{uva kako onoj koj idealno racio<strong>na</strong>lni<br />
poedinci bi go izbrale koga bi bile prisileni nepristrasno da izbiraat<br />
ne z<strong>na</strong>ej}i ni{to za svojata sopstve<strong>na</strong> polo`ba, spre~eni da postavat posebni<br />
barawa, soo~eni so nekoj apstrakten zbir <strong>na</strong> dobra. Ako ovie ograni~uvawa<br />
<strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewata i barawata se prikladno razvieni i ako dobrata se umesno<br />
definirani, verojatno e to~no deka mo`e da se izvle~e eden edinstven zaklu-<br />
~ok. Racio<strong>na</strong>lnite poedinci ograni~eni <strong>na</strong> ovoj ili <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong>~in }e izberat<br />
eden i samo eden distributiven sistem. Me|utoa, silata <strong>na</strong> toj edinstven zaklu~ok<br />
ne mo`e lesno da se izmeri. Sigurno e neizvesno deka tie isti poedinci<br />
- koga bi bile pretvoreni vo obi~ni lu|e, so cvrsto ~uvstvo <strong>na</strong> sopstveniot<br />
identitet, so sopstveni dobra vo svoi race, vpleteni vo sekojdnevnite te{kotii<br />
- bi go povtorile svojot hipoteti~ki izbor ili duri i bi go prepoz<strong>na</strong>le<br />
781
IV. FUNKCIJA NA PRAVDATA<br />
Napred iznesoveme pove}e definicii za pravdata so koi <strong>na</strong>stojuvame<br />
da gi da ja istakneme nejzi<strong>na</strong>ta su{ti<strong>na</strong> soglasno obele`ajata,<br />
odnosno elementite {to pretstavuvaat nejzini sostavni elementi.<br />
Sledej}i ja taa ideja, opredelivme i definicija <strong>na</strong> pravdata so ogled<br />
<strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta cel. Pravdata e sistem <strong>na</strong> normi <strong>na</strong> odnesuvawe zasnovani<br />
vrz mo}ta <strong>na</strong> pove}e avtoriteti: religijata (gospod), moralot (sovesta)<br />
i <strong>pravoto</strong> (dr`avata), sozdadeni (izmisleni od ~ovekovata fantazija)<br />
so cel da se izmolat ili <strong>na</strong>vedat (<strong>na</strong>teraat) posilnite i pobrojnite da<br />
zamislat i prifatat celos<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost so poslabite i pomalku brojnite,<br />
zaradi ovozmo`uvawe <strong>na</strong> idealen (sovr{en) zaedni~ki `ivot<br />
me|u lu|eto. Potreba za pravda = potreba za zaedni~ki `ivot me|u lu|eto.<br />
Pravdata ovozmo`uva sigurnost <strong>na</strong> li~nosta deka postojat institucii<br />
koi mo`at da i pomog<strong>na</strong>t da go dobie (ostvari, izdejstvuva) o<strong>na</strong><br />
{to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go zaslu`uva (a, ne o<strong>na</strong> {to i sleduva). Celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
e pravdata, op{to dobro, kolektivniot interes.<br />
Vo ovaa smisla se izjasnuva{e i Jering, koj <strong>na</strong>jprvo go postavuva<br />
pra{aweto: Za {to slu`i pravdata? I veli: So pomo{ <strong>na</strong> ova pra{awe<br />
vo pravdata ve}e vnesovme ne{to {to od<strong>na</strong>pred ne e izvesno, imeno<br />
cel. So toa ja proglasivme za ~ove~ka ustanova koja ja sozdalo op{testvoto<br />
zaradi opredeleni celi. Me|utoa, sekako deka bi bilo mo`no<br />
pravdata, isto kako i radosta i bolkata vo sebe da vklu~uvaat samo<br />
izvesen psiholo{ki fenomen, pri{to ~ovek bi mu se otpovikuval samo<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>gonot koj prirodata go vsadila vo nego. Zo{to nie se raduvame i<br />
se <strong>na</strong>ta`uvame, za{to se smeeme ili pla~eme? Prirodata taka ne ustroila.<br />
Zo{to sme pravedni. [to ne spre~uva ovde da dademe ist odgovor?<br />
Toa bi bila <strong>na</strong>tivisti~ka teorija vo poseb<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> prakako<br />
svoj. Problemot ne e ({to e i <strong>na</strong>jva`no) vo partikularnite interesi za<br />
koi filozofite sekoga{ pretpostavuvale deka mo`at bez problem t.e. nesporno<br />
da go stavat <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>. Obi~nnite lu|e, isto taka, mo`at toa da go storat,<br />
da re~eme, zaradi javen interes. Pogolem e so partikularizmot <strong>na</strong> istorijata,<br />
kulturata i ~lenstvoto. Duri i ako mu se privrzani <strong>na</strong> nepristrasnosta, pra-<br />
{awata koi verojatno }e se pojavat vo glavite <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> nekoja politi-<br />
~ka zaednica ne e: "[to bi izbrale racio<strong>na</strong>lnite poedinci pri voop{teni<br />
uslovi od takov i takov vid." Tuku, pobrgu deka toa }e da e pra{aweto: "[to<br />
bi izbrale poedincite koi <strong>na</strong>likuvat <strong>na</strong> <strong>na</strong>s, koi se vo ista polo`ba, koi ja<br />
spodeluvaat istata kultura i re{ile i <strong>na</strong>tamu da ja spodeluvaat." A ova e pra-<br />
{aweto koe ved<strong>na</strong>{ se pretvora vo slednoto: "Kakvi izbori ve}e sme <strong>na</strong>pravile<br />
vo tekot <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot zaedni~ki `ivot. Koi sfa}awa nie (<strong>na</strong>visti<strong>na</strong>) gi spodeluvame.<br />
Volcer, M. op. cit. str. 28-29.<br />
782
vednosta, dosledniot <strong>na</strong>tivist toa pra{awe ednostavno bi go sim<strong>na</strong>l<br />
od dneven red so pretpostavkata za poseben <strong>na</strong>gon za pravda. 1477<br />
Ne e potrebno da se potro{i mnogu razmisluvawe pa da se uverime<br />
vo neto~osta <strong>na</strong> ovaa pretpostavka. Koga taa bi bila to~<strong>na</strong>, pravdata<br />
kako i radosta i bolkata, kako i smeeweto i pla~eweto, bi bila<br />
sosema prepu{te<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>gonot <strong>na</strong> individuata. Me|utoa toa ne e slu~aj.<br />
Pravdata pretstavuva socijal<strong>na</strong> ustanova, taa <strong>na</strong> poedinecot mu propi-<br />
{uva izvesen <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> odnesuvawe kon koj mora da se pridr`uva duri i<br />
koga sosema bi mu nedostasuvalo du{evno raspolo`enie ili sklonost<br />
ili onoj pretpostaven <strong>na</strong>gon za pravda, taa vo ovoj pogled stoi vo istiot<br />
red so <strong>pravoto</strong>. Site socijalni ustanovi, sozdadeni i obezbedeni so<br />
odredeni pravila se celni tvorbi. Makar {to pri nivnoto sozdavawe<br />
(se u{te ne z<strong>na</strong>m kolku toa mo`e da mu se stavi <strong>na</strong> smetka <strong>na</strong> ~ovekoviot<br />
bo`em vroden <strong>na</strong>gon da go pravi o<strong>na</strong> {to e dobro, a {to jas apsolutno<br />
go negiram), op{testvoto toj <strong>na</strong>gon go zelo vo svoja slu`ba, go vpreg<strong>na</strong>lo<br />
vo jaremot <strong>na</strong> celta, isto o<strong>na</strong>ka kako i kowot za koj ~ovekot sekako<br />
isto taka mu e blagodan <strong>na</strong> prirodata, i kako {to kaj ova taa okolnost<br />
ne ne odvra}a da go postavime pra{aweto: za {to toj slu`i, taka<br />
ni uka`uvaweto <strong>na</strong> prirodata, duri i koga bi bilo zasnovano, ne mo`e<br />
da ne popre~i istoto pra{awe da go postavime i vo odnos <strong>na</strong> pravdata.<br />
Pra{aweto za celta kaj nea bi bilo isklu~eno samo koga op{testvoto<br />
bi ja prepu{tilo celosno <strong>na</strong> individualniot <strong>na</strong>gon: okolnosta {to toa<br />
ne e storeno doka`uva deka ja smeta za nu`<strong>na</strong> i so toa pra{aweto za<br />
toa "zo{to," t.e. za socijal<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> pravdata ne samo {to sta<strong>na</strong>lo<br />
opravdano, tuku i neotstranlivo. 1478<br />
1477<br />
Na pra{aweto za potekloto <strong>na</strong> moralnoto ~uvstvo, ed<strong>na</strong> teorija<br />
koja e stara kolku i <strong>na</strong>u~noto mislewe i koja se odr`ala od vremeto <strong>na</strong> gr~kite<br />
filozofi se do dene{ni vremiwa, odgovara deka moralnoto ~uvstvo <strong>na</strong> ~ovekot<br />
mu e vrodeno, prirodata (bog) mu go vnela vo srceto. Vo soglasnost so toa<br />
ovaa teorija ja oz<strong>na</strong>~uvam kako <strong>na</strong>tivisti~ka. Branitelite <strong>na</strong> ovaa teorija zaemno<br />
se razlikuvaat samo po toa {to edni <strong>na</strong>vodniot podarok <strong>na</strong> prirodata go<br />
ograni~uvaat samo <strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta mo} <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>vaweto (formalisti~ki<strong>na</strong>tivisti~ka<br />
teorija). Kako {to ~ovek <strong>na</strong>jprvin mora da se poslu`i so svoite<br />
o~i za vo sebe da go vnese pogledot <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{niot svet, taka mora da se<br />
poslu`i i so spome<strong>na</strong>tata mo} za soz<strong>na</strong>vawe za da gi stekne svoite moralni pogledi.<br />
Edno drugo gledi{te (supstancijalno-<strong>na</strong>tivisti~ka teorija) podarokot<br />
<strong>na</strong> prirodata go rastegnuva <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ova ~uvstvo, taka {to spored<br />
nego fundamentalnite normi za moralnoto postapuvawe <strong>na</strong> ~ovekot mu se vrodeni<br />
isto kako i logi~kite zakoni <strong>na</strong> negovoto mislewe. Jas od svoja stra<strong>na</strong>,<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>tivisti~kata teorija mu go sprotivstavuvam svojata istoriska. Ibid, str.<br />
305.<br />
1478<br />
Vo ovie razmisluvawa <strong>na</strong> Jering za fenomenot <strong>na</strong> qubeznosta, smetavme<br />
deka e dovolno poimot u~tivost da go zamenime so poimot pravda, a da ne<br />
783
Ottamu, socijal<strong>na</strong>ta funkcija <strong>na</strong> pravdata vo osnova kako i kaj<br />
pristojnosta i u~tivosta e vo u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> me|u~ove~kite odnosi,<br />
"vo {to pogolemo u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> me|usebnite dopiri <strong>na</strong> ~ovek so ~ovek,<br />
vo toa dru`eweto so drugite da ni go <strong>na</strong>pravi poprivle~no, poprijatno<br />
i popo`elno. 1479 Nakratko, pravdata e op{testveno koris<strong>na</strong> od<br />
lu|eto sozdade<strong>na</strong> vrednost. Pritoa, treba da se ima merilo za ne{to<br />
{to trajno e korisno za op{testvoto. Vo prieme<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> korisnosta za<br />
op{testvoto treba da se ima predvid i obzirot kon celi<strong>na</strong>ta. Ottamu,<br />
op{testveno korisno e samo {to mu koristi <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta. U<strong>na</strong>preduvaweto<br />
<strong>na</strong> blagosostojbata <strong>na</strong> eden del <strong>na</strong> {teta <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta e ed<strong>na</strong>kva<br />
gre{ka kako i o<strong>na</strong>a koga se te`nee kon korist momental<strong>na</strong> korist <strong>na</strong><br />
{teta <strong>na</strong> traj<strong>na</strong>ta korist. Ottamu, priviligiraweto samo <strong>na</strong> eden del<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>selenieto, <strong>na</strong> eden edinstven stale` ili nekoja profesija od op{-<br />
testveno stanovi{te e dopu{teno samo toga{ koga toa mu odgovara <strong>na</strong><br />
interesot <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta: toga{ toa ne samo {to e dopu{teno, tuku i se<br />
<strong>na</strong>lo`uva. Ovde razvie<strong>na</strong>ta smisla za korisno e o<strong>na</strong>a koja ja imame<br />
predvid koga za oz<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ata teorija <strong>na</strong> moralnosta go izbirame<br />
izrazot op{testven utilitarizam. Korisnoto vo ovaa smisla se<br />
poklopuva so gledi{teto za `ivotnite uslovi <strong>na</strong> o{testvoto. Samo<br />
o<strong>na</strong> {to mu e korisno <strong>na</strong> celoto op{testvo i samo o<strong>na</strong> {to trajno mu e<br />
korisno mo`e da se pofali deka <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go u<strong>na</strong>preduva op{testvoto<br />
i deka mu koristi, t.e. deka mu odgovara <strong>na</strong> negovite `ivotni uslovi i<br />
mo`e da bara da bide formulirano kako prav<strong>na</strong> ili op{testve<strong>na</strong><br />
norma. Samo toa {to mo`e da se legitimira kako takvo go zaslu`uva<br />
predikatot moralno, t.e. op{testveno korisno vo ovaa smisla. So toa<br />
ne samo {to ja imenuvavme kraj<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> moralnosta, tuku istovremeno<br />
i dojdovme do merilo so koe }e gi procenuvame privremenite uredbi<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast kako i normite (zakonite) koja taa trajno gi<br />
postavuva, a isto taka i op{testvenite ustanovi. Toa {to ne mu odgovara<br />
<strong>na</strong> vistisnkoto dobro <strong>na</strong> op{testvoto (<strong>na</strong> toj razvoen stepen vo<br />
vremeto) toa e nemoralno. Moralniot sud, z<strong>na</strong>~i ne zapira pred o<strong>na</strong><br />
{to e dadeno: toj ednostavno prakti~no ja priz<strong>na</strong>va obvrskata da mu se<br />
pot~inuva <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast i da gi po~ituva va`e~kite zakoni, no<br />
vo sebe z<strong>na</strong>e deka e sloboden i ~uvstuva deka e vo pravo koga gi ispituva<br />
zakonite i ustanovite od aspekt dali }e ja izdr`at probata <strong>na</strong> merilata<br />
<strong>na</strong> moralnosta (pravdata, m.z.) koi toj sud vo sebe gi nosi. A toa<br />
merili, duri i koga poedinecot za nego ne e svesen i koga ne z<strong>na</strong>m kolku<br />
daleku go otfrla pod sebe, e sekoga{ o<strong>na</strong> istoto - meriloto <strong>na</strong><br />
op{testveno korisnoto vo gor<strong>na</strong>ta smisla... Moralno e o<strong>na</strong> {to e op{-<br />
testveno korisno ili nu`no. 1480<br />
zagubime ni{to od sfa}aweto <strong>na</strong> osnovite <strong>na</strong> socijal<strong>na</strong>ta funkcija <strong>na</strong> pravdata.<br />
Vidi, Jering, R, Ciq u pravu, str. 457-458.<br />
1479<br />
Ibid, str. 458.<br />
784<br />
1480<br />
Ibid, str. 346.
Idejata <strong>na</strong> takvata pravda e da bide zadovole<strong>na</strong>. Toa {to pravdata<br />
sekoga{ treba da se zadovoli e pokazatel deka taa ne e stati~<strong>na</strong><br />
sostojba, tuku ideal, ve~<strong>na</strong> `elba kon koja nekoj postojano se stremi,<br />
programa za akcija, ~ove~ka potreba od opredeleno dobro, vrednost i<br />
interes, <strong>na</strong>soka kon <strong>na</strong>{ata sre}a, cel <strong>na</strong> <strong>na</strong>{eto deluvawe. Postoi<br />
me|utoa i zadovole<strong>na</strong>, dostig<strong>na</strong>ta pravda. Pravdata e zadovole<strong>na</strong> koga e<br />
dostig<strong>na</strong>ta sre}ata, koga e ostvaren interesot - posakuvanoto dobro<br />
ili zlo. Toga{ taa stanuva sostojba so trajnost do momentot <strong>na</strong> pojava<br />
<strong>na</strong> nova nepravda, <strong>na</strong> <strong>na</strong>ru{uvaweto <strong>na</strong> postig<strong>na</strong>tata sre}a ili do pojavata<br />
<strong>na</strong> koj bilo nov interes {to z<strong>na</strong>~i potreba od dostignuvawe <strong>na</strong><br />
sre}a od nov vid. Ottamu, pravdata pobrgu e cel odo{to dostignuvawe<br />
(sostojba, rezultat <strong>na</strong> odredeno dejstvuvawe). Pravdata, vsu{nost, e<br />
nedosti`<strong>na</strong> cel. 1481 Cel koja postojano se brka, a koja nikoga{ ne mo`e<br />
vo celost da se dostige. Pravdata ne mo`e nikoga{ vo celost da se zadovoli.<br />
Taa ne e zadovole<strong>na</strong> duri i toga{ koga smetame deka e zadovole<strong>na</strong>,<br />
za{to vo istiot moment ve}e podle`i <strong>na</strong> novo ispituvawe so tendencija<br />
da bara novo zadovoluvawe. Taa e kako `etta za voda koja nikoga{<br />
ne zgasnuva, tuku samo vo konkretniot slu~aj privremeno stivnuva.<br />
Isto kako {to novata `ed bara povtorno zadovoluvawe i pravda bara<br />
re{enie <strong>na</strong> nov predizvik. Ako ed<strong>na</strong>{ za sekoga{ ja zadovolime `etta<br />
nie ve}e ne mo`eme da zboruvame za nea - za potrebata za voda. Isto e i<br />
so pravdata: ako ed<strong>na</strong>{ za sekoga{ ja zadovolime nie ne mo`eme pove}e<br />
da zboruvame za pravda i nepravda. Vo takov slu~aj mo`e da se ka`e<br />
deka sme premi<strong>na</strong>le vo druga sostojba vo sostojba vo koja ve}e nema potreba<br />
od voda i pravda, sostojba vo koja se gubi su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> `etta i<br />
pravdata. Pravdata e eden vid sovr{enstvo kon koe treba da se dvi`i<br />
povedenieto <strong>na</strong> sekoj koj stapuva vo me|usebni odnosi. Taa e polar<strong>na</strong><br />
vrednost <strong>na</strong> koja i e potrebno pojavuvawe <strong>na</strong> otpor za nejzino vistinsko<br />
ostvaruvawe (Radbruh).<br />
V. PROMENLIVOST NA PRAVDATA<br />
Problemot <strong>na</strong> promenlivosta <strong>na</strong> pravdata, odnosno <strong>na</strong> nejziniot<br />
relativen karakter go dopiravmesekoga{ koga sakavme da go doka`eme<br />
<strong>na</strong>{iot cvrst stav deka ne postoi apsolut<strong>na</strong> pravda. 1482 Vo taa smisla i<br />
1481<br />
Pra{awata za celite se pra{awa za vrednosta, a za vrednostite<br />
umot mol~i. Sudirot me|u rivalski vrednosti ne mo`e racio<strong>na</strong>lno da se<br />
re{i. Namesto toa ~ovek ednostavno mora da izbira - me|u partii, klasi, programi,<br />
ideali. Makintajer, A, Tragawe za vrlinom, str. 40.<br />
1482<br />
Za pravdata kako i sre}ata mo`e da se tvrdi deka, iako kako ideal<br />
sodr`i streme` za beskone~no traewe <strong>na</strong>sproti nepravdata koja bara minlivost,<br />
taa vo vistinskiot `ivot se javuva samo <strong>na</strong> momenti, a potrajno kako<br />
proekcija za idni<strong>na</strong>ta (vo vid <strong>na</strong> <strong>na</strong>de`) ili vo mi<strong>na</strong>toto (potsetuvawe <strong>na</strong> dra-<br />
785
<strong>na</strong>tamu tvrdime, da se ka`e deka ne{to e apsolutno dobro 1483 e isto<br />
kako da se ka`e deka vodata (vo koja mo`e{ i da se udavi{ i koja mo`e<br />
da predizvika poplavi) e dobra sama po sebe ili deka zelenoto e dobro<br />
samo po sebe. 1484 Isto e i da se ka`e deka postojat prirodni prava (apsolut<strong>na</strong><br />
pravda). Nema ni{to {to e ne{to samo po sebe pa otamu ni pravda<br />
po sebe i za sebe. Ni{to ne e dobro/lo{o, pravo/nepravo, pa spored<br />
toa ni pravedno/nepravedno samo po sebe, tuku samo kako sredstvo za<br />
nekoja cel koja nekoj poedinec ili grupa ja smetaat za dobro, pravo,<br />
pravedno. Nema gore bez dole, levo bez desno, dobro bez zlo, pravda bez<br />
nepravda. Ako ima{e samo levo i gore lu|eto nikoga{ nema{e da odat<br />
dole i desno. Ako ima{e samo zlo i nepravda, lu|eto nikoga{ nema{e<br />
pravat dobro i da z<strong>na</strong>at {to e pravda, i obratno. Isto e i so sre}ata i<br />
nesre}ata, zdravjeto i bolesta, svetloto i temni<strong>na</strong>ta, ma{koto i `enskoto,<br />
itn. Toa z<strong>na</strong>~i ako ima nepravda mora da ima, da postoi i pravda.<br />
Za da <strong>na</strong>u~i {to e pravda, ~ovekot moral prvo da vidi {to e nepravda.<br />
Nakratko nema nitu pirodno pravo, prirodni prava, ni prirod<strong>na</strong><br />
pravda. 1485 Edno univerzalno pravo (pravda) za site <strong>na</strong>rodi bi bilo<br />
gi spomeni). Zgora <strong>na</strong> toa, se tvrdi deka pravdata voop{to ja nema vo sega{-<br />
nosta, za{to ~ovekot ja spoz<strong>na</strong>va duri vrz ur<strong>na</strong>tinite <strong>na</strong> propad<strong>na</strong>tata pravda.<br />
1483<br />
Apsolutno (idealno, sovr{eno) e ne{to {to ne trpi nikakvi promeni,<br />
prepravawa, ispravki, ne{to {to dokraj, do podrobnosti e pogodeno,<br />
doterano, podredeno, sredeno, ne{to {to e vo <strong>na</strong>jdobar red, ne{to {to dokraj<br />
(bezgrani~no) e usoglaseno so negovata su{ti<strong>na</strong> (dobro so negovata dobrost,<br />
slatko so negovata slatkost, no i zlo so negovata zlobnost, gorko so negovata<br />
gor~livost itn.), ne{to {to e pove}e od negovoto <strong>na</strong>j (podobro od <strong>na</strong>jdobroto,<br />
poubavo od <strong>na</strong>jubavoto), ne{to {to e tip-top, ne{to {to e perfektno, ne{to<br />
{to e bo`ensko, izmisleno (fantasti~no), nepovtorlivo, ne{to so {to ni-<br />
{to drugo ne mo`e da se sporedi (nesporedlivo). Apsolut<strong>na</strong>, ideal<strong>na</strong>, sovr{e<strong>na</strong><br />
pravda postoi ako postoi apsolutno, sovr{eno, idealno dobro ili lo{o,<br />
ubavo ili grdo, slatko ili kiselo. Vo obi~niot govor nie, me|utoa sudime za<br />
ne{to (stvar, pojava, proces, li~nost) deka e sovr{eno ili nesovr{eno spored<br />
toa dali toa ne{to za <strong>na</strong>s e pomalku ili pove}e prijatno ili neprijatno,<br />
korisno ili {tetno, dali ni e od pomal ili od pogolem interes.<br />
1484 Sî e ed<strong>na</strong>kvo dobro i lo{o, primer, ognot e dobar i lo{ - zavisi od<br />
toa {to, denes ili utre, kako, kade i kako za kogo gori. A {to da se ka`e <strong>na</strong><br />
toa {to go veli Kolakovski: nema dobro (<strong>na</strong>~elo) koe ne mo`e lo{o da se<br />
upotrebi. Kolakovski L, Mini predavawa o maksi stvarima, PLATΩ, Beograd,<br />
str. 30. Ili za o<strong>na</strong>a <strong>na</strong>{ata: Za dobra sviwa nema lo{a pomija (Makedonska<br />
pogovorka).<br />
1485 Prirodnoto pravo e sinomim za pravo (normi, pravni stavovi) kakvo<br />
{to bi trebalo da bide = ispravno pravo = idealno pravo = sovr{eno pravo<br />
= pravo kako primer = pravo kako cel = pravo kako merilo <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo = pravo kon koe treba da se stremime = prvo vo koe e sodr`a<strong>na</strong> "aps-<br />
786
isto {to i univerzalen recept za site bolesti, klu~ (kalauz) koj gi<br />
otvora site vrati, ne{to {to va`i sekade isto, a toa e ve~no barniot<br />
kamen <strong>na</strong> mudrosta, koj vsu{nost, ne go baraat mudrite, tuku samo budalite<br />
(Jering). Koga bi postoela apsolut<strong>na</strong> pravda, ne bi mo`elo da<br />
postoi nikakva nepravda. No i koga bi postoela apsolut<strong>na</strong> nepravda, ne<br />
bi mo`elo da postoi nikakva pravda. Kako {to nema apsolut<strong>na</strong> pravda,<br />
nema nitu apsolut<strong>na</strong> nepravda. Ako postoi apsolut, bog, kako oli~enie<br />
<strong>na</strong> dobro, mora da postoi i apsolut, |avol, kako oli~enie <strong>na</strong> nepravda.<br />
No ako postoi i bog i |avol imame dva - dualizam, a ne edno - apsolutizam.<br />
Apsolutnoto e apsolutno zlo, a toa e edno i edinstveno - ne z<strong>na</strong>e<br />
za drugo (za dobro). Ne{to e dobro samo ako se sporedi so ne{to drugo<br />
({to e pomalku dobro ili e lo{o vo odnos <strong>na</strong> prvoto). Taka ako vozam<br />
so 250 km~., a nema vozila {to bi |i preteknuval ili {to i da î pokraj<br />
patot jas ne mo`am da oce<strong>na</strong>m kolku e toa brzo. Isto e i so brzi<strong>na</strong>ta<br />
koja ne ja ~uvstvuvam pri letawe so avion. Taka, i demokratijata e dobra<br />
(ili podobra) ako ja sporedam so aristokratija. Ako nema so {to<br />
drugo da ja sporedam (nemam ni{to da ponudam kako podobro ili polo-<br />
{o) jas ne mo`am da ja oce<strong>na</strong>m vrednosta (dobri<strong>na</strong>ta) <strong>na</strong> demokratijata<br />
nitu <strong>na</strong> pravdata, nitu <strong>na</strong> slobodata i sl. No, ako bilo {to od <strong>na</strong>vedenoto<br />
postoi samo, bez mo`nost za sporedba so ne{to podobro ili polo-<br />
{o, kako edinstveno (i nepovtorlivo), kako ne{to {to mo`e da bide<br />
samo takvo i nikakvo poi<strong>na</strong>u) jas ne mo`am, nitu ima potreba da go<br />
opravduvam, za{to ne mo`am da go sporeduvam. So drugi zborovi, ako<br />
ne{to nemam so {to da go stavam vo odnos, toa ne{to nemo`e nitu da<br />
se stepenuva: toga{ toa e <strong>na</strong>jdobro, <strong>na</strong>jbrzo, <strong>na</strong>jvisoko - toa e ne{to<br />
apsolutno. Takov e hristijanskiot gospod, no takvi ne mo`ea da bidat,<br />
nitu bea, gr~kite bogovi. ^ovek doa|a do pretstava za apsolutnoto<br />
samo koga nema soz<strong>na</strong>nie i ne mo`e da zamisli ni{to drugo so koe toa<br />
{to go pretstavuva kako apsolutno mo`e da go sporedi. Vsu{nost, nemaweto<br />
ideja za ne{to pod i <strong>na</strong>d, pogolemo i pomalo, podobro ili polo{o,<br />
posovr{eno ili pomalu sovr{eno, vo glavata <strong>na</strong> ~ovekot sozdava<br />
pretstava za ne{to nevozmo`no, a tokmu toa nevozmo`noto toa e apsolutnoto.<br />
Pritoa, paradoksalno e koga se tvrdi: 1. deka tokmu<br />
nevozmo`noto (apsolutnoto) e o<strong>na</strong> sevozmo`noto i, 2. deka do nevozmo-<br />
`noto mo`e da dosegne samo sevozmo`noto "Jas" (ne{to apsolutno<br />
mo`e da smisli samo nekoj koj e opsed<strong>na</strong>t so svoeto "apsolutno Jas", a<br />
ne e svesen za svoeto "relativno Jas.")<br />
Neotstapuvaj}i od toj stav deka nema apsolutr<strong>na</strong> pravda, intencijata<br />
za moeto <strong>na</strong>vra}awe kon ovoj problem se zasnova isklu~ivo vrz<br />
`elbata da go potenciram faktot deka pravdata, kako i sekoja druga<br />
vrednost, e kategorija od sferata <strong>na</strong> pojavite koi se vo postojano dvi-<br />
`ewe i ottamu sekoga{ go <strong>na</strong>metnuvaat baraweto od nejzino razgleduolut<strong>na</strong>ta"<br />
pravda. Nesoborliv fakt e me|utoa deka ne postoi pravda kako bezusloven<br />
ideal za site vremiwa, prostori i <strong>na</strong>rodi.<br />
787
vawe vo kontekst <strong>na</strong> mestoto, vremeto, op{testvenoto opkru`uvawe,<br />
stepenot <strong>na</strong> izdi<strong>na</strong>tosta <strong>na</strong> ~ovekovata priroda i drugite okolnosti<br />
vrzani za nejzinoto javuvawe. Pravdata postoi od samoto <strong>na</strong>stanuvawe<br />
<strong>na</strong> civilizacijata, me|utoa, kako {to samiot ~ovek se razvival i menuval<br />
taka se menuvala i nejzi<strong>na</strong>ta su{ti<strong>na</strong>ta. 1486 Vo taa smisla se mo`ni<br />
bezbroj primeri:<br />
- Se veli deka Hristos se `rtvuval sebesi za da gi spasi lu|eto<br />
od nivnite grevovi. Nego go <strong>na</strong>rekuvaat gospod. Obi~nite smrtnici,<br />
pak, koi se `rtvuvale za drugite lu|e, do neodam<strong>na</strong> (bi rekol do Vtorata<br />
Svetska Voj<strong>na</strong>) gi <strong>na</strong>rekuvaa heroi. Denes, vo zavisnost od mestoto<br />
gi <strong>na</strong>rekuvaat idealisti, fundamentalisti, militanti, teroristi, pa<br />
duri i budali.<br />
- Se zboruva za ~ovek koj op{tel so svojata `e<strong>na</strong> pod smokva<br />
deka go dovele <strong>na</strong> sud koj go osudil <strong>na</strong> bi~uvawe. Ne zatoa {to ja zaslu`il<br />
taa kaz<strong>na</strong>, tuku za{to vremeto taka baralo. 1487<br />
- Vo Anti~ka Makedonija postoe{e zakon spored koj <strong>na</strong> ma` koj<br />
ne ubil nitu eden neprijatel mora da mu se stavi kowski oglavnik. 1488<br />
- Nekoga{ brakot bil grev vo odnos <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> zaednicata,<br />
pa onoj koj bil tolku neskromen da posaka da prisvoi `e<strong>na</strong> pla}al globa<br />
(ottamu, <strong>na</strong> primer, e i ius primae noctis - pravo <strong>na</strong> prvata bra~<strong>na</strong> no},<br />
koe i denes go imaat sve{tenicite vo Kamboxa, tie ~uvari <strong>na</strong> "starite<br />
dobri obi~ai"). Postoela i epoha vo koja kako doblesti va`ele stradaweto,<br />
svireposta, licemerstvoto, odmazda i negirawe <strong>na</strong> umot, dodeka<br />
od druga stra<strong>na</strong>, kako opasnost (porok) se smetale dobroto ~uvstvo, qubopitnosta,<br />
mirot, so~uvstvoto, epoha koga <strong>na</strong> so`aluvaweto se gledalo<br />
kako <strong>na</strong> ne{to grdo isto kako i <strong>na</strong> rabotata, <strong>na</strong> ludiloto kako <strong>na</strong><br />
bo`ji atribut, a <strong>na</strong> prome<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> kako <strong>na</strong> ne{to {to e nemoralno i<br />
zrelo za propa|awe. 1489<br />
- Nekade tatkovcite (<strong>na</strong> primer, kaj starite Germani), go smetaa<br />
za pravedno toa {to mo`ele - po svoe <strong>na</strong>o|awe - da raspolagaat so `ivotot<br />
i smrta <strong>na</strong> novoroden~iwata. 1490<br />
1486<br />
Idejata za pravdata ne vrode<strong>na</strong> ideja, tuku stek<strong>na</strong>t poim. Toa go doka`uva<br />
samata su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> ovoj poim koja se menuva so vremeto (od eden vek vo<br />
drug) i prostorot (od ed<strong>na</strong> dr`ava do druga) kako i od eden ~ovek do drug, a<br />
zgora <strong>na</strong> toa, taa nikoga{ ne e ista nitu kaj eden ist ~ovek (ed<strong>na</strong> e negovaat<br />
pravda za ma`ot i svekrvata, druga za sinot i kolegite od rabota, treta zemjacite<br />
i za nekoj pripadnik <strong>na</strong> zaednicite ili <strong>na</strong> plemeto Tutsi od Ruanda).<br />
Pravda koja ne e del <strong>na</strong> nekoe konkretno op{testvo, <strong>na</strong> opredeleno vreme i <strong>na</strong><br />
opredeleno mesto ne mo`e nikade da se <strong>na</strong>jde. Takva izolira<strong>na</strong> pravda: pravda<br />
kako pravda - ne postoi.<br />
1487<br />
Talmud, op. cit. str. 217.<br />
1488<br />
Aristotel, Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988. str. 221.<br />
1489<br />
Ni~e, F, Geneologija morala, str. 243-244.<br />
1490<br />
Ni~e, F, S one strane dobra i zla, str. 81.<br />
788
- Voj<strong>na</strong>ta e nu`no zlo i zatoa treba da se izbegnuva. Me|utoa,<br />
ako e vo pra{awe pravdata, voj<strong>na</strong>ta mora da se vodi.<br />
- Ubistvoto e nu`no zlo i zatoa treba da se izbegnuva. Me|utoa<br />
ako e vo pra{awe pravdata, ubistvo vo voj<strong>na</strong> ili kako smrt<strong>na</strong>ta kaz<strong>na</strong><br />
(se razbira tamu kade {to ovaa kaz<strong>na</strong> se u{te postoi), mora da se izvr{i.<br />
- Duri i predizvikuvaweto <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong> smrt kako edno od <strong>na</strong>jgolemite<br />
zla, mo`e da bide praved<strong>na</strong>, no samo za onoj koj ja prifa}a.<br />
Smrtta e zlo, no za ~ovek so u`asni i neizdr`livi bolki koj saka da se<br />
spasi od tie bolki od koi nema drug spas, i smrta e dobro. Smrta mo`e<br />
da bide dobro i za ~ovek {to e rob ili zaroben vo prostor od koj nikako<br />
ne mo`e da se izbega. Seto zavisi od toa <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in konkretniot<br />
~ovek gi rangira vrednostite `ivot, zdravje i sloboda. Ako go preferira<br />
`ivotot nitu vo edniot nitu vo drugiot slu~aj toj nema da se samoubie,<br />
i obratno, sigurno }e si go odzeme `ivotot sekoj koj go preferira<br />
zdravjeto bez bolka i slobodata. No, za toa koja od <strong>na</strong>vedenite<br />
vrednosti e poispraven izbor, nema to~en odgovor, za{to i vo dvata<br />
slu~ai se raboti za (subjektiven) vrednosen sud, a ne za sud za stvarnosta.<br />
Nakratko, nema nitu ed<strong>na</strong> nepravda {to so prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> okolnostite,<br />
makar malku, ne pridonesuva za postignuvawe <strong>na</strong> pravda {to e<br />
adekvatno <strong>na</strong> stavot deka nema nitu edno zlo {to makar malku ne e za<br />
dobro. Osven toa, ne e daleku od visti<strong>na</strong>ta deka ednovremeno isti raboti<br />
<strong>na</strong> edni im pri~inuvaat zadovolstvo, <strong>na</strong> drugi bolka (tegobnost), <strong>na</strong><br />
edni im se prijatni i mili, <strong>na</strong> drugi neprijatni i odbivni, <strong>na</strong> edni<br />
pravedni, <strong>na</strong> drugi nepravedni. 1491 So drugi zborovi site, kako {to<br />
imame razli~ni potrebi imame i razli~ni, svojstveni zadovolstva.<br />
Ottamu, so pravo se veli "magareto pobrgu }e izbere slama odo{to<br />
zlato." Pogre{no e me|utoa <strong>na</strong> toa da se <strong>na</strong>dovrze maksimata: "Ne e sî<br />
vo parite!" Za{to site onie {to ne im pridavaat z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> parite ne<br />
li~at <strong>na</strong> magariwa.<br />
VI. OP[TA I POEDINE^NA PRAVDA<br />
Napred <strong>na</strong>vedenoto me obvrzuva <strong>na</strong> po{iroka eksplikacija <strong>na</strong><br />
opredeleni pravnopoliti~ki stavovi za pravdata. Vo taa smisla, ne<br />
mo`em, a da ne se vratam <strong>na</strong> razlikuvaweto <strong>na</strong> pravednosta {to go <strong>na</strong>pravi<br />
Aristotel. Toa e va`no vo prv red ottamu {to nepravil<strong>na</strong>ta ili<br />
nepreciz<strong>na</strong> upotreba <strong>na</strong> poimite vo ovaa sfera mo`e da sozdade golemi<br />
zbrki. Vo taa smisla <strong>na</strong>jprvo mora da se postavi jas<strong>na</strong> distinkcija me|u<br />
pravdata vo aksiolo{ka smisla i vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot, a potoa i vo<br />
upotrebata <strong>na</strong> nivnite sinonimi.<br />
1491<br />
Aristotel, Nikomahova etika, Tri, Skopje, 2003, str. 299<br />
789
1. OP[TA PRAVDA<br />
Na prvoto ramni{te se <strong>na</strong>o|a pravdata {to Aristotel ja <strong>na</strong>re~e<br />
op{ta pradva. Toa e pravda vo aksiolo{ka smisla. Osnovata <strong>na</strong> ovaa<br />
pravda se storenoto zlo koe se ~uvstvuva kako nepravda i storenoto<br />
dobro koe se ~uvstvuva kako pravda. Potrebata od nivnoto nivelirawe<br />
so pravda vo prviot slu~aj doveduva do krisataliziraweto <strong>na</strong> pravdata<br />
kako odmazda, a vo vtoriot do pravdata kako <strong>na</strong>grada.<br />
ZLO<br />
<strong>na</strong>nesuvawe bolka, skratuvawe <strong>na</strong><br />
zadovolstvo<br />
NEPRAVDA<br />
nesre}a<br />
PRAVDA - ODMAZDA<br />
vozvra}awe <strong>na</strong> zlo so zlo<br />
DOBRO<br />
sozdavawe <strong>na</strong> zadovolstvo, skratuvawe <strong>na</strong><br />
bolka<br />
PRAVDA<br />
sre}a<br />
PRAVDA - NAGRADA<br />
vozvra}awe <strong>na</strong> dobro so dobro<br />
Kaj pravdata kako odmazda klu~niot poim e kaz<strong>na</strong>ta kako odzemawe<br />
<strong>na</strong> nekoe dobro (pri~inuvawe {teta). Taa pravda vo slu~aj <strong>na</strong> nepokoruvawe<br />
budi strav 1492 od zlo (pekol), za{to z<strong>na</strong>~i zaka<strong>na</strong> so zlo.<br />
1492<br />
Stravot <strong>na</strong>stanuva od pomislata za idnoto zlo. Ciceron, M. T. Tuskulanski<br />
raspravi, str. 398. Toj e pret~uvstvo za zlo. ^ovek ne posakuva da odi<br />
kon o<strong>na</strong> od koe {to se pla{i (nitu dobrovolno go prifa}a), ako mu e dopu{etno<br />
o<strong>na</strong> {to ne e stra{no, za{to o<strong>na</strong> od koe se pla{i go smeta kako zlo.<br />
Platon, Dijalozi, str. 108. Stravot e bolno ~uvstvo ili voznemirenost poradi<br />
zamisluvawe <strong>na</strong> ne{to lo{o {to mo`e da predizvika uni{tuvawe ili golema<br />
bolka, a koe bi mo`elo da se slu~i <strong>na</strong>skoro. Aristotel, Retorika, str.<br />
161. Stravot e duhov<strong>na</strong> neprijatnost pri pomislata za idnoto zlo {to ni se zakanuva.<br />
Nie se pla{ime (mrzime i `alime) samo vo odnos <strong>na</strong> bolkata. Ibid, str.<br />
245. Postojat pove}e vidovi strav. Stravot od zlo koe ni se pribli`uva se <strong>na</strong>rekuva<br />
timor. Strav koj ne potresuva se vika u`as (terror). Srav koj ni go pomatuva<br />
umot e uplav (pavor), a od uplavot <strong>na</strong>stanuva zaprepastenost (exanimatio).<br />
Strav koj gi potresuva <strong>na</strong>{ite misli e voznemirenost (conturbatio). Strav koj<br />
neprestano trae e groza (formido). Bestra{nosta, pak e sprotivno <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to<br />
vleva strav, za{to <strong>na</strong>de`ta vo o<strong>na</strong> {to nosi izbavuvawe pridru`e<strong>na</strong> e so zamislata<br />
deka toa spasonosnoto e <strong>na</strong> dofat i deka o<strong>na</strong> {to zapla{uva ili go nema<br />
ili e daleku. Bestra{nosta se javuva kaj onie {to nitu <strong>na</strong>pravile nekakva nepravda,<br />
nitu, pak, pretrpele ne{to nepravedno; i kaj onie {to nemale nikakov<br />
sopernik, ili, barem, ne nekoj mo}en; a ako e mo}en, toga{ da e prijatel,<br />
ili nekoj {to mu <strong>na</strong>pravil ne{to dobro <strong>na</strong> ovoj ili iskusil takvo ne{to od<br />
nego; bestra{nosta ja ima i kaj onie koi imaat mnogu istomislenivci, ili mo-<br />
}ni, ili obete. Bestra{ni se i onie koi smetaat deka ~esto postignuvale uspesi,<br />
a deka voop{to ne stradale, ili onie koi ~estopati se <strong>na</strong>o|ale vo opa-<br />
790
Kajpravdata kako <strong>na</strong>grada klu~niot poim e davawe dobro (steknuvawe<br />
korist). Vakvata pravda vo slu~aj <strong>na</strong> pokoruvawe budi <strong>na</strong>de`1493 za<br />
dobro (raj), za{to z<strong>na</strong>~i vetuvawe <strong>na</strong> dobro. So drugi zborovi, kaj pravdata<br />
kako odzmazda se poa|a od storeno zlo i interesot se svrtuva kon<br />
sekakov vid kaz<strong>na</strong>, a kaj pravdata kako <strong>na</strong>grada <strong>na</strong>smesto od ostvareno<br />
dobro, denes se poa|a od pretpostaveno (o~ekuvano) dobro i <strong>na</strong>mesto<br />
kon <strong>na</strong>grada interesot se svrtuva kon ostvaruvawe <strong>na</strong> ~ovekovite slobodi<br />
i prava. Kriteriumite za niv<strong>na</strong> proce<strong>na</strong> se: subjektot od kogo se<br />
o~ekuva (od poedinec, grupa ili od dr`avata), intenzitetot <strong>na</strong> storenoto<br />
(koj mo`e da bide slab, sreden ili silen), vremeto (dali pravdata<br />
za storenoto sleduva ved<strong>na</strong>{, skoro ili e dale~<strong>na</strong>) i od silata <strong>na</strong> onoj<br />
od kogo se o~ekuva (poslaba, ed<strong>na</strong>kva ili pogolema).<br />
[to se odnesuva do op{tata pravda, denes postoi op{ta soglasnost<br />
deka taa e o<strong>na</strong>a pravda kon koja se stremi <strong>pravoto</strong>. Vo toj slu~aj,<br />
spored Aristotel, stanuva zbor za zakoni koi go zastapuvaat op{toto<br />
dobro, odnosno zakoni koi ja sozdavaat i odr`uvaat sre}ata voop{to i<br />
o<strong>na</strong> {to se sozdava vo dr`av<strong>na</strong>ta zaednica. Vo takov slu~aj, koga ~ovekot<br />
gi pravi onie dobra koi zakonot gi <strong>na</strong>reduva i gi izbegnuva onie<br />
zla koi toj gi zabranuva, pravedno o<strong>na</strong> {to spored zakonot e pravedno.<br />
Takvata pravednost, veli <strong>na</strong>tamu Aristotel, ne e del <strong>na</strong> doblesta tuku<br />
celos<strong>na</strong> doblest. 1494 Op{tata pravda e materijal<strong>na</strong> pravda, za{to vo toj<br />
slu~aj e postig<strong>na</strong>ta usoglasenost <strong>na</strong> "prirodnoto pravo" so pozitivnoto<br />
pravo, koga pravdata i <strong>pravoto</strong> re~isi se edno isto, odnosno koga<br />
<strong>pravoto</strong> pretstavuva oli~enie <strong>na</strong> pravdata. Toa e o<strong>na</strong> edinstvo <strong>na</strong> pravdata<br />
i <strong>pravoto</strong> za koi se zalagat site prirodnoparvnite u~ewa. Toa e<br />
situacija vo koja postoi soglasnost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so pravdata i vo koja<br />
pravednoto e ed<strong>na</strong>kvo so zakonitoto. Takviot ideal koga pravdata i<br />
<strong>pravoto</strong> se poklopuvaat, me|utoa, sî u{te ne e dostig<strong>na</strong>t.<br />
Od prilo`enoto kako osnovno mo`e da se zaklu~i deka pravdasnost,<br />
no <strong>na</strong>jposle nekako se izvlekle: imeno, lu|eto vo dva slu~ai spokojno se<br />
soo~uvaat so opasnosta - ili koga nemaat iskustvo za nea ili koga imaat sredstva<br />
so koi }e si pomog<strong>na</strong>t. Aristotel, Retorika, str. 165.<br />
1493<br />
Nade`ta e o<strong>na</strong> duhovno zadovolstvo {to sekoj go <strong>na</strong>o|a kaj sebe koga<br />
misli za poleznoto idno u`ivawe vo ne{to {to mo`e da u pri~ini zadovolstvo.<br />
Op{t zakon <strong>na</strong> ~ovekovata priroda e deka nikoj ne go odbegnuva o<strong>na</strong> {to go<br />
smeta za dobro, osven ako se <strong>na</strong>deva deka }e stekne nekoe pogolemo dobro (Spinoza).<br />
Nie se <strong>na</strong>devame (qubime, po`eluvame, se raduvame) samo vo odnos <strong>na</strong> zadovolstvoto.<br />
Lok, X. Ogled za ~ovekoviot razum, str. 244. Nade`ta <strong>na</strong>stanuva<br />
od pomislata za idnoto dobro, od idnoto zadovolstvo, a zadovolstvoto ne e ni-<br />
{to drugo odo{to prestanok <strong>na</strong> bolka, a bolkata - prestanok <strong>na</strong> zadovolstvoto.<br />
@elbata <strong>na</strong>stanuva od stravot - da se izbegne zloto i od <strong>na</strong>de`ta - da se dostigne<br />
dobroto. O<strong>na</strong> pak {to ne tera da go postigneme bilo dobroto ili zloto<br />
se <strong>na</strong>rekuva volja.<br />
1494<br />
Aristotel, Nikomahova etika, Kultura, Beograd, 1970, str. 112-114.<br />
791
ta vo aksiolo{ka smisla pretstavuva specifi~en vrednosen sud za o<strong>na</strong><br />
{to treba da bide, a ne formal<strong>na</strong> pravda - pozitivno pravo, kako zakon<br />
ili drug akt, odnosno o<strong>na</strong> {to momentalno î i {to kako takvo se primenuva.<br />
Aksiolo{kiot poim <strong>na</strong> pravdata se odnesuva <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e vistinska<br />
pravda i za koj edinstveno treba da se vrzuva toj poim. Formalniot<br />
poim <strong>na</strong> pravdata ili zakonskata pravda z<strong>na</strong>~i ized<strong>na</strong>~uvawe <strong>na</strong><br />
pravdata so pozitivnoto pravo i so negovata ed<strong>na</strong>kva prime<strong>na</strong> kon<br />
ed<strong>na</strong>kvite i neeed<strong>na</strong>kvata prime<strong>na</strong> kon need<strong>na</strong>kvite, odnosno so zakonitosta.<br />
Nakratko aksiolo{kiot poim <strong>na</strong> pravdata pretstavuva ideal i<br />
za nego se vrzuva legitim<strong>na</strong>ta pravednost.<br />
IDEAL<br />
PRAVDA - IUSTITIA<br />
op{ta (socijal<strong>na</strong>) pravda (ramni{te <strong>na</strong> op{toto)<br />
PRAVDA VO AKSIOLO[KA SMISLA (kako vrednost, ideal)<br />
materijal<strong>na</strong> pravda<br />
v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
koga pravda (prirodno pravo) = idealno pravo (pozitivno pravo)<br />
apsolut<strong>na</strong> pravda = idealen praven poredok<br />
rakovod<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> zakonodavecot vo sozdavawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
cel ili vode~ka ideja <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
pravedno pravo (praveden zakon)<br />
LEGITIMNA PRAVEDNOST -AEQUTAS<br />
pravednost spored koja se meri pozitivnoto pravo<br />
pravednost koja e merodav<strong>na</strong> za odreduvawe <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
(pravednost koja e merodav<strong>na</strong> za korekcija <strong>na</strong> zakonskata pravda)<br />
2. POEDINE^NA PRAVDA<br />
Na vtoroto ramni{te, spored Aristotel e pomeste<strong>na</strong> poseb<strong>na</strong>ta<br />
pravda, pravdata kako specifi~<strong>na</strong> doblest koja mo`e da se definira so<br />
ed<strong>na</strong>kvosta. Toa e pravda <strong>na</strong> poedine~en slu~aj. Ova e ramni{teto <strong>na</strong><br />
prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot koj se stremi da go dostigne idealot <strong>na</strong> pravdata.<br />
Ovde stanuva zbor za pravdata kako specifi~<strong>na</strong> vrednost so ogled <strong>na</strong><br />
racio<strong>na</strong>lnosta vo nejzi<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong>. Tuka doa|a do izraz ed<strong>na</strong>kvosta vo<br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot, odnosno ednoobraznosta <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot<br />
vo site slu~ai. Toa e zakonska ili formal<strong>na</strong> pravda. 1495 Kaj nea ne se<br />
1495<br />
Formal<strong>na</strong>ta pravda pretstavuva princip spored koj op{testve<strong>na</strong>ta<br />
mo} i vlast dejnostite i osta<strong>na</strong>tite dobra treba da se raspredelat me|u lu|eto<br />
<strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to }e se utvrdat edno ili pove}e su{tinski ~ove~ki svojstva<br />
kako osnova <strong>na</strong> razlikuvaweto i {to <strong>na</strong> site lu|e koi imaat isti svojstva ili<br />
ista mera <strong>na</strong> isti svojstva (<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi lu|e) }e im se dade ed<strong>na</strong>kov vid i mera<br />
792
aboti za v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>, tuku za <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> dobrata i postapkite<br />
<strong>na</strong> lu|eto. Na ova ramni{te stanuva zbor za o<strong>na</strong> {to voobi~aeno<br />
se <strong>na</strong>rekuva ili treba da se <strong>na</strong>rekuva zakonska pravda i zakonska<br />
pravednost. Tokmu protiv vakvata ednoobraznost otsegoga{ se bore{e<br />
i isto~<strong>na</strong>ta filozofija. Celta <strong>na</strong> site zakoni, moral, institucii i<br />
vladi e vospostavuvawe <strong>na</strong> ednoobraznost i otstranuvawe <strong>na</strong> razlikite.<br />
Motivite <strong>na</strong> lu|eto koi se obiduvaat da ja sprovedat ovaa ednoobraznost<br />
mo`e sosema da se za po~it. Koga }e <strong>na</strong>jdat ne{to {to za niv e<br />
dobro, mo`e da im legne <strong>na</strong> srce gri`a i drugite da go imaat toa. Me-<br />
|utoa, ovaa niv<strong>na</strong> dobra <strong>na</strong>mera, situacijata ja pravi samo u{te potragi~<strong>na</strong>.<br />
Knigata <strong>na</strong> ^uang Ce (369-286), pod istiot <strong>na</strong>slov, ja sodr`i<br />
sled<strong>na</strong>va prikaz<strong>na</strong>. Vo drevno vreme, koga ed<strong>na</strong> morska prica sletala<br />
pred bedemite <strong>na</strong> prestolni<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Lu, Markizot izlegol da ja pre~eka,<br />
<strong>na</strong>redil da se sviri Chiu-shao muzika i da i se dade vino i da se<br />
zakole eden junec za da se <strong>na</strong>jade. No pticata bila premnogu za{emete<strong>na</strong><br />
i srame`liva za ne{to da ispie ili izede. Po tri de<strong>na</strong> umrela.<br />
Taka ~ovek sprema pticata se odnesuval kako sprema sebesi, a ne kako<br />
sprema ptica... Vodata za ribite e `ivot, no za ~ovekot e smrt. So<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to se poi<strong>na</strong>ku sozdadeni, nivnite sklonosti i nesklonosti<br />
mora nu`no da se razlikuvaat. Ottamu vistinskite mudreci ne se<br />
stremele kon vospostavuvawe <strong>na</strong> ednoobraznost <strong>na</strong> sposobnosti i zanimawa.<br />
Koga markizot sprema pticata se odnesuval so <strong>na</strong>jgolemi po~esti,<br />
toj sekako deka imal <strong>na</strong>jdobri <strong>na</strong>meri. Me|utoa, rezultatot bil<br />
sprotiven <strong>na</strong> negovite o~ekuvawa. Toa se slu~uva koga vladata i op{testvoto<br />
<strong>na</strong> poedinecot mu <strong>na</strong>metnuvaat ednoobrazni kodeksi <strong>na</strong> zakonot<br />
i moralot. Zatoa ^uang Ce `estoko mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong><br />
upravuvawe preku formalnite mehanizi <strong>na</strong> dr`avata i smeta deka <strong>na</strong>jdobar<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> upravuvawe e neupravuvawe (so Te - so prirodata <strong>na</strong><br />
~ovekot, n.z)... Ako ~ovekot ne uspee da gi ostavi lu|eto <strong>na</strong> mira i dokolku<br />
so niv se obide da vladee so pomo{ <strong>na</strong> zakoni i institucii, toj<br />
proces e podoben <strong>na</strong> onoj <strong>na</strong> stavaweto <strong>na</strong> ular <strong>na</strong> kowot okolu vratot<br />
ili konec <strong>na</strong> nozdrite <strong>na</strong> volot. 1496 Toj, isto taka, li~i <strong>na</strong> prodol`uvaweto<br />
<strong>na</strong> nozete <strong>na</strong> patkata ili skratuvaweto <strong>na</strong> nozete <strong>na</strong> {trkot. 1497<br />
<strong>na</strong> dobra, a <strong>na</strong> site lu|e koi imaat razli~i svojstva ili razli~<strong>na</strong> mera <strong>na</strong> isti<br />
svojstva (<strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite lu|e) }e im se dade need<strong>na</strong>kov vid ili mera <strong>na</strong> dobra<br />
spored ed<strong>na</strong> op{tova`e~ka proporcija. Viskocvi}, N. op. cit. str. 144<br />
1496<br />
"Nozete <strong>na</strong> patkata se kratki, no ako se obideme da gi prodol`ime<br />
patkata }e po~uvstvuva bolka. Nozete <strong>na</strong> {trkot se dolgi, no ako se obideme<br />
da gi skratime toj }e po~uvstvuva bolka. Ottamu, ne treba da go prodol`uvame<br />
toa {to spored prirodata e kratko, nitu da go skratuvame toa {to spored prirodata<br />
e dolgo"<br />
1497<br />
Prirodno e kowite i volovite da imaat ~etiri noze. Stavaweto <strong>na</strong><br />
ular <strong>na</strong> glavata <strong>na</strong> kowot ili konec vo nozdrvite <strong>na</strong> volot e ~ove~ko delo.<br />
Sledeweto <strong>na</strong> toa {to e prirodno, tvrdi ^uang Ce e izvor <strong>na</strong> sekakva sre}a i<br />
793
Prirodnoto i spontanoto se menuva vo ne{to ve{ta~ko koe {to ^uang<br />
Ce go <strong>na</strong>rekuva "preovladuvawe <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e od prirodata so o<strong>na</strong> {to e<br />
od ~ovek." 1498<br />
Formalniot aspekt <strong>na</strong> pravdata vo <strong>na</strong>japstraktno z<strong>na</strong>~ewe pretstavuva<br />
<strong>na</strong>~elo spored koj op{testve<strong>na</strong>ta mo} i vlast, dejnostite i osta<strong>na</strong>tite<br />
dobra treba da se raspredelat me|u lu|eto <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to }e se<br />
utvrdatat edno ili pove}e ~ove~ki bitni svojstva kako osnova <strong>na</strong> razlikuvaweto<br />
i {to <strong>na</strong> site lu|e koi imaat isti svojstva ili ista mera<br />
<strong>na</strong> isti svojstva (ed<strong>na</strong>kvi lu|e) }e im se dade ed<strong>na</strong>kov vid ili mera <strong>na</strong><br />
dobra, a <strong>na</strong> site lu|e koi imaat razli~i svojstva ili razli~<strong>na</strong> mera <strong>na</strong><br />
isti svojstva (need<strong>na</strong>kvi lu|e) }e im se dade need<strong>na</strong>kov vid ili mera <strong>na</strong><br />
dobra spored ed<strong>na</strong> op{tova`e~ka proporcija. 1499 Vo taa smisla, kako<br />
{to pravilno zabele`uva Viskovi}, e i maksimata <strong>na</strong> Ulpijan spored<br />
koja "suum cuiqie tribuere" z<strong>na</strong>~i deka treba da im se dade ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> onie<br />
koi se bitno ed<strong>na</strong>kvi, a need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> onie koi se bitno need<strong>na</strong>kvi,<br />
odnosno deka ne ~ini (deka ne e pravedno) da se dade ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite<br />
i need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvite. 1500 Me|utoa, ve}e od ova formalno<br />
opredeluvawe <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravdata proizleguva deka ne se raboti<br />
prvenstveno za princip <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kva raspredelba, tuku za princip <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kva<br />
raspredelba ili diskrimi<strong>na</strong>cija - za{to <strong>na</strong>jprvo se <strong>na</strong>laga<br />
deka site lu|e treba da se pomestat vo grupa <strong>na</strong> "bitno" need<strong>na</strong>kvi, a<br />
potoa op{testve<strong>na</strong>ta mo} i vlast, dejnostite i dobrata da se podelat<br />
need<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> pripadnicite od razli~ni grupi i ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> pripadnicite<br />
<strong>na</strong> isti grupi. 1501 A toa pra{awe go re{ava ili mo`e i treba da go<br />
dobri<strong>na</strong>, dodeka sledeweto <strong>na</strong> toa {to e od ~ovekot e izvor <strong>na</strong> sekakva bolka i<br />
zlo.<br />
1498<br />
Ju-Lan, F. Teorija kineske filozofije, Nolit, Skopje, str. 126-127.<br />
1499<br />
Perelman, H. Pravo, morl i filozofija, Nolit, Beograd, 1983, str. 18.<br />
1500<br />
Dotolku se izrazeno mistifikatorski site dosega{ni teorii za<br />
pravdata koi uporno go <strong>na</strong>glasuvaat aspektot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta, dodeka need<strong>na</strong>kvosta<br />
ja prikrivaat so terminot "vistinska proporcija" ili so tolkuvaweto<br />
deka "need<strong>na</strong>kvoto tretirawe <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvite" e <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> raspredelba "koja<br />
objektivno ja vr{i op{testveno neutralen i dezinteresiran arbitar. Viskovi},<br />
N. op. cit. str. 144-145.<br />
1501 Ibid, op. cit. str. 145. "Ako nema istovidni su{testva, praviloto <strong>na</strong><br />
pravdata e zanimlivo samo ako ni ka`uva kako treba da se postapuva so su{testva<br />
{to ne se istovidni. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>, edinstveno toa e va`no. Koga }e slu-<br />
{neme deka lu|eto se `alat <strong>na</strong> nekoja nepravda, za{to ne bile tretirani kako<br />
nivniot sosed ili protivnik, nikoj nema da pomisli deka tie lu|e se istovidni<br />
so onie so koi se sporeduvaat, ili zatoa vo nivnite o~i sekoja razlika da<br />
bide dovol<strong>na</strong> da ja opravda need<strong>na</strong>kvata postapka. Naprotiv, tie <strong>na</strong>merno }e<br />
sozdavaat razliki: }e ka`at deka drugiot e pobogat ili pou~en, deka e rodni<strong>na</strong><br />
ili prijatel <strong>na</strong> nekoj funkcioner, deka e ~len <strong>na</strong> nekoj klan, <strong>na</strong> politi~ka<br />
ili verska grupa bliska <strong>na</strong> vlasta. Poradi toa samo tolku pove}e se `alat,<br />
794
e{i pravdata kako aksiolo{ki poim, a ne ustavnite principi za<br />
ed<strong>na</strong>kvosta, odnosno need<strong>na</strong>kvosta. Problemot ne se sostoi vo postoeweto<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kviot tretman so ed<strong>na</strong>kvite i need<strong>na</strong>kviot tretman so need<strong>na</strong>kvite,<br />
tuku vo opravduvaweto <strong>na</strong> osnovite <strong>na</strong> toa razlikuvawe od<br />
aspekt <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> pravdata za ottamu da se izvle~e legitimnosta<br />
(opravdanosta) <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo zadr`uvaweto i u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> tie<br />
razliki. Problemot e tokmu vo need<strong>na</strong>kvosta kako primarno obele`je<br />
<strong>na</strong> pravdata i ottamu e potreben odgovorot spored {to vo oddelni istoriski<br />
tipovi <strong>na</strong> op{testvoto lu|eto se me|usebno need<strong>na</strong>kvi i ed<strong>na</strong>kvi<br />
i kako spored oddelnite koncepcii <strong>na</strong> pravdata treba da se raspredelat<br />
op{testvenite dobra me|u ed<strong>na</strong>kvite i need<strong>na</strong>kvite. 1502 Vo iz<strong>na</strong>o-<br />
|aweto <strong>na</strong> vistinski odgovor <strong>na</strong> toa pra{awe, vsu{nost, i se <strong>na</strong>o|a<br />
osnovata pri~i<strong>na</strong> za svrtuvaweto <strong>na</strong> pravnopoliti~kata teorija kon<br />
ispituvaweto <strong>na</strong> pravdata kako prirodno pravo, kako op{to dobro,<br />
kako moral itn.<br />
Nakratko formalniot poim <strong>na</strong> pravdata pretstavuva stvarnost<br />
i za nego se vrzuva legal<strong>na</strong>ta pravednost.<br />
STVARNOST<br />
PRAVO (ZAKONSKA PRAVDA)<br />
formal<strong>na</strong> pravda<br />
<strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost koga pravda (prirodno pravo) idealno pravo<br />
(pozitivno pravo)<br />
ZAKONSKA PRAVEDNOST - EPIKIJA<br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (zakonot)<br />
poedine~<strong>na</strong> pravda (ramni{te <strong>na</strong> poedine~noto)<br />
ednoobraznost vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> normata vo site slu~ai<br />
(ed<strong>na</strong>kvost vo prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot)<br />
pravednost koja se meri spored pozitivnoto pravo<br />
pravda vo poedine~en slu~aj ili korektiv <strong>na</strong> pravdata<br />
rakovod<strong>na</strong> ideja <strong>na</strong> sudot vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot<br />
slu`i da se dojde <strong>na</strong>jblisku do idejata <strong>na</strong> pravdata<br />
Sumarno zemeno, treba da se pravi jas<strong>na</strong> razlika me|u pravedno<br />
(zakonska pravda) i pravi~no (<strong>na</strong>zdakonska pravda). Nakratko, <strong>pravoto</strong><br />
i pravdata mo`e da se edno te isto, no ~esto se dve sosema razli~ni rauvereni<br />
deka tie razliki ne bi trebalo da vlijaat <strong>na</strong> odlukata. Se slu~uva,<br />
isto taka, nekoj da se `ali poradi ed<strong>na</strong>kvata postapka i vo imeto <strong>na</strong> pravdata<br />
da bara povlaste<strong>na</strong> polo`ba. Toj, za da gi opravda svoite barawe, }e gi <strong>na</strong>brojuva<br />
su{tinskite razliki koi bile zapostaveni i koi trebalo da bidat zemeni<br />
predvid. Perelman, H. op. cit, str. 17.<br />
1502<br />
Ibid, str. 145-146.<br />
795
oti. Mo`ebi zatoa Grcite imaa dve bo`ici: Temida (Themis) - bo`ica<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ili <strong>na</strong> zakonitiot poredok. Pravo ed<strong>na</strong>kvo <strong>na</strong> pravda - Pravda<br />
kako zakonsko pravo, kako ispraven zakon. Dike - bo`ica <strong>na</strong> pravdata<br />
i pravednosta. 1503 Pravo razli~no od pravda - Pravdata kako ideja<br />
za eti~kata vrednost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, <strong>pravoto</strong> kako <strong>na</strong>dzakonsko pravo.<br />
Rimjanite gi spoila ovie dve bo`ici vo ed<strong>na</strong> - Iustitia. Tie gi ized<strong>na</strong>-<br />
~ile <strong>pravoto</strong> i pravdata. Iustitia - Pravda (Rimska bo`ica <strong>na</strong> pravdata)<br />
koja vo sebe gi ima karakteristikite <strong>na</strong> Temida i Dike, <strong>na</strong> pravo i pravda.<br />
Spored niv, pravda ili pravdenost pretstavuva "Neprekidno i<br />
trajno volevo <strong>na</strong>stojuvawe sekomu da mu se priz<strong>na</strong>e <strong>pravoto</strong> koe mu pripa|a"<br />
(Iustitia est constans et perpetua voluntas ius suum cuique tribuendi).<br />
Ottamu, pravedno = zakonito (formal<strong>na</strong> pravda) - koga <strong>na</strong>{ite<br />
postapki se vo soglasnost (ili se protivni) so zakon za koj se smeta<br />
deka e dobar, vo usoglasen so pravdata, praveden zakon. Toa z<strong>na</strong>~i deka<br />
nie sme postapile vo soglasnost so dobar zakon. Ottamu, pravedno povedenie<br />
e o<strong>na</strong> koe e vo soglasnost so zakonot, koj, od svoja stra<strong>na</strong> e vo<br />
soglasnost so pravdata, i obrato nepravedno povedenie e o<strong>na</strong> koe ne e<br />
vo soglasnost so zakonot koj, od svoja stra<strong>na</strong> e vo soglasnost so pravdata.<br />
Ili poi<strong>na</strong>ku, zakonska pravda e termin za o<strong>na</strong>a pravednost koja vo<br />
opredele<strong>na</strong> mera e sodr`a<strong>na</strong> vo Ustavot i pozitivnite zakoni (termin<br />
za ne{to {to e prividno, pa mo`ebi duri i vistinski pravedno, no<br />
takvo pravedno vo prv red od aspekt <strong>na</strong> procedurata <strong>na</strong> donesuvaweto i<br />
va`eweto <strong>na</strong> normite).<br />
Pravi~no = <strong>na</strong>dzakonsko pravo (materijal<strong>na</strong> pravda) - koga imame<br />
zakon koj ne e praveden za <strong>na</strong>{ite postapki velime ne deka se vo soglasnost<br />
so zakonot, tuku deka se vo soglasnost (ili se protivni) so<br />
pravdata koja e <strong>na</strong>d toj zakon. Ili poi<strong>na</strong>ku, pravi~nost e termin rezerviran<br />
za <strong>na</strong>dzakonskata pravda, za o<strong>na</strong> {to e popravedno od re{enieto<br />
sodr`ano vo va`e~kiot Ustav i zakon, termin za "ideal<strong>na</strong>," za "celosno"<br />
pravde<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> ustav<strong>na</strong> ili zakonska norma, ili za "celosno"<br />
praveden sudijata ili, <strong>na</strong> kraj, za "celosno" praved<strong>na</strong> suska odluka<br />
(termin za ne{to {to e vistinski pravedno, ne{to {to vo toj pogled<br />
od aspekt <strong>na</strong> kvalitetot go <strong>na</strong>dminuva o<strong>na</strong> {to dosega ili vo momentov<br />
spored pozitivnite normi se smeta za pravedno, termin za ne{to vrvno<br />
pravedno). Pravi~nosta z<strong>na</strong>~i i prilagoduvawe <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> okolnostite<br />
<strong>na</strong> konkretniot slu~aj. Koga se veli deka ne{to pravedno/pravi-<br />
1503<br />
Temida bila kerka <strong>na</strong> Uran (bog <strong>na</strong> neboto) i Geja (bo`ica <strong>na</strong> zemjata).<br />
Zevs (vrhovniot bog) ja sakal kolku i svojata sopruga Hera. Temida so<br />
Zevs imala 6 kerki: tri Mojri (bo`ici <strong>na</strong> sudeweto) i tri Hori (bo`ici <strong>na</strong><br />
godi{nite vremiwa). Temida zaedno so ed<strong>na</strong> od Horite - Dike, stoela pokraj<br />
Zevs koga toj za ne{to presuduval. Nivnoto prisustvo bilo izraz <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nieto<br />
deka <strong>pravoto</strong> (zakonskiot poredok) i pravdata (pravednosta), ~esto se dve<br />
razli~ni ne{ta, no vo praved<strong>na</strong> presuda tie ed<strong>na</strong>kvo treba da bidat prisutni.<br />
796
~no sme re{ile, z<strong>na</strong>~i deka site relevantni aspekti <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> rabota<br />
sme gi odmerile i soglasno toa sme donele isprav<strong>na</strong> odluka.<br />
pravednost<br />
temis<br />
zakonititost<br />
zakonsko pravo<br />
formal<strong>na</strong> pravda<br />
zakonska pravda<br />
pravi~nost<br />
dike<br />
op{ta pravda<br />
<strong>na</strong>dzakonsko pravo<br />
materijal<strong>na</strong> pravda<br />
prirodno pravo<br />
ispravka <strong>na</strong> zakonskata pravednost<br />
milost, blagost<br />
3. NA^ELA NA PRAVDATA<br />
Na poedine~noto ramni{te komutativ<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravednost pretstavuvaat <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravdata koi poka`uvaat kako treba<br />
da se tretiraat ed<strong>na</strong>kvite, a kako need<strong>na</strong>kvite. Na~elata <strong>na</strong> pravdata<br />
se pra{awe za karakterot (kvalitetot) <strong>na</strong> pravdata spored koi se<br />
meri pravednosta ili nepravednosta, odnosno ispravnosta ili neispravnosta<br />
<strong>na</strong> odredeno povedenie <strong>na</strong>redeno ili zabraweto so ed<strong>na</strong> norma.<br />
Distributiv<strong>na</strong>ta pravda, sodr`i dve <strong>na</strong>~ela: prvoto, <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> srazmernost<br />
(proporcio<strong>na</strong>lnost) - <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kov (razli~en) zakonski<br />
tretman - need<strong>na</strong>kvo postapuvawe so need<strong>na</strong>kvite (ili poprecizno<br />
so su{tinski razli~nite) lu|e i odnosi podeleni vo razli~ni kategorii,<br />
i vtoroto, <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost (<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zakonski ed<strong>na</strong>kov<br />
tretman) - ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so ed<strong>na</strong>kvite lu|e i odnosi vo ramkite<br />
<strong>na</strong> ista kategorija. Komutativ<strong>na</strong>ta pravda go sodr`i samo <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost (<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zakonski ed<strong>na</strong>kov tretman) - ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe<br />
so ed<strong>na</strong>kvite ne{ta.<br />
NA^ELA NA PRAVDATA<br />
distributiv<strong>na</strong> pravda<br />
<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zakonski razli~en tretman<br />
- zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
- pozitiv<strong>na</strong> diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
1. <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> srazmernost (proporcio<strong>na</strong>lnost) - vo<br />
zavisnost od kategoriite gra|ani need<strong>na</strong>kvo<br />
postapuvawe so need<strong>na</strong>kvi lu|e i odnosi (~l. 9. st. 1<br />
Ustav)<br />
2. <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kavost - no, ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so<br />
ed<strong>na</strong>kvite lu|e i odnosi vo ramkite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong><br />
kategorija (~l. 9 st. 2 Ustav)<br />
komutativ<strong>na</strong> pravda<br />
<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zakonski<br />
ed<strong>na</strong>kov tretman<br />
ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe<br />
so ed<strong>na</strong>kvite ne{ta<br />
<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
797
Distributiv<strong>na</strong> pravednost (sekomu spored zaslugata da mu se<br />
dade o<strong>na</strong> {to mu pripa|a) kako pravednost koja <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> zaednicata<br />
im deli dobra i po~esti spored niv<strong>na</strong>ta vrednost ili zasluga vodi<br />
smetka za dostoinstvoto <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> zaednicata i za nivnite individualni<br />
zaslugi za dr`avata i se upravuva spored geometriska proporcija,<br />
t.e. dokolku nekoj e podostoen i pozaslu`en, dotolku pove}e mu<br />
pripa|a.<br />
Taa e <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> postapuvawe sprema bitno razli~nite i e relevant<strong>na</strong><br />
za onie pravni odnosi koi za svoja osnova gi ima svojstvata <strong>na</strong><br />
lu|eto {to spored nekoj kriterium se proglaseni za bitno razli~ni.<br />
Kaj nea doa|a do izraz srazmernosta vo raspredeluvaweto <strong>na</strong> pravata i<br />
obvrskite soglasno so razli~<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong> poedincite mere<strong>na</strong> spored<br />
nivniot pridones (zaradi zasluga: <strong>na</strong>grada ili kaz<strong>na</strong>) kon ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> op{toto dobro <strong>na</strong> op{testvoto. Taa ima rabota so need<strong>na</strong>kvi<br />
lu|e vo <strong>pravoto</strong> i <strong>na</strong>stojuva da ja zadr`i need<strong>na</strong>kvosta.<br />
Taa z<strong>na</strong>~i utvrduvawe razli~ni prava i obvrski <strong>na</strong> onie {to poseduvaat<br />
razli~ni prirodni ili op{testveni svojstva (kvaliteti i<br />
sposobnosti) po prethodno utvrduvawe <strong>na</strong> tie svojstva kako relevantni<br />
za razlikuvawe <strong>na</strong> lu|eto kako pravni subjekti.<br />
Taa z<strong>na</strong>~i raspredelba <strong>na</strong> dobra (prava, materijalni dobra i<br />
mo}) i zla vo ed<strong>na</strong> zaednica. Nejzi<strong>na</strong> cel e da se dade odgovor za moral<strong>na</strong>ta<br />
i prav<strong>na</strong>ta opravdanost <strong>na</strong> daden sistem <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvost.<br />
Komutativ<strong>na</strong> (regulativ<strong>na</strong>)pravednost (sekomu zaradi ed<strong>na</strong>kvost<br />
da mu se dade o<strong>na</strong> {to mu pripa|a) kako pravednost koja delumno so<br />
dobrovolni, a delumno so nedobrovolni ized<strong>na</strong>~uvawa <strong>na</strong> dobrata i po-<br />
~estite ja odrazuva ramnote`ata <strong>na</strong> socijalnite dobra. Taa ne gi zema<br />
predvid ugledot i vrednosta <strong>na</strong> li~nostite, tuku samo stek<strong>na</strong>tata korist<br />
ili pretrpe<strong>na</strong>ta {teta. Ovde podelbata se vr{i spored aritmeti-<br />
~ka proporcija: <strong>na</strong> onoj koj ima premnogu mu se odzema tolku kolku {to<br />
iznesuva {tetata ili zagubata <strong>na</strong> onoj koj pretrpel nepravda.<br />
Taa e <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> postapuvawe sprema bitno sli~nite - ed<strong>na</strong>kvite)<br />
i relevant<strong>na</strong> za onie pravni odnosi vo koi odnosite me|u lu|eto se izrazuvaat<br />
kako odnosi me|u predmeti (stvari). Vo ovie odnosi, osven<br />
vrednosta <strong>na</strong> predmetite (stvarite) ne e bit<strong>na</strong> nitu ed<strong>na</strong> druga okolnost<br />
ili individual<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong> lu|eto za niv<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> polo`ba vo<br />
tie odnosi. Taa ima rabota so ed<strong>na</strong>kvi lu|e vo <strong>pravoto</strong> i <strong>na</strong>stojuva da ja<br />
zadr`i ed<strong>na</strong>kvosta (ed<strong>na</strong>kva vrednost <strong>na</strong> stvari {to se zamenuvaat, ekvivalentnost<br />
me|u <strong>na</strong>prave<strong>na</strong>ta {teta i dosude<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>domest, ekvivalentnost<br />
me|u izvr{e<strong>na</strong>ta rabota i isplate<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>grada)<br />
Taa z<strong>na</strong>~i utvrduvawe ed<strong>na</strong>kvi prava i obvrski <strong>na</strong> onie {to poseduvaat<br />
ed<strong>na</strong>kvi prirodni ili op{testveni svojstva (kvaliteti i sposobnosti).<br />
Taa, pred sî, e svojstve<strong>na</strong> za privatnoto pravo kade osnovnite<br />
principi <strong>na</strong> pravnite odnosi se temelat <strong>na</strong> komutacija (zamenlivosta)<br />
<strong>na</strong> stvarite i nivnite sopstvenici.<br />
Taa z<strong>na</strong>~i povtorno vospostavuvawe <strong>na</strong> nekoja moral<strong>na</strong> ili pra-<br />
798
v<strong>na</strong> ramnote`a <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>ta vo dobrovolni (koga sudot treba da odlu~i<br />
koja stra<strong>na</strong> zaslu`uva o{teta) i nedobrovolni (koga sudot treba da<br />
odlu~i dali optu`eniot zaslu`uva kaz<strong>na</strong>) odnosi. Nejzi<strong>na</strong> cel e da se<br />
dade odgovor za moral<strong>na</strong>ta i prav<strong>na</strong>ta opravdanost <strong>na</strong> daden sistem <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvost.<br />
Nakratko, distributiv<strong>na</strong> pravednost z<strong>na</strong>~i proporcio<strong>na</strong>lnost<br />
(srazmeren odnos). Sekoj dobiva srazmerno <strong>na</strong> svoite zaslugi. Komutativ<strong>na</strong><br />
prava z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvost: kaj stvarite - razme<strong>na</strong>, ekvivalentnost,<br />
a kaj lugeto - odnosi me|u lu|eto - recipro~nost. Sekoj dobiva ed<strong>na</strong>kvo.<br />
Ili poi<strong>na</strong>ku, proporcija z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> odnosite, a ed<strong>na</strong>kvosta<br />
z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> dodeluvawe <strong>na</strong> dobra i tovari (kazni). Ottamu,<br />
"praved<strong>na</strong>ta odluka za povtorno vospostavuvawe ili raspredelba sekoga{<br />
pretpostavuva nekoja moral<strong>na</strong> pozadi<strong>na</strong>, z<strong>na</strong>~i postoe~kite moralni<br />
pravila, odnosno moralno relevantnite okolnosti so ogled <strong>na</strong> koi<br />
odlukata mo`e da bide praved<strong>na</strong>, t.e. primer<strong>na</strong>. Zemaweto isklu~ivo<br />
predvid <strong>na</strong> tie okolnosti i pravila, a toa z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to sekoj go zaslu`uva<br />
vrz osnova <strong>na</strong> faktite vo soglasnost so pravilata, pretstavuva<br />
o<strong>na</strong> {to se misli pod nepristrasnost. Okolnosta {to vo dvata slu~ai<br />
<strong>na</strong> pravednost koi gi razlikuva Aristotel e potreb<strong>na</strong> nepristrasnost<br />
go sozdava poimot koj gi opfa}a dvata oblici." 1504<br />
4. PRAVILA NA PRAVDATA<br />
1. Ve}e vidovme deka <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> pravdata ne sodr`at kriteriumi<br />
za toa koi lica treba da se pomestat vo razli~ni kategorii <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi,<br />
odnosno need<strong>na</strong>kvi i kako (<strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in) da se tretitraat ovie dve<br />
kategorii <strong>na</strong> lica. 1505 Za toa se potrebni pravila <strong>na</strong> pravdata koi mo`at<br />
da bidat zasnovani samo vrz op{tiot poim <strong>na</strong> pravdata, odnosno da<br />
se izvle~at spored kriteriumot <strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost koj se bazira<br />
<strong>na</strong> proce<strong>na</strong>ta za zaslugata i <strong>na</strong>gradata, odnosno vi<strong>na</strong>ta i kaz<strong>na</strong>ta. Vo<br />
taa smisla e vo pravo E`en Diprel koga veli: "Bez takvi pravila, sekoj<br />
bi mo`el pravdata da ja definira kako {to nemu mu se bendisuva,<br />
odnosno kako {to toa mu soodvetstvuva <strong>na</strong> negovite interesi {to vodi<br />
kon nepopravliva zbrka vo pogled <strong>na</strong> toj poim." Ni{to podaleku od visti<strong>na</strong>ta<br />
ne nitu Blez Paskal (1623-1662) koj tvrdi deka vo nedostig <strong>na</strong><br />
1504<br />
Tugendhat, E. op. cit. str. 319.<br />
1505<br />
Pravdata e ed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so ed<strong>na</strong>kvite. Taa bara ed<strong>na</strong>kvost.<br />
Ed<strong>na</strong>kvosta z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> zakonot, odnosno ed<strong>na</strong>kva prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot<br />
za site bez kakvi i da e razliki. Pravdata {to se vrzuva so <strong>pravoto</strong> pretstavuva<br />
ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> lu|eto vo razni op{testveni odnosi koi se obezbeduvaat so<br />
prav<strong>na</strong> regulacija. Taa funkcionira ako pravniot sistem ovozmo`uva site negovi<br />
subjekti da bidat ed<strong>na</strong>kvi vo svojot status, vo prav<strong>na</strong>ta komunikacija, vo<br />
prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, vo realizacijata <strong>na</strong> svoite prava pod ed<strong>na</strong>kvi socijalni<br />
uslovi. No pravdata z<strong>na</strong>~i i need<strong>na</strong>kvo postapuvawe so need<strong>na</strong>kvite.<br />
799
kriteriumi vo taa oblast silata mo`e da dobie privid <strong>na</strong> pravda." 1506<br />
- Navedeniov problem, nekoi avtori, kako <strong>na</strong> primer, Radbruh<br />
samo go konstatiraat. Toj veli: "Idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ja <strong>na</strong>jdovme vo<br />
pravdata i ja utvrdivme su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravdata, <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda kako ed<strong>na</strong>kvost, kako poed<strong>na</strong>kvo postapuvawe so ed<strong>na</strong>kvite, i soodvetno<br />
<strong>na</strong> toa need<strong>na</strong>kvo postapuvawe so razli~nite lu|e i odnosi.<br />
Spored pravdata, dodu{a, uspeavme da go orientirame poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
me|utoa ne dobivme jas<strong>na</strong> ideja kako <strong>na</strong>soka za izveduvawe <strong>na</strong> sodr-<br />
`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Za{to pravdata, dodu{a, upatuva so ed<strong>na</strong>kvi - ed<strong>na</strong>kvo<br />
da postapuvame, a so need<strong>na</strong>kvite - need<strong>na</strong>kvo, no ni{to ne ni ka`uva<br />
za gledi{teto spored koe pred sî treba da se okarakteriziraat<br />
kako ed<strong>na</strong>kvi ili need<strong>na</strong>kvi: potoa taa go utvrduva samo odnosot, no ne<br />
i <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> postapuvaweto. Na tie dve pra{awa odgovorot mo`e da se<br />
dade samo ako se pojde od celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>." 1507 Potoa, zboruvaj}i za<br />
protivre~nostite me|u trite celi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> veli: "^ovek bi mo`el<br />
da dojde vo isku{enie da gi pomiri protivre~nostite me|u pravdata,<br />
celishodnosta i prav<strong>na</strong>ta sigurnost so toa {to za site tie principi<br />
bi predlo`il ed<strong>na</strong> valid<strong>na</strong> podelba <strong>na</strong> trudot koja bi soodvetstvuvala<br />
<strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> trudot. Spored pravdata bi trebalo da se procenuva<br />
dali nekoj <strong>na</strong>log voop{to ima forma <strong>na</strong> pravo, dali voop{to mo`e da<br />
se podvede pod poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Spored celishodnosta bi trebalo da<br />
se odlu~uva dali toj <strong>na</strong>log spored svojata sodr`i<strong>na</strong> e ispraven. I <strong>na</strong>jposle,<br />
spored prav<strong>na</strong>ta sigurnost koja ja dava, bi trebalo da se ocenuva<br />
dali mo`e da mu se priz<strong>na</strong>e va`eweto. Vsu{nost, nie edinstveno procenuvaj}i<br />
ja pravdata kon koja nekoj <strong>na</strong>log se stremi, odlu~uvame dali<br />
toj voop{to ima karakter <strong>na</strong> pravo i dali mu soodvetstvuva <strong>na</strong> poimot<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. A vo pogled <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> odlu~uvaat site tri<br />
principi." 1508 I tuka Radbruh zastanuva, kreva race i zaklu~uva deka ne<br />
e vo sostojba da iz<strong>na</strong>jde <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in so pomo{ <strong>na</strong> tie principi se doa|a<br />
do sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, a taa sodr`i<strong>na</strong> e pravdata. 1509<br />
- Vo ovaa smisla, nitu Kuson ne ka`uva ni{to za samite pravi-<br />
1506<br />
Navedeno spored Perelman, H. op. cit. str. 5. Pravdata bez sila, pi{-<br />
uva{e toj e nemo}<strong>na</strong>. Silata bez pravda e <strong>na</strong>silni~ka. Ako okolu pravdata se<br />
sporime i mo`eme da se sporime, silata e i poz<strong>na</strong>ta i nespor<strong>na</strong>. I taka, rezignirano<br />
i pomalku ironi~no Paskal zaklu~uva ne mo`ej}i da storime o<strong>na</strong> {to<br />
e pravedno da bide silno, storeno e o<strong>na</strong> {to e silno da bide pravedno." Tadi}.<br />
Lj. op. cit. str. 19.<br />
1507<br />
Radbruh, G.op. cit. str. 94.<br />
1508<br />
Ibid. str. 98.<br />
1509<br />
Vo taa smisla veli: "Nie gi utvrdivme protivre~nostite, me|utoa<br />
ne sme vo sostojba da gi razre{ime. Vo toa nie ne gledame nedostig <strong>na</strong> nekoj<br />
sistem. <strong>Filozofija</strong>ta ne treba da prifa}a odluki, taa tokmu treba da stava<br />
pred odluki. Taa `ivotot ne treba da go pravi lesen, tuku tokmu da go problematizira."<br />
Radbruh, G.op. cit. str. 100.<br />
800
la, tuku zboruva samo za toa deka od niv treba da prizleat razumnio i<br />
vramnote`eni re{enija. Pravdata, veli toj, e rezultat od istra`uvaweto<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta, ekvivalencijata, srazmernosta, ramnote`ata. Pravedniot<br />
~ovek bara da se postapuva <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in sprema site lu|e od su-<br />
{tinski ista kategorija. Toj }e gi tretira sli~nite slu~ai <strong>na</strong> sli~en<br />
<strong>na</strong>~in i razli~nite slu~ai <strong>na</strong> razli~en <strong>na</strong>~in. Ili poi<strong>na</strong>ku, toj }e saka<br />
da ja so~uva ramnote`ata me|u o<strong>na</strong> {to go primil i o<strong>na</strong> {to }e go dade.<br />
Voop{teno ka`ano, toj }e se stremi kon dobra sramernost vo podelbata<br />
<strong>na</strong> pravata i obvrskite <strong>na</strong> gra|anite <strong>na</strong> eden grad. Pravdata se pojavuva<br />
vo odnosite <strong>na</strong> me|usebno nezavisni lica koi baraat mirno re{avawe<br />
<strong>na</strong> sporot vo koj se <strong>na</strong>o|aat. Dokolku sekoj poedinec postapuva <strong>na</strong><br />
avtonomen <strong>na</strong>~in, sledej}i gi sopstvenite interesi, toj nu`no }e vleguva<br />
vo konflikt so drug. Interesot <strong>na</strong> edniot i drugite poedinci, ako<br />
se uka`e prilika, }e bidat inkopatibilni ili sprotivni. Kompromisnoto<br />
re{enie {to }e bide iz<strong>na</strong>jdeno }e se smeta za pravedno ako go<br />
so~uva mirot i ako istovremeno bide i razumno i vramnote`eno. 1510<br />
- Vo vrska so ovoj problem, Perelman smeta deka ne e potrebno<br />
da se ima samo pravilo, tuku deka toa pravilo <strong>na</strong> pravdata treba da<br />
bide pravedno pravilo, za{to samo <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in mo`e da se obezbedi<br />
pravilnost i nepristrasnost vo deleweto <strong>na</strong> pravdata. "Koga pozitivniot<br />
zakon gi dava kriteriumite za negova prime<strong>na</strong> praviloto <strong>na</strong> pravdata<br />
to~no se odreduva i stanuva pravno pravilo (the rule of law), baraj-<br />
}i <strong>na</strong> odreden <strong>na</strong>~in da bidat tretirani site onie koi se sli~ni vo<br />
o~ite <strong>na</strong> zakonot. Pravno pravilo e pravilo <strong>na</strong> pravdata prilagodeno<br />
<strong>na</strong> modalitetite opredeleni so voljata <strong>na</strong> zakonodavecot. Postapuvaweto<br />
soglasno pravnoto pravilo e pravedno, za{to ispravno go primenuva<br />
zakonot." 1511 Vo taa smisla, Perelman smeta deka "protiv zloupotrebata<br />
<strong>na</strong> mo}ta <strong>na</strong> upravuva~ite, a posebno <strong>na</strong> zakonodavecot, teoreti~arite<br />
<strong>na</strong> prirodnoto pravo ~esto pribegnuvaat kon pravedniot um,<br />
prirodata <strong>na</strong> ne{tata. Pritoa, ne propu{ta da ka`e: "no, dali nivnite<br />
teorii se zasnovani i vrz ne{to drugo osven <strong>na</strong> intuicii koi ne mo`at<br />
da se soop{tuvaat i <strong>na</strong> kontroverzni stavovi" i deka "protiv proizvolnosta<br />
i nepravdata vo zakonite, vsu{nost, se bu<strong>na</strong>t site onie koi<br />
sakaat da go izme<strong>na</strong>t ili revidiraat utvrdeniot poredok."<br />
Pelerman e skepti~en vo odnos <strong>na</strong> mo`nosta od iz<strong>na</strong>o|awe racio<strong>na</strong>len<br />
apsolutno preveden sistem <strong>na</strong> pravila koi kako takvi bi im se<br />
<strong>na</strong>met<strong>na</strong>le <strong>na</strong> site umni duhovi. Da se kvalifikuvaat site vidovi zakoni<br />
i pravila kako pravedni ili nepravedni mo`no e samo intuitivno.<br />
Zatoa, spored nego, "iluzorno e da se traga po eden apsolutno praveden<br />
sistem <strong>na</strong> pravila," 1512 no mo`no e da se ka`e deka "edno pravilo e pravedno<br />
dokolku ne e proizvolno, dokolku mo`e da se opravda so pomo{<br />
1510<br />
Cusson, M. Za{to ka`njavati, JRKKP, 1990/4, str. 66-67.<br />
1511<br />
Ibid, str. 19.<br />
1512<br />
Ibid, str. 29.<br />
801
<strong>na</strong> poop{ti <strong>na</strong>~ela." 1513 Tie poop{ti <strong>na</strong>~ela pak, Perelman gi izvlekuva<br />
od Kantoviot kategori~ki imperativ: "Postapuvaj taka {to maksimata<br />
<strong>na</strong> tvojata volja bi mo`ela ednovremeno sekoga{ da va`i kako<br />
princip <strong>na</strong> univerzalnoto zakonodavstvo," 1514 koj <strong>na</strong> pravni~ki jazik<br />
toj go preformulira kako: "Treba da se odnesuva{ kako da si sudija ~ij<br />
retio decidendi treba da go dade principot koj }e va`i za site lu|e." 1515<br />
Ottamu izvlekuva zaklu~ok: "Vo nedostig <strong>na</strong> apsolutni kriteriumi,<br />
nepobitni o~iglednosti, kriteriumite i vrednostite koi slu`at za<br />
opravduvawe <strong>na</strong> pravilata <strong>na</strong> deluvaweto ne mo`at da bidat podvedeni<br />
<strong>na</strong> kritika. Onie koi se stremat kon toa da ima pove}e pravda vo ~ovkovite<br />
odnosi treba da bidat spremni da povedat smetka za svoite<br />
obvinenija za pristrasnost izre~eni <strong>na</strong> niv<strong>na</strong> smetka. 1516<br />
- Nasproti gledi{ata <strong>na</strong> Radbruh i Perelman, spored utili-<br />
1513<br />
"Taka, eden krivi~en zakon }e bide praveden ako kaznite koi toj gi<br />
vospostavuva se srazmerni <strong>na</strong> krivi~nite dela, edno pravilo koe ja utvrduva<br />
zarabotuva~kata <strong>na</strong> slu`benikot }e bide pravedno ako opredeluva iznosi srazmerni<br />
<strong>na</strong> op{testveniot rang koi tie go zazemaat ili spored uslugite {to gi<br />
pravat kon op{testvoto. No, koi se kriteriumite {to }e ovozmo`at da se<br />
oceni te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> krivi~noto delo ili op{testve<strong>na</strong>ta korisnost? Tie bi mo-<br />
`elo da se svedat <strong>na</strong> drugi normi, me|utoa vo kraj<strong>na</strong> linija sekoga{ }e se sudirame<br />
so nesvodlivi normi, so vizijata <strong>na</strong> svetot koja gi izrazuva streme`ite<br />
i vrednostite koi ne se racio<strong>na</strong>lni." Ibid, str. 39.<br />
1514<br />
Ovde ne smee da se propu{ti deka pravnoto pravilo koe go poistovetuva<br />
so pravilo <strong>na</strong> pravdata, toj go <strong>na</strong>rekuva zlatno pravilo. Vo taa smisla<br />
veli: "Site golemi moralni i verski tradicii vo svoite pouki go sodr`at<br />
zlatnoto pravilo koe povikuva so drugite da postapuvame kako so samite sebesi.<br />
Eve me|u <strong>na</strong>jpoz<strong>na</strong>tite nekolku <strong>na</strong>~ini toa da se formulira: Sakaj go bliskiot<br />
svoj kako samiot sebesi, Ne pravi si sebesi sli~no <strong>na</strong> toa {to ne saka{<br />
drug tebe da ti go pravi, Postapuvaj so sli~nite <strong>na</strong> sebe kako bi sakal drug da<br />
postapuva so tebe, Postapuvaj taka kako bi sakal da postapuvat <strong>na</strong> tebe sli~nite.<br />
Ova posled<strong>na</strong> formulacija ne pribli`uva do Kantoviot kategori~ki<br />
imperativ... i <strong>na</strong> Singerovoto <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> generalizacija - O<strong>na</strong> {to e dobro ili<br />
lo{o za edno lice mora da bide dobro ili lo{o za sekoje sli~no lice koe se<br />
<strong>na</strong>o|a vo sli~i okolnosti." Ottamu, Perelman izvlekuva mo{ne nerealni zaklu~oci:<br />
"Praviloto <strong>na</strong> pravdata ne ka`uva koga su{testvata treba da se smetaat<br />
kako bitno sli~ni: zlatnoto pravilo }e utvrdi deka pod toa treba da se<br />
podrazberat <strong>na</strong>{ite bliski i onie koi se ~ove~ki bitija sli~ni <strong>na</strong> <strong>na</strong>s.<br />
Praviloto <strong>na</strong> pravdata ne ka`uva kako treba da se tretiraat: zlatnoto pravilo<br />
za model }e go smeta o<strong>na</strong> povedenie koe bi sakale da se ostvaruva bilo kon<br />
<strong>na</strong>s samite, bilo kon site onie koi ni se sli~ni. Blagodarej}i <strong>na</strong> praviloto<br />
<strong>na</strong>pravdata eden subjektiven sud mo`e da se preobrazi vo moral<strong>na</strong> norma, vo<br />
zlatno pravilo." Ibid, str. 20-21.<br />
1515<br />
Ibid, str. 57.<br />
802<br />
1516<br />
Ibid, str. 64.
arizmot, za koj obvrzuva~ka sila <strong>na</strong> pravdata proizleguva od op{tata<br />
korist, mo`no e da se konstruiraat i toa prikladni pravila <strong>na</strong> pravdata.<br />
Sumarno zemeno, utilitaristi~kiot koncept za pravdata za svoja<br />
pretpostavka gi ima interesot <strong>na</strong> lu|eto za zaednicata da ostvarat<br />
maksimal<strong>na</strong> blagosostojba, zadovolstvo i sre}a. Ne osporuvaj}i ja nu`nosta<br />
od individual<strong>na</strong> sloboda <strong>na</strong> poedinecot i ed<strong>na</strong>kvo dostapnite<br />
mo`nosti za oddelnite individui za steknuvawe materijalni i duhovni<br />
dobra, ovoj koncept dopu{ta da se uva`uvaat individualnite razliki<br />
me|u lu|eto kako izraz <strong>na</strong> nivnite razli~ni vrednosti, i vrz taa<br />
osnova <strong>na</strong> nekoi da im se dava prednost vo startnite pozicii. Pritoa,<br />
opravdanosta ili neopravdanosta <strong>na</strong> razli~niot praven tretman <strong>na</strong> razli~nite<br />
subjekti ne proizleguva neposredno od samoto postoewe <strong>na</strong><br />
razliki vo nivnite individualni svojstva, iako tie kako priroden<br />
fakt se neizbe`ni, tuku od eden <strong>na</strong>dvore{en kriterium - od razli~<strong>na</strong>ta<br />
poleznost <strong>na</strong> tie svojstva za zaednicata i za poedinecot. 1517 Ovoj koncept<br />
dopu{ta need<strong>na</strong>kvosti vo raspredelbata <strong>na</strong> pravata i dol`nostite<br />
i odgovornostite, a so toa i vo op{testvenoto bogatstvo i mo}, no<br />
samo ako ja zgolemuva efikasnosta <strong>na</strong> sistemot, vo smisla <strong>na</strong> zgolemuvawe<br />
<strong>na</strong> empiriski proverlivata korisnost <strong>na</strong> celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sistemot i<br />
za sekoj negov oddelen del. Ovoj stav od niv vo celost go prezema i<br />
liberalizmot.<br />
- Do odgovor <strong>na</strong> ova, do denes nere{eno pra{awe, Viskovi} smeta<br />
deka mo`e da se dojde poa|aj}i od slednive tezi: Prvo, kriteriumot<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta i need<strong>na</strong>kvosta vrz koi se zasnovaat istoriskite sfa}awa<br />
za pravdata ne se rezultat nitu <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> poedinci (politi~ari,<br />
<strong>na</strong>u~nici), ni <strong>na</strong> "~istoto" racio<strong>na</strong>lno mislewe, tuku <strong>na</strong> stepenot <strong>na</strong><br />
materijal<strong>na</strong>ta i duhov<strong>na</strong>ta kultura i vistinskite odnosi <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvost<br />
vo konkretnite op{testva koi tie kriteriumi gi legitimiraat<br />
ili negiraat od stojali{te <strong>na</strong> vladea~kite i podvlastenite op{testveni<br />
grupi. Vtoro, "su{tinskite" svojstva spored koi lu|eto po ed<strong>na</strong><br />
politi~ka ideologija se delat <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi i need<strong>na</strong>kvi se onie svojstva<br />
{to vistinski gi poseduvaat ili se pretpostavuva deka gi poseduvaat<br />
samo pripadnicite <strong>na</strong> op{etstvenite grupi koi ja zastapuvaat taa ideologija<br />
- pri {to takvite svojstva, realni ili umisleni, se prika`uvaat<br />
kako "<strong>na</strong>jvisoki doblesti" dovolno zaslu`ni da bidat temeli <strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong>ta raspredelba i voop{to <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba <strong>na</strong><br />
lu|eto. Treto, tie "su{testveni" ~ove~ki svojstva ili doblesti koi gi<br />
konstituiraat politi~kite principi <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost/need<strong>na</strong>kvost se preobrazuvat<br />
spored toa koi svojstva im pripa|aat ili se pretpostavuva<br />
deka im pripa|aat vo dadeni istoriski situacii <strong>na</strong> oddelni op{tes-<br />
1517<br />
Ovoj koncept formalnopravno be{e pomesten vo ~l. 1 <strong>na</strong> Francuskata<br />
deklaracija za pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot od 1789 godi<strong>na</strong>: "Lu|eto<br />
se ra|aat i `iveat slobodni i ed<strong>na</strong>kvi, a op{testvenite razliki mo`at da<br />
bidat samo <strong>na</strong> zaedni~ka polza."<br />
803
tveni grupi. Ottamu, vo kraj<strong>na</strong>ta a<strong>na</strong>liza proizleguva relativnosta<br />
ili istori~nosta <strong>na</strong> site politi~ki sfa}awa za ed<strong>na</strong>kvosta/need<strong>na</strong>kvosta<br />
i vrz niv zasnovanite politi~kopravni koncepcii <strong>na</strong> pravdata. 1518<br />
2. Po seto ova nu`no e da go iznesam i sopstveniot stav po ova<br />
pra{awe. Kaj komutativ<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta pravednost potreben e<br />
nepristrasen sudija koj }e re{i <strong>na</strong> ~ija stra<strong>na</strong> e pravdata. Koga se raboti<br />
za komutativ<strong>na</strong> pravda, sudijata }e ja upotrebi terezija <strong>na</strong> bo`icata<br />
<strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to nejzinite tasovi }e gi ized<strong>na</strong>~i.<br />
Toga{, pak, koga se raboti za need<strong>na</strong>kvost, }e ja upotrebi istata terazija<br />
no, ne <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> koj se merat kompiri, tuku taka {to }e <strong>na</strong>pravi<br />
razlika. Prevezot preku o~ite <strong>na</strong> bo`icata <strong>na</strong> pravdata e sudiskata<br />
nepristrasnost, a {to se odnesuva do nejziniot me~ koj go dr`i vo drugata<br />
raka, toj í e potreben za prisilba, sekoga{ koga nekoj nema da se<br />
soglasi so nejinite merila. So tie pomo{ni rekviziti, nejzi<strong>na</strong>ta uloga<br />
denes ja igraat zakonodavecot (koga se raboti za op{tata pravda) i<br />
sudijata (koga se raboti za poedine~<strong>na</strong>ta pravda). Od niv so bara da<br />
bidat vistinski posrednici me|u op{tata i poedine~<strong>na</strong>ta pravda, a ne<br />
xambazi - trgoveci so pravdata za odrede<strong>na</strong> zarabotuva~ka. No, za da ja<br />
izvr{at sovesno taa uloga, tie mora da se rakovodat i od opredeleni<br />
pravila. Toa nikoj ne go negira: bez pravila nema red, a bez red nema<br />
praven poredok. No, mo`no li e da se utvrdat pravila <strong>na</strong> pravdata?<br />
Bi rekol - da! No, samo koga interesite <strong>na</strong> site lu|e }e bidat<br />
ed<strong>na</strong>kvi, koga op{toto dobro (sre}ata) }e va`i za site, a ne samo za<br />
<strong>na</strong>jgolemiot broj lu|e, {to z<strong>na</strong>~i ne samo za mnozinstvoto. A toa z<strong>na</strong>~i<br />
nikoga{. Za{to, pravdata e promenliva, a ne ve~<strong>na</strong> doblest kako {to<br />
se promenlivi i interesite <strong>na</strong> lugeto od koi, vpro~em, taa e uslove<strong>na</strong> i<br />
kon ~ie ispravno regulirawe e <strong>na</strong>so~e<strong>na</strong>. Vpro~em, komu i kolku }e mu<br />
se dade od op{testvenoto bogatstvo, komu i kolku pecki so lenir }e mu<br />
se opredelat po prstite za{to bil nemiren (13 ili 22), komu i kolkava<br />
kaz<strong>na</strong> za ubistvo, komu i kolkav <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta, ne se opredeluva i<br />
ne mo`e da se opredeli od<strong>na</strong>pred, apstraktno i zasekoga{. Za toa e potreben<br />
reper, a toj vo <strong>na</strong>jmala raka e: situacijata, statusot i zaslugata<br />
<strong>na</strong> eden vo sporedba so zaslugata <strong>na</strong> drug. Od<strong>na</strong>pred da se opredeli subjektot<br />
i golemi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> negovite dobivki i zagubi (merata <strong>na</strong> negoviot<br />
tretman) e isto kako da se pravi smetka bez kr~mar, za{to samo toj<br />
mo`e da vidi i oceni koj piel i da presmeta koj kolku piel. Pritoa,<br />
kr~marot pravi i dopolnitelni "nevidlivi" presmetki spored toa:<br />
kade, koga, {to, kako, zo{to - po koj povod i za koja cel se pielo.<br />
Nakratko, koga bi postoele pravila <strong>na</strong> pravdata tie sigurno bi<br />
bile brojni, a poradi di<strong>na</strong>mikata <strong>na</strong> op{testveniot `ivot podlo`ni i<br />
<strong>na</strong> postojani promeni. A koga lu|eto bi bile <strong>na</strong>dareni so silni obziri<br />
sprema op{toto dobro, za niv nikoga{ ne bi ni bile potrebni takvi<br />
pravila. Ottamu, vo nemo`nost da se utvrdat pravila <strong>na</strong> pravdata pro-<br />
804<br />
1518<br />
Viskovi}, N. op. cit. str. 146.
lemot se prefrluva vo sferata <strong>na</strong> iz<strong>na</strong>o|aweto ramnote`a megu celite<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>: pravdata, celishodnosta i prav<strong>na</strong>ta sigurnost.<br />
VII. SUDIRI NA PRAVOTO I PRAVDATA<br />
1. Otsustvoto <strong>na</strong> pravila <strong>na</strong> pravdata vodi kon sudiri <strong>na</strong> dve ramni{ta:<br />
<strong>na</strong> ramni{te <strong>na</strong> op{toto i <strong>na</strong> ramni{te <strong>na</strong> poedine~noto.<br />
Pritoa, otsustvoto <strong>na</strong> pravila <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> relacijata novo pravilo<br />
- staro pravilo vodi koj antinomija <strong>na</strong> ramni{te <strong>na</strong> op{toto. Otsustvoto,<br />
pak, <strong>na</strong> pravila <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> planot <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> edno<br />
op{to pravilo so konkretnite raznovidni situacii, vodi kon sudir <strong>na</strong><br />
ramni{teto <strong>na</strong> poedine~noto.<br />
Navedenoto jasno go poso~uva osnovniot problem {to ovde }e<br />
go razgleduvame. Me|utoa, negovoto celosno razbirawe e nevozmo`no<br />
vo otsustvo <strong>na</strong> osnovnite soz<strong>na</strong>nija za pravdata kako vrednosno-teleolo{ka<br />
sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravniot poredok. Ottamu, razre{uvaweto <strong>na</strong> sudirot<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (law, diritto, droit, recht) i pravdata (iustitia) 1519 nu`no ne<br />
upatuva <strong>na</strong>, makar i <strong>na</strong>jpovr{no <strong>na</strong>vleguvawe vo vrednosniot aspekt <strong>na</strong><br />
pravdata. 1520 Vpro~em, ako pravdata e vrednost, {to nesomneno e, toga{<br />
treba li pogolem argumet od postavkata deka seto o<strong>na</strong> {to va`i za<br />
vrednostite mora ed<strong>na</strong>kvo da va`i i za pravdata. Vo ova smisla i <strong>na</strong><br />
pravdata se odnesuvaat op{tite soz<strong>na</strong>nija do koi e dojdeno vo akseologijata<br />
1521 Vakavata konstatacija ni <strong>na</strong>jmalku ne e proizvol<strong>na</strong>, tuku kako<br />
{to ve}e vidovme, su{tinska odrednica od koja poa|aat site pravni teoreti~ari<br />
koi makar i malku se zanimavale so problemot <strong>na</strong> pravdata.<br />
Vsu{nost, poi<strong>na</strong>ku i ne mo`e da bide, za{to nema, nitu mo`e da pos-<br />
1519<br />
Iustitia = pravda/pravednost, pravda (no i pravi~nost). iniustitia (inustum,<br />
iniuria) = nepravednost, nepravda (lat.), dikaiosyne, dikaion = pravednost,<br />
pravda, ~esnost. dike = obi~aj, pravo, pravednost. adikia = nepravednost, nepravda<br />
(g~.), iustice = pravda/pravednost (fran.), iusticia = pravda/pravednost<br />
({pan.), giustizia = pravda/pravednost (ital.), iustice = pravda/pravednost<br />
(angl.), gerechtigkeit = pravda/pravednost (ger.)<br />
1520<br />
Pravoto e svet <strong>na</strong> vrednosti presvrten i formaliziran <strong>na</strong> eden<br />
specifi~en <strong>na</strong>~in i vo specifi~en jazik, zaradi izramnuvawe, efikasno ostvaruvawe<br />
i za{tita. Zad sekoja prav<strong>na</strong> norma stoi nekoja vrednost. Pravoto<br />
vo odnos <strong>na</strong> niv e instrument kako {to toa go smeta{e Jering vo trudot "Cel<br />
vo <strong>pravoto</strong>"... Svesta za <strong>pravoto</strong> e slo`e<strong>na</strong>. Taa od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> go vklu~uva<br />
poz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> pravnite normi, a pod druga stra<strong>na</strong>, nivnoto vrednuvawe vo kategorii<br />
dali se pravedni ili nepravedni, racio<strong>na</strong>lni ili neracio<strong>na</strong>lni, dali<br />
se vo op{t interes ili vo poseben interes <strong>na</strong> nekoja grupa ili kategorija<br />
lica, dali se korisni ili {tetni za op{testveniot `ivot, spored toa dali so<br />
toa zaslu`uvaat po~ituvawe ili se za oglu{uvawe, izbegnuvawe, prezirawe,<br />
menuvawe, ru{ewe. Stanov~i}, V. Pravni pozitivizam, ... str. 933.<br />
1521<br />
Nauka za vrednostite ili op{ta teorija za vrednostite.<br />
805
tojat pravni pojavi <strong>na</strong> razumnite lu|e bez vrednuvawe i niv<strong>na</strong>ta pretstava<br />
za celite <strong>na</strong> tie pojavi. Toa, vpro~em, ne go negiraat nitu formalistite.<br />
Fakt e me|utoa, deka nesoglasuvawata vo ovoj pogled <strong>na</strong>stanuvaat<br />
vo prv red vo pogled <strong>na</strong> poimot (su{ti<strong>na</strong>ta), potekloto i funkcijata<br />
<strong>na</strong> vrednostite voop{to i posebno vo <strong>pravoto</strong>. Vo toj pogled ve}e<br />
istak<strong>na</strong>vme opredeleni vrednosni stavovi <strong>na</strong> pogolem broj avtori vo<br />
odnos <strong>na</strong> pravdata koi {to nî dobli`uvaat do glavniot problem {to i<br />
ovde ni se postavuva.<br />
2. Vo taa smisla ~i<strong>na</strong>m deka e neophodno <strong>na</strong>jprvin da se odgovori<br />
<strong>na</strong> pra{aweto {to se toa vrednosti, vrednosni principi, vrednosni<br />
stavovi i orientacii. Iako vo op{tata teorija za vrednostite vo ovaa<br />
smisla postojat brojni i razli~ni mislewa, 1522 za potrebite i <strong>na</strong> ovoj<br />
trud, ed<strong>na</strong>kvo kako {to toa e storeno i <strong>na</strong> drugo mesto, 1523 smetam deka<br />
<strong>na</strong>jblisku do visti<strong>na</strong>ta se onie definiciii koi vrednostite gi opredeluvaat<br />
so stepenot <strong>na</strong> intenzitetot <strong>na</strong> va`nosta <strong>na</strong> nekoj objekt pod koj<br />
se podveduva {to i da î, za subjektot (poedinec ili grupa) <strong>na</strong> vrednuvaweto.<br />
Ottamu, vrednostite pretstavuvaat preferencii i izbori (za ne-<br />
{to da funkcionira kako vrednost mora da slu`i kako orientir za<br />
opredelen izbor) za o<strong>na</strong> {to e dobro, korisno, po`elno, vrz osnova <strong>na</strong><br />
koi ~ovekot dobrovolno deluva. Nakratko, tie se koncepcii za po`elnoto<br />
(kriteriumi <strong>na</strong> sudewe ili proskriptivni veruvawa) 1524 koi<br />
1522<br />
Taka, <strong>na</strong> primer, spored eden avtor, vrednostite predo~uvaat povolni,<br />
dobri, umni sostojbi <strong>na</strong> ~ovekot i op{testvoto. Tie pretstavuvaat sredstvo<br />
so koe vo pravniot poredok se opravduva opredelen istoriski <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> distribucija<br />
<strong>na</strong> nespecifi~nite pravni vrednosti <strong>na</strong> `ivotot, slobodata zdravjeto,<br />
sopstvenosta, vlasta, obrazovanieto itn. Vrednosni principi se apstraktni<br />
stavovi spored koi nekoi ~ovekovi dejstvija i predmeti se preferiraat<br />
i proglasuvaat kako o<strong>na</strong> {to treba da bide, za{to ostvaruvaat nekoi "vistinski"<br />
~ovekovi potrebi i interesi, a so samoto toa sprotivnite vidovi <strong>na</strong> dejstvija<br />
i predmeti se otfrluvaat kako o<strong>na</strong> {to ne treba da bide. Na primer:<br />
princip <strong>na</strong> dobroto, ubavoto, visti<strong>na</strong>ta, pravdata, mirot itn. Ponekoga{ se<br />
<strong>na</strong>rekuvaat i ideal. Vrednosen sud ili vrednuvawe se zaklu~uvawe ili ocenuvawe<br />
vrz osnova <strong>na</strong> va`e~kite vrednosni principi deka nekoi generi~ki ili<br />
individualni dejstvija ili predmeti se vredni (pozitiven vrednosen sud) ili<br />
bezvredni (negativen vrednosen sud), odnosno ne{to {to ne treba da bide.<br />
Vrednosnite sudovi kako kriterium sekoga{ gi imaat vrednosnite princcipi,<br />
me|utoa tie voedno gi zasiluvaat ili menuvaat postojnite vrednosni principi<br />
(prevrednuvawe) odnosno sozdavaat novi vrednosni principu i sudovi.<br />
Vrednosnite principi i sudovi zaedno gi <strong>na</strong>rekuvame vrednosni stavovi.Viskovi},<br />
N.op. cit. str. 109, 125 i 135.<br />
1523<br />
Vidi: <strong>Sulejmanov</strong>, Z. Kriminologija, Institut za sociolo{ki i<br />
politi~ko-pravni istra`uvawa, Skopje, 2003, str. 895 i <strong>na</strong>tamu.<br />
1524<br />
Prospektivni veruvawa se onie vo koi nekoi sredstva ili celi <strong>na</strong><br />
akcija se ocenuvaat kako po`elni ili nepo`elni (<strong>na</strong> primer: "Jas veruvam<br />
806
vlijaat <strong>na</strong> selektivnoto povedenie bilo <strong>na</strong> poedinecot, bilo <strong>na</strong> grupata<br />
vo odrede<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka. Ottamu, proizleguva deka koe bilo lice, predmet,<br />
situacija, ideja ili pojava mo`e da pretstavuva vrednost. Pritoa,<br />
su{testveno e deka vrednostite vodat kon izbor {to e toa {to<br />
poedinecot ili grupata <strong>na</strong>d sî go posakuvaat, {to smetaat deka e dobro,<br />
vredno, va`no ili <strong>na</strong>jva`no. Tie pretstavuvaat streme` da se aktuelizira<br />
sopstve<strong>na</strong>ta v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> priroda, da se <strong>na</strong>pravi `ivotot vreden za<br />
<strong>na</strong>tamo{<strong>na</strong> egzistencija. 1525 Pritoa, treba da se istakne deka vrednostite<br />
se izvonredno z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> kategorija za ~ovekoviot `ivot i negovoto<br />
sevkupno, pa vo tie ramki i pravno povedenie. Ottamu proizleguva<br />
i golemiot interes {to za niv, iako so razli~en intenzitet, go<br />
projavuvaat filozofijata (i vo nejzini ramki aksiologijata), antropologijata,<br />
etikata, estetikata, sociologijata, psihologijata, kriminologijata,<br />
1526 pedagogijata i re~isi site humanitarni <strong>na</strong>uki vklu~itelno<br />
i <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Ili, so drugi zborovi, vrednosti se seto o<strong>na</strong> kon<br />
{to ~ovekot se stremi vo idni<strong>na</strong>. O<strong>na</strong> {to mo`e da se izbira i o<strong>na</strong><br />
{to se smeta za po`elno, ne{to {to se smeta za dobro. Tie se objekti<br />
<strong>na</strong> koi se gleda povolno, kako ne{to {to mo`e da se obezbedi (da se<br />
ima) ili postigne. Nasproti ovoj stav stoi pogre{noto uveruvawe,za<br />
koe ve}e zboruvavme, deka vrednosti se samo onie streme`i koi se dovolni<br />
sami za sebe i ne slu`at za ni{to drugo (krajni vrednosti).<br />
Samite vrednosti me|u sebe ne se ized<strong>na</strong>~eni. Tie se izdvojuvaat<br />
deka e po`elno da se bide ~esen"). Deskriptivnite veruvawa mo`at da se testiraat<br />
kako vistiniti ili pogre{ni (Na primer: Jas veruvam deka pa|a do`d").<br />
Evaluativnite veruvawa se onie so koi se procenuva eden objekt kako dobar<br />
ili lo{ (<strong>na</strong> primer: "Jas veruvam deka ve`baweto e dobro za zdravjeto").<br />
Vuj~i}, V, op. cit. str. 27.<br />
1525<br />
Spored Pavi}evi}, "Vrednostite se sistem <strong>na</strong> ~uvstvitelni reakcii<br />
kako i oceni, sudovi preku koi ~ovekot iska`uva dali predmetite za nego<br />
se korisni ili {tetni, prijatni ili neprijatni, dali mu pomagaat <strong>na</strong> negoviot<br />
op{t razvoj ili go sopiraat, a ne samo dali momentno mu se pogodni ili ne.<br />
Nakratko, ovie reakcii ili sudovi iska`uvaat {to z<strong>na</strong>~at i kolku se za <strong>na</strong>s<br />
vredni predmetite." Pavi}evi}, V. Osnovi eti}e, Kultura, Beograd, 1967. str. 7.<br />
Spored Rot, "Vrednostite oz<strong>na</strong>~uvaat idei ili situacii za koi postoi uveruvawe<br />
deka pretstavuvaat ne{to dobro, ne{to po`elno, ne{to kon ~ie ostvaruvawe<br />
treba da se te`nee." Rot, N. Osnovi socijalne psihologije, Zavod za<br />
nika i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva, Beograd, 1977. str. 12.<br />
1526<br />
Za z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> vrednostite vo kriminologijata, <strong>Sulejmanov</strong>, Z.<br />
op. cit. str. 895 i <strong>na</strong>tamu. Ovde }e bide dovolno ako potsetim deka tie se vgradeni<br />
vo brojnite kriminolo{ki teorii koi vo osnova go objasnuvaat krimi<strong>na</strong>lnoto<br />
povedenie preku uka`uvaweto <strong>na</strong> opredeleni izvori <strong>na</strong> konflikti <strong>na</strong><br />
vrednosti. Takvi se: teorijata <strong>na</strong> kulturniot konflikt, teorijata <strong>na</strong> podkultura<br />
i kontrakultura, teorijata <strong>na</strong> anomija, teorijata <strong>na</strong> diferencijal<strong>na</strong>ta<br />
asocijacija, i teorijata <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta dezorganizacija.<br />
807
spored hierarhijata <strong>na</strong> pova`ni i pomalku va`ni vrednosti: <strong>na</strong> toj<br />
<strong>na</strong>~in mo`e da se smeta deka humanitar<strong>na</strong>ta vrednost (<strong>na</strong> primer,<br />
prika`uvawe <strong>na</strong> zdravstve<strong>na</strong>ta sostojba <strong>na</strong> bolniot od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> lekar<br />
vo ubava svetli<strong>na</strong>) e pova`<strong>na</strong> od vistinoqubivosta (primer, ka`uvaweto<br />
<strong>na</strong> bolniot deka za negovaat bolest nema lek i ottamu deka mnogu<br />
brzo }e umre). Vo ovie sferi <strong>na</strong> razmusluvawe treba da se pomesti i<br />
razgleduvaweto <strong>na</strong> vrednosta - pravda. Vo toj kontekst stanuva razbirlivo<br />
deka nema apsolut<strong>na</strong> pravda. Pravdata kako <strong>na</strong>jvisokja vrednost 1527<br />
ne egzistira vo vakum, <strong>na</strong>dvor od prostorot, vremeto i vo niv oformenite<br />
op{etstveni odnosi i grupnite i individualnite interesi i sfa-<br />
}awa za nejzinoto z<strong>na</strong>~ewe, tuku e povrza<strong>na</strong> tokmu so site tie okolno-<br />
1527<br />
Ako pravdata e <strong>na</strong>jvisoka doblest ("op{to dobro") toga{ vo nea<br />
mora da se sodr`ani site vrednosti, a takvi gi ima mnogu: sloboda, visti<strong>na</strong>,<br />
mir, humanizam, altruizam, patriotrizam, prijatelstvo, ~esnost, odgovornost,<br />
bratstvo, ed<strong>na</strong>kvost, so~ustvo, solidarizam, iskrenost, skromnost, dobro, plemenitost,<br />
tolerantnost (popustlivost), fleksibilnost (prilagodlivost), samokontrola,<br />
discipliniranost, trudoqubivost, sposobnost, qubopitnost,<br />
spoz<strong>na</strong>vawe, sasmostojnost, inicijativnost, ambicioznost, otvorenost, kriti~nost,<br />
duhovitost, samoaktuelizacija, qubov, ne`nost, srde~nost, pristojnost,<br />
hrabrost, umerenost, higie<strong>na</strong>, golemodu{nost, po`rtvuvanost. Nakratko,<br />
fakt e, iako toa nikoj otvoreno ne go ka`uva, deka pravdata e ime za site eti-<br />
~ki <strong>na</strong>~ela pribrani <strong>na</strong> kup - pravdata, vsu{nost, e samata etika. Ako e taka, a<br />
jas smetam deka e, toga{ mora da se dodade i o<strong>na</strong> {to go veli Rajhenbah deka<br />
etikata (~itaj pravdata, m.z.) <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot op{testvenopoliti~ki `ivot pretstavuva<br />
konglomerat <strong>na</strong> grupnite etiki <strong>na</strong> razli~i sloevi. Naciite <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>le<br />
so spojuvawe <strong>na</strong> dr`avi i me{awe <strong>na</strong> op{testveni grupi. Tie gi prezele eti~kite<br />
pravila <strong>na</strong> postarite vremiwa osobeno preku kodifikacii <strong>na</strong> zakoni<br />
koi gi ovekove~uvaat moralnite sistemi <strong>na</strong> Rimjanite, feudalizmot i Crkvata.<br />
Ne e ni ~udo {to taka dobieniot sistem ne e dosleden. Obiduvaj}i da se<br />
pridr`uva kon tie moralni pravila <strong>na</strong> op{testvata - <strong>na</strong>ciite, poslu{nite<br />
gra|ani <strong>na</strong>brzo doa|aat vo sudir so etikata. Treba li da im se pomaga <strong>na</strong> onie<br />
<strong>na</strong> koi toa im e potrebno ili da se <strong>na</strong>pravi obid so metod <strong>na</strong> dobar biznis da<br />
im se izvle~at parite? Treba li da se raboti za blagosostojba <strong>na</strong> <strong>na</strong>cijata<br />
pridonesuvaj}i za suzbivawe <strong>na</strong> {trajkovite ili podr`uvaj}i ja rabotni~kata<br />
borba za podobri ekonomski uslovi? Treba i da se pravat zalo`bi za sloboda<br />
<strong>na</strong> govorot ili da se podr`uva vladata <strong>na</strong> nekoja dr`ava <strong>na</strong> ~ii univerziteti<br />
<strong>na</strong>stavata za Darvinovata teorija za evolucija e zabraneta? Treba li da se po-<br />
~ituvaat bibliskite u~ewa ili potomcite <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot koj ja <strong>na</strong>pi{al biblijata<br />
da se isklu~at od javnite slu`bi? Treba li da se zastapuvaat ed<strong>na</strong>kvite<br />
prava <strong>na</strong> site rasi ili da se podr`uvaat odredbite vrz osnova <strong>na</strong> koi se vr{i<br />
segregacija <strong>na</strong> tramvajkite patnici ~ija ko`a prirodata bogato ja oboila?<br />
Navisti<strong>na</strong> ne lesno da se s<strong>na</strong>jde vo zbrkata <strong>na</strong> moralnite pravila <strong>na</strong> dene{noto<br />
op{testvo. Koja etika toga{ go dava odgovorot <strong>na</strong> site ovie pra{awa? Rajhenbah,<br />
H. Ra|enje <strong>na</strong>u~ne filozofije, Nolit, Beograd, 1964, str. 283.<br />
808
sti zaedno. O<strong>na</strong>mu kade {to postoi vakvo ili o<strong>na</strong>kvo pravo, nu`no e da<br />
postojat i razli~ni stanovi{ta za pravdata kako "prirodno pravo,"<br />
kako idelano pravo. Taka <strong>na</strong> primer, vo akademskite sredini mo`no e<br />
da se saka opredelen <strong>na</strong>u~en metod da se izdigne i da ja pro{iri svojata<br />
prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> site podra~ja kade {to ne e primenet. Konkretniot <strong>na</strong>u~en<br />
metod e pozitiv<strong>na</strong> vrednost za celoto op{testvo, me|utoa razlikite i<br />
nesoglasicite <strong>na</strong>stanuvaat zaradi situaciite <strong>na</strong> koi se primenuva.<br />
Takov e i odnosot me|u pravdata i oportunitetot. Taka <strong>na</strong> primer,<br />
iako e pravedno nekoj da se kazni za soobra}aen prekr{ok, sosema neoportuno<br />
(da ne re~am bezumno) }e postapi "pravedniot" policaec ako<br />
toj den go zapre celiot soobra}aj <strong>na</strong> izlezot od gradot samo zatoa da go<br />
pro<strong>na</strong>jde prekr{itelot ~ie vozilo bilo so registarski tabli~ki od<br />
sosedniot grad.<br />
I vo odnos <strong>na</strong> potekloto <strong>na</strong> vrednostite mojot stav ostanuva<br />
nepromenet. Toa e deka nivniot izvor pretstavuva samiot ~ovek i negovata<br />
~ove~ka priroda, odnosno deka vrednostite se vkoreneti vo samata<br />
~ove~ka egzistencija. 1528 Toa z<strong>na</strong>~i deka vo odgovorot <strong>na</strong> pra{aweto<br />
{to e toa dobro, vredno za {to ~ovekot `ivee i vredi da se `ivee, smetam<br />
deka toa e zadovolstvoto, odnosno izbegnuvaweto <strong>na</strong> bolkata: postignuvawe<br />
<strong>na</strong> sre}en `ivot (hedonisti~ki pristap) koj vo osnova nedelivo<br />
go posmatram zaedno so stavot deka osnovniot princip <strong>na</strong> vrednostite<br />
e interesot (materijal<strong>na</strong>ta i duhov<strong>na</strong>ta korist) koj ~ovekot go<br />
postignuva bilo li~no za sebe, za drug ili za celokupnoto ~ove{tvo<br />
(utilitaristi~ki pristap). Pritoa, koga govoram deka <strong>na</strong>vedenite<br />
elementi ja so~inuvaat osnovata za javuvaweto <strong>na</strong> vrednostite, podvlekuvam<br />
deka ni <strong>na</strong>jmalku ne sakam da <strong>na</strong>vleguvam vo eti~kite procenki<br />
<strong>na</strong> nivniot kvalitet: za toa koi se vistinskite vrednosti, nitu za toa<br />
{to se poniski (ni`i), povisoki (vi{i) ili <strong>na</strong>jvisoki (ideli) vrednosti<br />
- toa se pra{awa so koi vpro~em, se zanimava i <strong>na</strong>tamu treba da se<br />
zanimavaat akseologijata, etikata pa duri i politikata, bez kakva i da<br />
e {ansa da dojdat do kone~en odgovor <strong>na</strong> toa pra{awe. 1529 Vo ovaa smis-<br />
1528<br />
Vrednostite se opredeleni od potrebite, `elbite i interesite,<br />
odnosno su{testven uslov tie da sta<strong>na</strong>t vrednosti e nivniot izbor me|u opredelen<br />
broj konkretni potrebi, `elbi i interesi {to z<strong>na</strong>~i subjektivno da mu<br />
se pridade golema va`nost <strong>na</strong> nekoj objekt. "Spored Franc Adler vrednostite<br />
se vo ~ovekot, <strong>na</strong>stanuvaat od negovite biolo{ki potrebi ili od negoviot razum.<br />
^ovekot sam ili ~ovekot vo zaednica, grupa, op{testvo, kultura, dr`ava,<br />
klasa e nositel <strong>na</strong> vrednostite." Vidi: Ibid, str. 26 Ili, <strong>na</strong>kratko, potekloto<br />
<strong>na</strong> vrdnostite e vo ~ovekot, vo negoviot op{testven `ivot.<br />
1529<br />
Spored Wright doblestite se delat <strong>na</strong> onie koi se odnesuvaat <strong>na</strong> sopstvenot<br />
dobro i onie koi se odnesuvaat <strong>na</strong> dobroto <strong>na</strong> drugite. Taa razlika<br />
poteknuva od Hjum. I za dvajcata op{tiot princip <strong>na</strong> doblestite e utilitaristi~ki<br />
- deka tie se korisni dispozicii <strong>na</strong> voljata. Kako i Aristotel, sekoja<br />
od tie doblesti Wrihgt gi gledakako stav <strong>na</strong> vladeewe so opredelni afek-<br />
809
la smetam deka e sosema vo pravo eden avtor koj veli: "Istaknuvaweto<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong> vrednost kako vrhov<strong>na</strong> mo`e da bide posledica ili <strong>na</strong> faktot<br />
deka o<strong>na</strong> {to konkret<strong>na</strong>ta vrednost go implicira e tokmu toa {to nedostasuva<br />
vo toa op{testvo, ili pak, fakt deka tokmu toa vladea~kata<br />
klasa go ocenuva za korisno za svoite posebni interesi, koi i o<strong>na</strong>ka gi<br />
prezentira kako interesi <strong>na</strong> celoto op{testvo. Tokmu <strong>na</strong> tie relacii<br />
<strong>na</strong>stanuva o<strong>na</strong> {to go <strong>na</strong>rekuvame ideolo{ko ili ideologizacija <strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong>ta svest." 1530<br />
Od izlo`enoto proizleguva deka za da se sfatat vrednostite,<br />
treba da se postavi pra{aweto: {to e toa {to e dobro, vredno za {to<br />
~ovekot `ivee i vredi posebno da se `ivee i {to ja so~inuva osnovata<br />
<strong>na</strong> celokupniot op{testven i li~en moral. [to se odnesuva pak do<br />
osnovnite osobini <strong>na</strong> vrednostite, od brojnite definicii za niv treba<br />
se izdvojat niv<strong>na</strong>ta orientacija (<strong>na</strong>so~enost) deka vo niv se pomestuva<br />
seto o<strong>na</strong> {to nekoj saka da go izbere, deka kaj niv sekoga{ se raboti za<br />
domi<strong>na</strong>nten (preferencijalen) interes, deka vo niv se krie tendencija<br />
<strong>na</strong> ~ovekot pove}e da saka ili da po`eluva eden vid objekti od drugi i<br />
deka tie se promenliva kategorija kako niz istorijata, taka i od ed<strong>na</strong><br />
do druga kultura i od ed<strong>na</strong> do druga op{testve<strong>na</strong> grupa. Ovie osobini<br />
<strong>na</strong> vrednostite sekako treba da se dopol<strong>na</strong>t i so niv<strong>na</strong>ta po`elnost<br />
(~uvstvo <strong>na</strong> opravdanost), nivniot svesen karakter i, se razbira, so<br />
niv<strong>na</strong>ta visoka motivacio<strong>na</strong> sila. 1531<br />
Pod vrednosni orientacii podrazbiram niza <strong>na</strong> izbori i preferenci<br />
so relativno homo|e<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>, koi pretstavuvaat poseb<strong>na</strong><br />
celi<strong>na</strong> i ja opredeluvaat strukturata <strong>na</strong> vrednostite <strong>na</strong> poedinecot<br />
ili <strong>na</strong> grupata. 1532 Vo pogled, pak, <strong>na</strong> poimite vrednosni principi,<br />
ti, no za razlika od Aristotel orientacijata kon korisnoto e edinstven kriterium.<br />
Kako <strong>na</strong>jva`ni doblesti koi se odnesuvaat <strong>na</strong> sopstvenoto dobro se<br />
hrabrosta i umerenosta, kako primarni od doblestite koi se odnesuvaat <strong>na</strong> dobroto<br />
<strong>na</strong> drugite se dobrodetelta i pravednosta. Tugendhat, E. op. cit. str. 201.<br />
1530<br />
Vuj~i}, V, op. cit. str. 33.<br />
1531<br />
Motivaciskite funkcii <strong>na</strong> vrednostite obi~no se razgleduvaat vo<br />
kontekst <strong>na</strong> prou~uvaweto <strong>na</strong> vrednostite kako izrazi (ekspresii) <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
potrebi. Ako vrednostite <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se ekspresii <strong>na</strong> ~ove~ovite potrebi<br />
(nekoi duri i gi identificiraat so potrebite), toga{ tie, pokraj kognitiv<strong>na</strong>,<br />
afektiv<strong>na</strong> i uloga vo povedenieto, <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> imaat i sil<strong>na</strong> motivaciska komponenta.<br />
Koga ne bi bile ekspresija <strong>na</strong> tie potrebi tie ne bi ja imale motivaciska<br />
mo}. Me|utoa, vrskata me|u potrebite i vrednostite e dijalekti~ka vo<br />
taa smisla {to vrednostite <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se ekspresii <strong>na</strong> ~ovekovite potrebi, no<br />
i samite, pod uslov vistinski da se inter<strong>na</strong>lizirani, stanuvaat potrebi. Spored<br />
toa, tie ne se samo ekspresii <strong>na</strong> potrebite, tuku i ekspresii <strong>na</strong> sebesi<br />
kako potrebi. Vuj~i}, V, op. cit. str. 84.<br />
1532<br />
Petrovi}, M. Vrednosne orientacije delinkve<strong>na</strong>ta, IKSI, Beograd, 1973.<br />
str. 69.<br />
810
vrednosni stavovi ovde gi prifa}ame ve}e izlo`enite opredelbi <strong>na</strong><br />
Viskovi}, kako i negovoto pojasnuvawe <strong>na</strong> vrednosniot sud. Imeno,<br />
spored nego: "Temelnoto i <strong>na</strong>j~esto vrednosno sudewe vo <strong>pravoto</strong> e vo<br />
vid <strong>na</strong> pra{awe: dali dejstvijata X ili normativnite akti se vo soglasnostvo<br />
povisokata norma, t.e. zakoniti? i dali se dejstvijata X ili<br />
normativni aktiti se vo soglasnost so ova ili o<strong>na</strong> <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> pravdata?<br />
Pritoa, sekako deka <strong>na</strong>stanuvaat sudiri me|u vrednosnite sudovi. Najte{kite<br />
me|u niv <strong>na</strong>stanuvaat tokmu poradi konkurencijata <strong>na</strong> vladea~kite<br />
i nevladea~kite koncepcii za pravdata, <strong>na</strong> primer, me|u polo`beno-sopstveni~kata<br />
i trudovata pravda koi postoele vo op{testvoto<br />
kako izraz <strong>na</strong> sprotivstavenite interesi <strong>na</strong> op{testvenite grupi.<br />
Me|utoa, nesmee da se izgubi od vid deka sudiri <strong>na</strong> vrednuvawe <strong>na</strong>stanuvaat<br />
i me|u vladea~kite principi <strong>na</strong> pravdata, <strong>na</strong> primer, me|u<br />
trudovata i solidar<strong>na</strong>ta pravda, kako i me|u niv, od ed<strong>na</strong> i razmenskata<br />
pravda, od druga stra<strong>na</strong>, kako i pri prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> opredelen princip <strong>na</strong><br />
pravdata <strong>na</strong> konkretni odnosi. 1533<br />
[to se odnesuva do funkciite <strong>na</strong> vrednostite, sosema prifatlivo<br />
e nivnosto rezimirawe <strong>na</strong> slednive {est: 1 0 Donesuvawe odluka.<br />
So proce<strong>na</strong> <strong>na</strong> dobrite i lo{i ishodi <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to saka da se postigne,<br />
odnosno odbegne, t.e. <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to e vredno i bezvredno, se donesuvaat<br />
odluki. Su{testven problem <strong>na</strong> vrednostite e kako da se donesat va`ni<br />
odluki. 2 0 Vrednostite se regulatori <strong>na</strong> konfliktite. Vo borbata<br />
<strong>na</strong> motivite vrednostite zazemaat re{ava~ka polo`ba, polo`ba <strong>na</strong><br />
arbiter. 3 0 Opredeluvawe <strong>na</strong> celite i sredstvata kako i integrativ<strong>na</strong>ta<br />
funkcija <strong>na</strong> vrednostite. Vrednostite imaat va`<strong>na</strong> uloga vo<br />
integracijata <strong>na</strong> li~nosta, vo postignuvaweto <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta zrelost, vo<br />
formiraweto <strong>na</strong> obedinuva~ka filozofija <strong>na</strong> `ivotot. Ottamu, dobro<br />
integrirani vrednosti go olesnuvaat i zabrzuvaat re{avaweto <strong>na</strong> konfliktite<br />
<strong>na</strong> op{testveneo prifatliv <strong>na</strong>~in i vo op{testveno prifatlivo<br />
mesto i vreme. 4 0 Vrednostite vnesuvaat element <strong>na</strong> predvidlivost<br />
vo op{testveniot `ivot. Ova prioritetno proizleguva od<br />
predvidlivosta <strong>na</strong> povedenieto <strong>na</strong> poedincite, odnosno od doslednosta<br />
i postojanosta <strong>na</strong> nivnite vrednosti. 5 0 Vrednostite se izvor <strong>na</strong> moralnite<br />
normi, i 6 0 Nekoi vrednosti imaat isklu~itelnio z<strong>na</strong>~ewe za<br />
~uvstvoto <strong>na</strong> identitetot i kako {to se karakteristi~ni za poedinecot<br />
tie mo`at da bidat su{testven uslov za prifa}awe <strong>na</strong> site osta<strong>na</strong>ti<br />
vrednosti, pa duri i <strong>na</strong> `ivotot. 1534<br />
Vo aksiologijata i drugite <strong>na</strong>uki {to se zanimavaat so niv postojat<br />
i brojni podelbi <strong>na</strong> vrednostite. Pritoa, <strong>na</strong>j~esta e podelbata <strong>na</strong><br />
li~ni i socijalni koja poa|a od kriteriumot <strong>na</strong> nositelot <strong>na</strong> vrednosta<br />
vo konkret<strong>na</strong>ta situacija. Li~ni vrednosti se onie vrednosti<br />
koi se vrzuvaat za poedinecot, a za socijalnite vrednosti se onie sta-<br />
1533<br />
Viskovi}, N. op. cit, str. 157.<br />
1534<br />
Ibid, str. 301-302.<br />
811
vovi 1535 so koi edno op{testvo utvrduva {to e dobro i lo{o, {to e<br />
vredno i nevredno odnosno {to treba da se ceni ili ne vo edno op{testvo.<br />
Tie ostvaruvaat vlijanie vrz izborot <strong>na</strong> celite i samata aktivnost<br />
<strong>na</strong> poedinecot. Takvi op{testveni vrednosti mo`at da bidat <strong>na</strong><br />
primer: nezavisnosta i li~<strong>na</strong>ta sloboda, z<strong>na</strong>eweto, altruizmot, ed<strong>na</strong>kvosta,<br />
~esnosta, bogatstvoto, hrabrosta, s<strong>na</strong>odlivosta i sl. Nakratko,<br />
op{testvenite vrednosti im uka`uvaat <strong>na</strong> lu|eto kon {to treba da se<br />
stremat, a op{testvenite normi 1536 kako mo`at toa da go ostvarat.<br />
Pritoa, jasno e deka nitu teoretski ne mo`e da se zamisli takvo<br />
op{testvo vo koe li~nite i op{testvenite vrednosti vo celost bi se<br />
poklopuvale, t.e. idealot <strong>na</strong> op{testvoto da bide ostvaruvaweto <strong>na</strong><br />
vrednostite <strong>na</strong> sekoj poedinec.<br />
Od osta<strong>na</strong>tite klasifikacii <strong>na</strong> vrednostite <strong>na</strong> ova mesto ja<br />
istaknuvame u{te i niv<strong>na</strong>ta podelba spored stepenot <strong>na</strong> usvoenosta <strong>na</strong>:<br />
1 0 priz<strong>na</strong>eni vednosti (onie za koi se smeta deka i drugi bi mo`ele da<br />
gi po`elat, no li~no ne se po`eluvaat), 2 0 prifateni vrednosti (onie<br />
koi se po`eluvaat) i 3. poseduvani vrednosti (onie koi ja karakteriziraat<br />
li~nosta, odnosno nejzi<strong>na</strong>ta situacija). 1537<br />
3. Raspravata za vrednostite }e ja zavr{ime so stavovite po ova<br />
pra{awe <strong>na</strong> eden od <strong>na</strong>jpoz<strong>na</strong>tite antropolozi - Alfred Regi<strong>na</strong>ld Radcliffe<br />
- Brown (1881-1955). Spored nego,"Zborot vrednost sekoga{ uka`uva<br />
<strong>na</strong> odnos me|u subjektot i objektot. Toj odnos mo`e da se izrazi <strong>na</strong><br />
dva <strong>na</strong>~ini - so toa {to }e se ka`e deka objektot ima vrednost za subjektot<br />
ili deka subjektot ima interes za objektot. I dvata termini<br />
mo`e da gi upotrebime ako sakame da uka`eme <strong>na</strong> koj i da e akt <strong>na</strong> povedenie<br />
kon predmetot. Odnosot se manifestira vo povedenieto i e definiran<br />
so toa povedenie. Zborovite "interes" i "vrednost" davaat zgod<strong>na</strong><br />
stenografija so koja mo`eme da ja opi{eme real<strong>na</strong>ta sostojba, a taa<br />
1535<br />
Upotrebeniov termin obvrzuva da se poso~i <strong>na</strong> razlikata me|u stavovite<br />
i vrednostite, od ed<strong>na</strong> i interesite i vrednostite, od druga stra<strong>na</strong>.<br />
"Stavot sekoga{ e odnos sprema nekogo ili ne{to, dodeka vrednostite ne<br />
mora voop{to da imaat od<strong>na</strong>pred nekoj specificiran objekt: <strong>na</strong> primer koga<br />
}e se ka`e vistinoqubivost, pravednost, qubov, pouzdanost, objektot ostanuva<br />
neopredelen. Stavovite <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> sekoga{ uka`uvaat ili mo`at da uka`at<br />
<strong>na</strong> vrednostite <strong>na</strong> nekoj objekt, lice ili grupa me|utoa, ako ne se trajni, dosledni,<br />
ne izrazuvaat nikakva vrednost." I <strong>na</strong>tamu, "Interesite se objektivizirani<br />
potrebi, motivi koi se kristalizirale okolu nekoj predmet. Razlikata<br />
me|u interesite i vrednostite glavno e vo stepenot <strong>na</strong> z<strong>na</strong>~eweto i op{tosta,<br />
i vo toa deka (kako i stavovite i potrebite), i interesite mo`at da bidat<br />
pojavni oblici <strong>na</strong> vrednostite." Petrovi} M. op. cit, str. 39 i 40.<br />
1536<br />
Socijalnite normi se pravila (<strong>na</strong>viki, obi~ai, moralni principi,<br />
veruvawa) <strong>na</strong> odnesuvawe me|u lu|eto, standardi so koi se obezbeduva interakcijata<br />
me|u poedincite vo edno edno op{testvo.<br />
1537<br />
Vidi: Petrovi} M. op. cit. str. 43.<br />
812
se sostoi od povedenie i vistinskite odnosi me|u subjektot i objektot<br />
koi ova povedenie go otkriva. Ako Xek ja saka Xil, toga{ Xil ima<br />
vrednost <strong>na</strong> sakan objekt za Xek, a Xek ima priz<strong>na</strong>en interes za Xil.<br />
Koga sum gladen, imam interes za hra<strong>na</strong> i dobriot obrok za mene ima<br />
neposred<strong>na</strong> vrednost koja ja nema vo nekoe drugo vreme. Mojata zabobolka<br />
za mene ima vrednost koja ja nema vo nekoe drugo vreme. Taa za<br />
mene ima vrednost kako ne{to od {to sakam da se oslobodam, {to e mo-<br />
`no pobrgu.<br />
Op{testveniot sistem mo`e da se sfati i da se prou~uva kako<br />
sistem <strong>na</strong> vrednosti. Op{testvoto se sostoi od broj <strong>na</strong> poedinci koi se<br />
povrzani so mre`a <strong>na</strong> op{testveni odnosi. Op{testven odnos postoi<br />
me|u dve ili pove}e lica koga se vospostavuva harmonija vo nivnite<br />
poedine~ni interesi preku pribli`uvawe ili prilagoduvawe <strong>na</strong> razli~ni<br />
interesi. Interesot sekoga{ e interes <strong>na</strong> poedinecot. Dvajca<br />
poedinci mo`at da imaat sli~i interesi. Sli~nite interesi ne sozdavaat<br />
sami po sebe op{testven odnos: dve ku~iwa mo`at da imaat sli~en<br />
interes za ista koska i <strong>na</strong> kraj da dojde do borba. Me|utoa, op{testvoto<br />
mo`e da postoi samo vrz osnova <strong>na</strong> izves<strong>na</strong> sli~nost vo interesite <strong>na</strong><br />
nivnite ~lenovi. Ako ova go izrazime so upotreba <strong>na</strong> zborot vrednost,<br />
mo`eme da ka`eme deka prviot uslov za opstanok <strong>na</strong> edno op{testvo e<br />
vo toa negovite ~lenovi da poka`at izves<strong>na</strong> soglasnost vo pogled <strong>na</strong><br />
vrednosta koja ja priz<strong>na</strong>vaat.<br />
Glavnite obele`ja <strong>na</strong> edno posebno op{testvo se sostojat vo toa<br />
{to toa ima cel sistem <strong>na</strong> vrednosti - moralni, estetski, ekonomski,<br />
itn. Me|u ~lenovite <strong>na</strong> edno primitivno op{testvo postoi prili~<strong>na</strong><br />
doza <strong>na</strong> soglasnost vo proce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ovie vrednosti, iako se razbira,<br />
ovaa soglasnost nikoga{ ne e apsolut<strong>na</strong>. Vo kompleksnoto moderno<br />
op{testvo }e <strong>na</strong>jdeme mnogu pove}e nesoglasuvawe ako op{testvoto go<br />
posmatrame kako celi<strong>na</strong>, a pogolema soglasnost me|u ~lenovite <strong>na</strong> ed<strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong> grupa ili klasa.<br />
Dodeka izves<strong>na</strong> soglasnost vo pogled <strong>na</strong> vrednostite i izves<strong>na</strong><br />
sli~nost vo interesite se preduslov za op{testveniot sistem, op{etstvenite<br />
odnosi vklu~uvaat u{te pove}e. Tie baraat postoewe <strong>na</strong> zaedni~ki<br />
interesi za op{testvenite vrednosi. 1538 Koga dve ili pove}e<br />
1538 Taka <strong>na</strong> primer, soobra}ajot kako op{to dobro, jas go sakam zaradi<br />
sebe, a potem i za site drugi. Jas se vklu~uvam vo nego, za{to veruvam deka i<br />
sekoj drug anblok e praveden, deka sekoj drug }e se vklu~i vo nego od istite<br />
kako i moite motivi: da izvle~e sopstve<strong>na</strong> korist od koja }e imaat korist i<br />
site drugi. Pritoa, <strong>na</strong>de`ta deka sekoj si go saka sopstvenoto dobro (`ivotot)<br />
mi e osnov<strong>na</strong>ta garancija deka nema da <strong>na</strong>stradam od toa vklu~uvawe. Toa,<br />
pak, {to sekodnevno ima soobra}ajni nesre}i ne me obespokojuva i odvra}a, ne<br />
zatoa {to ne sum svesen deka ima nepravedni, t.e. lu|e koi ne si go po~ituvaat<br />
sopstveniot `ivot i vo soobra}ajot se vklu~uvaat samo zatoa tamu da zagi<strong>na</strong>t,<br />
tuku za{to se <strong>na</strong>devam deka takvite vo soobra}ajot se mnogu malku i deka tamu<br />
813
lica imaat zaedni~ki interes za ist predmet i koga se svesni za toj zaedni~ki<br />
interes, op{tetsveniot odnos e vospostaven. Tie obrazuvaat<br />
sojuz, bilo za moment ili za podolg period, a za predmetot mo`e da se<br />
ka`e deka ima op{testve<strong>na</strong> vrednost. Za ma` i negovata `e<strong>na</strong> mo`e da<br />
se ka`e deka ra|aweto <strong>na</strong> deteto, potoa samoto dete, negovata blagosostojba,<br />
sre}a ili smrt, pretstavuvaat predmeti <strong>na</strong> zaedni~ki interes koj<br />
gi povrzuva i za toj sojuz koj go formirale ovie dve lica ovie predmeti<br />
imaat op{testvve<strong>na</strong> vrednost. Spored ovaa definicija predmetot<br />
mo`e da ima op{testve<strong>na</strong> vrednost samo za sojuz <strong>na</strong> lica. Vo ovoj sosema<br />
ednostaven primer imame trokraten odnos: i subjektot 1 i subjektot<br />
2 <strong>na</strong> ist <strong>na</strong>~in se zainteresirani za objketot, a zainteresirani se i<br />
edniot za drugiot ili barem za izvesno povedenie koe e <strong>na</strong>so~eno kon<br />
objektot. Da ne dojde do nedorazbirawe mo`ebi treba da se dopolni<br />
deka op{testveniot sistem isto taka bara licata da bidat objekti <strong>na</strong><br />
interes za drugite lica. Vo prijatelskite ili qubovnite odnosi sekoe<br />
od dvete lica pretstavuva vrednost za drugoto. Vo izvesni op{testveni<br />
grupi, sekoj ~len e objekt <strong>na</strong> interes za drugite ~lenovi: ottamu sekoj<br />
~len ima op{testve<strong>na</strong> vrednost za grupata kako celi<strong>na</strong>. Pokraj toa,<br />
so ogled <strong>na</strong> toa {to ima i negativni i pozitivni vrednosti nekoi lica<br />
mo`at da bidat zdru`eni so ~uvstvo <strong>na</strong> antagonizam kon drugite lica.<br />
Za ~lenovite <strong>na</strong> paktot protiv Kominter<strong>na</strong>ta, Kominter<strong>na</strong>ta ima specifi~<strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong> vrednost. Me|u ~lenovite <strong>na</strong> edno op{testvo <strong>na</strong>o|ame<br />
izves<strong>na</strong> soglasnost koga se raboti za izvers<strong>na</strong> ritual<strong>na</strong> vrednost<br />
tokmu jas so niv nema da se sret<strong>na</strong>m (da mi se vkrsti patot). Od ova e jasno {to<br />
go odr`uva op{toto dobro. Toa e istoto o<strong>na</strong> {to ja odr`uva i pravdata - samo<br />
<strong>na</strong>de` deka i drugiot }e |i po~ituva ed<strong>na</strong>kvo kako {to gi po~ituva i jas.<br />
Kakva e sigurnosta <strong>na</strong> taa <strong>na</strong>de`. Dali taa <strong>na</strong>de` e gola ili vistisnki zasnova<strong>na</strong>.<br />
Moj stav e deka taa e i ednoto i drugoto. Kakva i da e vrz nejze ~ovek<br />
mora da se potpira, za{to nema druga alter<strong>na</strong>tiva osven stravot. Ako stravot<br />
i pretpazlivosta e o<strong>na</strong> {to treba da gi zdru`i lu|eto i da go ovozmo`i zaedni~kiot<br />
`ivot, toga{ nikoga{ nema da postoi op{testven `ivot. Toa e zatoa<br />
{to takviot zaedni~ki `ivot nema trajnost: trae samo dodeka postoi stravot<br />
- so is~eznuvaweto <strong>na</strong> stravot is~eznuva i zaedni{tvoto. Toa z<strong>na</strong>~i deka zaedni~kiot<br />
interes kako edinstve<strong>na</strong> alka me|u niv mo`e da se ostvari samo ako<br />
zaradi negovo ostvaruvawe se zdru`at dve ili pove}e <strong>na</strong>de`i. Pritoa e <strong>na</strong>jdobro,<br />
zaedni{tvoto e <strong>na</strong>jkoherentno i <strong>na</strong>jcvrsto, koga stanuva zbor za realno<br />
ostvarlivi <strong>na</strong>de`i. Toa, me|utoa, ne z<strong>na</strong>~i deka zaedni~ki interesi ne mo`at<br />
da se ostvaruvaat i so zdru`uvawe <strong>na</strong> dve ili pove}e stravuvawa. Eklatanten<br />
dokaz za toa e stravot od zaedni~kiot neprijatel ili koja i da e druga zaedni-<br />
~ka opasnost, ed<strong>na</strong>kvo, a mo`ebi i pove}e, gi zdru`uva i an|elot i |avolot. Za<br />
postojanost <strong>na</strong> takviot zaedni~ki `ivot e potreben postojan strav i ako ne<br />
postoi mora da se izmisli. Vo sprotivnost nema trajno zaedi{tvo. Za cvrsti<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> vakvoto zaedni{tvo ne e bit<strong>na</strong> realnosta <strong>na</strong> ostvaruvaweto <strong>na</strong> stravuvawata.<br />
814
koi tie im ja pripi{uvaat <strong>na</strong> objektite od ist vid. Isto taka, gledame<br />
deka pove}eto od ovie ritualni vrednosti pretstavuvaat op{testveni<br />
vrednosti. Ottamu, za avstraliskoto pleme koe ima totem, se {to e vo<br />
vrska so totemot, site mitovi, obredi imaat specifi~<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong><br />
vrednost: zaedni~kiot interes koj go poseduvaat go poka`uvaat kon<br />
seto o<strong>na</strong> {to gi povrzuva vo cvrst i traen sojuz. 1539 I so toa {to mo`at<br />
da gi spodelat site svoi stravuvawa i <strong>na</strong>de`i, a toa e od zaedni~ki<br />
interes vo site zbidnuvawa, ~ovekovite su{testva se povrzuvaat i<br />
zdru`uvaat vo privremeni ili trajni sojuzi. 1540<br />
Seto ova {to <strong>na</strong> Radklif-Braun mu poslu`i kako osnova za<br />
objasnuvawe <strong>na</strong> ritualnite vrednosti, vo celost mo`e da poslu`i i za<br />
sogleduvawe <strong>na</strong> kompleksnosta <strong>na</strong> pravdata kako ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite<br />
vrednosti za za~uvuvawe <strong>na</strong> zaedni~kiot dobar `ivot <strong>na</strong> lu|eto. Nakratko,<br />
nema i ne mo`e da ima ed<strong>na</strong> pravda dodeka ima razli~ni individualni<br />
i grupni interesi. Vo ova smisla treba da se posmatra i o<strong>na</strong><br />
{to go verli Dirkem: "Dve bitija mo`at vo su{ti<strong>na</strong> da bidat razli~ni<br />
ili od izves<strong>na</strong> to~ka <strong>na</strong> gledawe need<strong>na</strong>kvi, me|utoa ako otelotvoruvaat<br />
ist ideal izgledaat ed<strong>na</strong>kvi. Vo takva situacija idealot se javuva<br />
kako niv<strong>na</strong> <strong>na</strong>jva`<strong>na</strong> zaedni~ka karakteristika i toj gi <strong>na</strong>dminuva site<br />
razliki. Na toj <strong>na</strong>~in kolektiv<strong>na</strong>ta misla go menuva seto o<strong>na</strong> {to }e go<br />
dopre. Taa gi ru{i barierite <strong>na</strong> carstvata i gi kombinira sprotivnostite:<br />
taa go presvtrtuva o<strong>na</strong> {to se <strong>na</strong>rekuva prirodno skalilo <strong>na</strong> bitieto,<br />
need<strong>na</strong>kvite raboti gi pravi ed<strong>na</strong>kvi, a razli~nite sli~ni. So<br />
eden zbor op{testvoto go zamenuva svetot koj ni go otkrivaat <strong>na</strong>{ite<br />
setila so eden poi<strong>na</strong>kov svet koj pretstavuva proekcija <strong>na</strong> ideal koj<br />
op{testvoto samo go sozdava. 1541 Vrednosniot sud go izrazuva odnosot<br />
<strong>na</strong> ne{tata sprema idealot. Predmetot mo`e da ja izgubi ili da ja promeni<br />
vrednosta bez da ja promeni svojata priroda: potrebno e da se<br />
promeni samo idealot. 1542<br />
4. Osnovniot zaklu~ok od ovie razgleduvawa e deka ~ovekot<br />
bilo kako poedinec ili pripadnik <strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> potes<strong>na</strong> ili po{iroka<br />
op{testve<strong>na</strong> grupa obi~no se odnesuva so ogled <strong>na</strong> toa kakvo z<strong>na</strong>~ewe<br />
za nego ima opredele<strong>na</strong> vrednost. Toj moment doa|a do izraz duri i<br />
vo nivnoto krimi<strong>na</strong>lno povedenie. Ottamu, utvrduvaweto <strong>na</strong> vrednostite<br />
e od prakti~no z<strong>na</strong>~ewe vo site sferi od op{testvenoto `iveewe.<br />
Spored toa, utvrduvaweto <strong>na</strong> nivoto <strong>na</strong> aksiolo{kata svest ima opredeleno<br />
prakti~no z<strong>na</strong>~ewe i vo <strong>pravoto</strong>. Toa e osobeno slu~aj so pravdata<br />
kako ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite vrednosti vo odnos <strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> po-<br />
904.<br />
1539<br />
Radcliffe-Brown, A. R, Tabu, vo Parsons, T. Teorije o dru{tvu, str. 903-<br />
1540<br />
Ibid, str. 907.<br />
1541<br />
Durkheim, E. Sociology and Philosophy, vo Parsons, T. Teorije o dru{tvu,<br />
str. 1240-1241.<br />
1542<br />
Ibid, str. 1241.<br />
815
litikata i <strong>pravoto</strong>. Me|utoa, iako e <strong>na</strong>dvor od sekakov spor deka pravdata<br />
e sredi{<strong>na</strong> problematika <strong>na</strong> deskriptiv<strong>na</strong>ta i preskriptiv<strong>na</strong>ta<br />
prav<strong>na</strong> akseologija, odnosno "domi<strong>na</strong> et regi<strong>na</strong> virtutem" vo politi~koprav<strong>na</strong>ta<br />
akseologija, ili mo}<strong>na</strong> ubikvitet<strong>na</strong> ideja - sila koja gi<br />
prenesuva <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>~ajnite ~ove~ki interesi i gi razdvi`uva lu|eto vo<br />
politi~kiot i pravniot `ivot, ne smee da se zaboravi deka vo ed<strong>na</strong><br />
celos<strong>na</strong> teorija <strong>na</strong> pravnite vrednosti taa e neoddeliva od drugite<br />
specifi~ni (materijalni i formalni) 1543 i nespecifi~ni pravni<br />
vrednosti koi nejze i slu`at ili <strong>na</strong> koi taa im slu`i vo hierarhijata<br />
<strong>na</strong> aksiolo{kopravnite sodr`ini. 1544<br />
816<br />
1. RAMNI[TE NA OP[TOTO<br />
Na ramni{te <strong>na</strong> op{toto se raboti za sudir koj doa|a poradi<br />
eklatant<strong>na</strong> nesuoglasenost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so pravdata. Ovde se raboti za<br />
postoewe <strong>na</strong> pravo koe e daleku od postignuvawe <strong>na</strong> idelot <strong>na</strong> pravdata.<br />
Vakov sudir e mo`en poradi otsustvo <strong>na</strong> samite pravila <strong>na</strong> pravdata,<br />
no i poradi otsustvo <strong>na</strong> principi <strong>na</strong> pravdata (<strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong><br />
i komutativ<strong>na</strong> pravda).<br />
Da se razre{i sudirot me|u o<strong>na</strong> {to se <strong>na</strong>rekuva pozitivno pravo<br />
i prirodnoto (ispravno) pravo, z<strong>na</strong>~i da se <strong>na</strong>jdat pravila koi se<br />
izraz <strong>na</strong> razumot i koi ja {titat ili ja obezbeduvaat pravdata (dobri<br />
zakoni koi gi izrazuvaat i {titat op{tite op{testveni dobra), a ne<br />
da se ostane <strong>na</strong> pravnite pravila <strong>na</strong> pozitivnoto pravo koi gi {titaat<br />
samo interesite <strong>na</strong> onie koi gi donesuvaat (lo{i zakoni koi gi {titat<br />
partikularnite dobra i interesi <strong>na</strong> onie koi ja vr{at dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast). Toa ottamu, {to ne sekoe pozitivno pravo e o<strong>na</strong> vistinskoto<br />
pravo, o<strong>na</strong> {to e pravedno, za{to, kako svoevremeno pravilno zable`a<br />
Ciceron: "Ima mnogu nepodnoslivi, mno{tvo {tetni pi{ani zakoni<br />
koi va`at vo oddelni zamji. Tie ne zaslu`uvaat da se <strong>na</strong>re~at zakoni<br />
kako i ni onie odredbi koi ednodu{no gi izglasala nekoja banda od razbojnici.<br />
Za{to, ako nez<strong>na</strong>jkovci i neve{ti lu|e, <strong>na</strong>mesto spasonosno,<br />
prepi{at nekoe smrtonosno sredstvo, takvite lekarski upatstva, so<br />
pravo, ne mo`at da go zaslu`at svoeto ime. Na ist <strong>na</strong>~in, nitu kakov i<br />
da e zakon <strong>na</strong> nekoj <strong>na</strong>rod nema da se <strong>na</strong>re~e zakon duri i toga{ koga sa-<br />
1543<br />
Me|u specifi~nite pravni vrednosti Viskovi} gi pomestuva mirot,<br />
sigurnosta i pravdata i veli deka toa se vrednosni principi koi poka`uvaat<br />
kako treba da se uredi op{testvoto i da se raspodeli mo}ta i dobrata.<br />
Od druga stra<strong>na</strong>, formalnite vrednosni principi poka`uvaat kakva treba da<br />
bide relacijata me|u pravnite normi vo pravniot sistem so koi se ureduvaat<br />
op{testvenite odnosi. Toa se principi spored koi se konstituira sistemot<br />
<strong>na</strong> pravnite normi: koherentnosta- zakonitosta, potpolnosta i odredenosta.<br />
Viskovi}, N, op. cit. str. 136<br />
1544<br />
Viskovi}, N, op. cit. str. 143-144.
miot <strong>na</strong>rod }e prifati ne{to {to e pogubno za nego. Z<strong>na</strong>~i zakonot<br />
pretstavuva razlikuvawe <strong>na</strong> pravednoto i nepravednoto i izrazen e vo<br />
soglasnost so o<strong>na</strong> <strong>na</strong>jstara i osnov<strong>na</strong> priroda <strong>na</strong> site ne{ta. A priroda<br />
<strong>na</strong> rabotite (priroda <strong>na</strong> ne{tata, su{ti<strong>na</strong>) e temnoto da e temno, slatkoto<br />
- slatko, beloto - belo, pravednoto - pravedno. 1545 Spored nea se<br />
upravuvaat ~ove~kite zakoni koi gi kaznuvaat ne~esnite, a gi bra<strong>na</strong>t i<br />
za{tituvaat dobrite." 1546<br />
Toa {to go otkri Ciceron, mo`e ed<strong>na</strong>kvo da se pretstavi i so<br />
re~isi dvaeseti<strong>na</strong> veka podoc<strong>na</strong> izre~enite zborovi <strong>na</strong> Radbruh: Mo-<br />
`at da postojat zakoni koi do tolkava mera se nepravedni i op{to<br />
{tetni {to mora da im se porekne va`eweto, pa duri i karakterot <strong>na</strong><br />
pravo. Postojat z<strong>na</strong>~i, pravni <strong>na</strong>~ela koi se posilni od sekoj praven<br />
propis, taka {to zakonot koj im e sprotiven e bez va`ewe. Tie <strong>na</strong>~ela<br />
gi <strong>na</strong>rekuvame prirodno pravo ili umno pravo. Sekako deka okolu niv<br />
postojat izvesni nedorazbirawa, me|utoa vekov<strong>na</strong>ta rabota im dala<br />
1545<br />
Sekoe <strong>na</strong>merno zlo i sekoe iskol~uvawe <strong>na</strong> pravdata vo oblasta <strong>na</strong><br />
moralot pretstavuva isto tolkava drskost i apsurd kakva {to vo oblasta <strong>na</strong><br />
prirodata bi prestavuvale obidite <strong>na</strong> ~ovekot... od svetloto da <strong>na</strong>pravi temni<strong>na</strong>,<br />
a od temii<strong>na</strong>ta svetlo, ili slatkoto da go <strong>na</strong>rekuva gor~livo, a gor~livoto<br />
slatko. Klark Samuel. v. Tubi}, R. Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije<br />
od XVII do konca XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978, str. 179. Pravdata e vistinskata<br />
pri~i<strong>na</strong> koja ja pravi razlikata me|u ~ovekot i `ivotnite. Taa e<br />
priroden zakon, univerzalen spored domenot i ve~en spored traeweto koj ne<br />
mo`e celosno da se ukine ni da se otpovika koj bilo negov del, nitu postoi kakov<br />
bilo zakon za da mu protivre~i. I nema vlast koja mo`e da bide bez nego,<br />
i bil vo sila pred da bide <strong>na</strong>pi{an koj bilo zakon ili osnovan nekoj grad ili<br />
dr`ava. Ne <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>l kako plod <strong>na</strong> ~ovekoviot um ili bil <strong>na</strong>turen od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
koj i da e avtoritet. Priz<strong>na</strong>van e od pamtivek i negovata mo} se protegnuva<br />
preku celata vsele<strong>na</strong> i so ogled deka za~etokot mu e vo prirodata i vo pri~i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> ne{tata, ne po~<strong>na</strong>l da bide zakon koga za prv pat e staven <strong>na</strong> hartija i<br />
ozakonet od lu|eto, tuku e od isto poteklo koga i ve~niot razum ili odnosite<br />
<strong>na</strong> ne{tata i sovr{enstvoto ili svojstvata <strong>na</strong> samiot gospod. Ibid, str. 185-186.<br />
I, od istite pri~ini, od koi gospod koj nema pretpostaveni da mu <strong>na</strong>reduvaat,<br />
sepak vo site svoi postapki postojano e voden od ve~niot zakon <strong>na</strong> pravdata i<br />
dobri<strong>na</strong>ta jasno e deka site razumni su{testva treba vo nekolku svoi sferi i<br />
odnosi da mu se pokruvaat <strong>na</strong> istoto pravilo vo soglasnost so zakonot <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
priroda. Ibid, str. 187.<br />
1546<br />
Ciceron, Zakoni, str. 45. Sledej}i gi, pokraj Platonovite i mislite<br />
<strong>na</strong> izvesni stoi~ki filozofi, Ciceron, pod zakoni ne gi smeta{e pi{anite<br />
pravila koi se <strong>na</strong>turaat so dr`av<strong>na</strong> prisilba, tuku za razlika od pozitivisti~iot,<br />
ima{e prirodnopraven pristap kon idejata i sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonite<br />
i mo`e da se tretira kako eden od prethodnicite <strong>na</strong> idejata a vladeeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta osnova <strong>na</strong> legitimitetot. Stanov~i}, V. Prete}e<br />
ideje o vladavini prava.str. 585.<br />
817
traj<strong>na</strong> cvrsti<strong>na</strong>, i so takvata daleku sil<strong>na</strong> soglasnost <strong>na</strong> mislewata gi<br />
sobrala vo taka<strong>na</strong>re~eni deklaracii za pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot,<br />
taka {to taa skepsa mo`e da ja odr`i samo <strong>na</strong>mer<strong>na</strong> skepsa. 1547 Nekoja<br />
<strong>na</strong>redba, <strong>na</strong> koja duri i ne í e svojstve<strong>na</strong> voljata ed<strong>na</strong>kvite da gi tretira<br />
ed<strong>na</strong>kvo, a need<strong>na</strong>kvite need<strong>na</strong>kvo, mo`e da bide pozitivno va`e~ka,<br />
mo`e da bide celishod<strong>na</strong>, zgora <strong>na</strong> toa nu`<strong>na</strong>, a ottamu i apsolutno<br />
zakonska, me|utoa bi trebalo da í se skrati imeto pravo, za{to pravo e<br />
samo o<strong>na</strong> {to barem e <strong>na</strong>so~eno kon toa da í slu`i<strong>na</strong> pravdata. 1548 Poredokot<br />
koj isklu~ivo mu slu`i <strong>na</strong> op{toto dobro, a <strong>na</strong> poedine~niot<br />
interes mu odre~uva sekakva opravdanost, sekako deka ne bi mo`el da<br />
te`nee kon imeto pravo. 1549 Prirodnoto pravo ponekoga{ mu slu`i <strong>na</strong><br />
podlabkoto zacvrstuvawe <strong>na</strong> propi{anoto pravo, ponekoga{ tokmu<br />
sprotivno, <strong>na</strong> borbata protiv propi{anoto pravo. 1550 Koga zakonite<br />
svesno mu ja odre~uvaat voljata za pravda, koga, <strong>na</strong> primer, ~ovekovite<br />
prava <strong>na</strong> lu|eto samovolno im se garantiraat i im se odre~uvaat, toga{<br />
<strong>na</strong> tie zakoni im nedostasuva va`ewe, toga{ <strong>na</strong>rodot ne e dol`en da im<br />
se povinuva, toga{ i pravnicite mora da <strong>na</strong>jdat hrabrost da im go odre-<br />
~at pravniot karakter. 1551 Tamu kade kon pravdata duri i ne se te`nee,<br />
kade {to ed<strong>na</strong>kvosta koja pretstavuva sr` <strong>na</strong> pravdata, svesno se poreknuva<br />
pri vospostavuvaweto <strong>na</strong> pozitivnoto pravo, tuka zakonot, <strong>na</strong><br />
primer, ne e samo "neisprano pravo," toj e duri voop{to e i li{en od<br />
prav<strong>na</strong>ta priroda. 1552<br />
Na nivoto <strong>na</strong> op{toto, vsu{nost, se trgnuva od pravdata (prirodnoto<br />
pravo) i nejzinoto opredeluvawe kako kriterium <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (<strong>na</strong><br />
pravnosta <strong>na</strong> normata) od kade se gradi stojali{teto spored koe pozitivnoto<br />
pravo ima va`ost i zadol`itelnost samo ako e pravedno (ako<br />
gi ostvaruva objektivno va`e~kite principi <strong>na</strong> pravdata) i obratno,<br />
pozitivnoto pravo ja gubi svojata va`nost ako e nepravedno. 1553<br />
1547<br />
Radbruh, G. <strong>Filozofija</strong> prava, str. 267.<br />
1548<br />
Radbruh, G. Pravni aforizmi, Arhiv, Beograd, 1978/3, str. 384.<br />
1549<br />
Ibid, str. 384.<br />
1550<br />
Ibid, str. 390.<br />
1551<br />
Ibid, str. 390.<br />
1552<br />
Ibid, str. 391.<br />
1553 Ovde vo celost go prenesuvam stavot <strong>na</strong> eden avtor, so koj vo osnova<br />
se soglasuvam. Spored toj stav: "Neprifatlivi se (jus<strong>na</strong>turalisti~kite) vrednosni<br />
kriteriumi <strong>na</strong> pravnosta i vrednos<strong>na</strong>ta koncepcija <strong>na</strong> va`ewe <strong>na</strong> pravnite<br />
normi, za{to razli~nite istorisko-ideolo{ki sudovi za pravednosta/<br />
nepravednosta ne mo`at da zasnovaat eden <strong>na</strong>u~en poim <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koj <strong>na</strong> edinstven<br />
i maksimalno objektiven <strong>na</strong>~in bi gi razgrani~il op{testvenite pojavi<br />
(odnosi i normi) koi se relevantni za pravnicite. Vo taa smisla e to~no<br />
tvrdeweto <strong>na</strong> Kelzan: "tendencijata da se identificira <strong>pravoto</strong> i pravdata e<br />
tendencija da se opravda dadeniot op{testven poredok. Toa e politi~ka, a ne<br />
<strong>na</strong>u~<strong>na</strong> tendencija." Nau~niot poim <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, kolku i da e nu`no ideolgi-<br />
818
Ovoj stav koj e karakteristi~en za prirodnopravnite u~ewa se<br />
javuva vo dve osnovni varijanti - umere<strong>na</strong> i radikal<strong>na</strong>. Spored prvata,<br />
umere<strong>na</strong>ta varijanta, nepraved<strong>na</strong>ta pozitiv<strong>na</strong> norma ja gubi "v<strong>na</strong>tre-<br />
{<strong>na</strong>ta" obligatornost, t.e. onie kon koi e upate<strong>na</strong> ne smeat da ja usvojuvaat<br />
vo sovesta, me|utoa vo <strong>na</strong>~elo ostanuvaat va`e~ki vo "<strong>na</strong>dvore{-<br />
nite" odnosi <strong>na</strong> pravnite subjekti i sprema dr`avata. Spored ovaa teorija<br />
karakteristi~<strong>na</strong> za Akvinski, katoli~kite pretstavnici <strong>na</strong> jus<strong>na</strong>turalizmot<br />
i nivnite sledbenici, sudijata ne smee nikoga{ da go<br />
priz<strong>na</strong>e i odobri zakonot (koj nikoga{ ne e valid<strong>na</strong> osnova za sudewe<br />
vo sovesta i pred gospod), no sudijata mo`e, a poneko`a{ mora, ako so<br />
toa se spre~uva pogolemo zlo da dopu{ti da se primeni i nepraveden<br />
zakon. 1554<br />
Spored radikal<strong>na</strong>ta varijanta pozitiv<strong>na</strong>ta norma koja vo pogolema<br />
mera e nepraved<strong>na</strong> go gubi "v<strong>na</strong>tre{noto" i "<strong>na</strong>dvore{noto"<br />
va`ewe, t.e. voop{to ne se smeta za obvrzuva~ka, pa spored toa lu|eto<br />
se ovlasteni da í ja otka`at poslu{nosta, pa duri i aktivno da í se<br />
sprotivstavat, bez ogled <strong>na</strong> poslediciite za pravnopokiti~kiot poredok.<br />
Ova stojali{te se <strong>na</strong>o|a kaj Antigo<strong>na</strong>, kaj Lok, vo Francuskata deklaracija<br />
od 1789, kaj Digi kaj ve}e citiranite stavovi <strong>na</strong> Ciceron i<br />
Radbruh i kaj drugi avtori.<br />
Vo iz<strong>na</strong>o|aweto kone~o re{enie za va`eweto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> norma od<br />
aspekt <strong>na</strong> uva`uvaweto <strong>na</strong> pravdata od mala pomo{ se i brojnite latinski<br />
maksimi koi se odnesuvaat <strong>na</strong> ovoj problem, za{to i tie vo osnova<br />
se protivre~ni. Vo potkrepa <strong>na</strong> ova tvrdewe <strong>na</strong>jprvin gi <strong>na</strong>veduvam maksimite<br />
koi mu odat vo prilog <strong>na</strong> stavot deka pozitiv<strong>na</strong>ta norma koja<br />
vo pogolema mera e nepraved<strong>na</strong> go gubi svoeto "v<strong>na</strong>tre{noto" i "<strong>na</strong>dvore{noto"<br />
va`ewe. Tie se: Boni iudicis ampliare iustitiam - Dobar sudija<br />
treba da ja {iri pravednosta; Aequitas agit in perso<strong>na</strong>m - Pravednosta e<br />
individualizira<strong>na</strong> ([to e pravednost odreduvaat okolnostite <strong>na</strong> sekoj<br />
konkreten slu~aj); Aequitas est correctio legis generaliter, latae qua parte<br />
deficit - Pravednosta e dopolnuvawe <strong>na</strong> zakonot donesen kako op{to<br />
pravilo, me|utoa necelosen vo nekoi delovi; Aequitas est perfecta quaedam<br />
ratio, quae ius scriptum interpretatur et emendat; nulla scriptura comprehensa,<br />
sed solum in vera ratione consistens - Pravednosta e nekoj vid<br />
zdrav razum koj go tolkuva i korigira pi{anoto pravo; taa nikade ne e<br />
ziran ne smee da bide do tolku pristrasen ili apologetski ili edni pojavi da<br />
gi ized<strong>na</strong>~uva kako "pravo," a drugi kako nepravo samo zatoa {to prvite soodvetstvuvaat,<br />
a drugite ne soodvetstvuvaat so opredeleni istoriski idei <strong>na</strong><br />
pravdata. Vo taa smisla definicijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> treba da bide vo {to pogolema<br />
mera slobod<strong>na</strong> od tekovnite politi~kopravni vrednosni stavovi, odnosno<br />
poobjektiv<strong>na</strong> sprema vistinskiot predmet <strong>na</strong> istoriskoto iskustvo <strong>na</strong> pravnicite,<br />
t.e. so postojniot praven poredok vo site negovi dimenzii." Viskovi},<br />
N. op. cit. str. 122-123<br />
1554<br />
Vidi: Viskovi}, N. op. cit. str. 111.<br />
819
pismeno utvrde<strong>na</strong>, tuku se sostoi od trezveno rasuduvawe; Aequitas est,<br />
quae de iure multum remittit - Pravednosta mnogu ja ubla`uva krutosta<br />
<strong>na</strong> zakonot; Aequitas non facit ius, sed iuris auxiliatur - Pravednosta ne go<br />
sozdava <strong>pravoto</strong>, tuku go dopolnuva; Lex plus laudatur quando retione probatur<br />
- Najdobar zakon e onoj zkon ~ija va`nost ja potvrdil i zdraviot<br />
razum; Inter aequitatem iusque interpositam interpretationem, legislatori<br />
solo et oportat et licet inspicere - Edinstveno zakonodavecot mo`e i treba<br />
da dava tolkuvawe vo slu~aj <strong>na</strong> dilema me|u pravednosta i zakonskiot<br />
propis.<br />
Nasproti prethodnite, postojat brojni maksimi koi podr`uvaat<br />
sprotivno stojali{te, odnosno deka nepraved<strong>na</strong>ta norma ne go gubi<br />
svoeto va`ewe, deka kako takva taa e obvrzuva~ka vo eden praven poredok,<br />
pa spored toa lu|eto ne se ovlasteni da í ja otka`at poslu{nosta,<br />
nitu aktivno da í se sprotivstavat. Eve nekoi od niv: Iudex est lex loquens<br />
- Sudijata e zakon koj zboruva; Iudex bonus nihil ex arbitrio suo faciat,<br />
nec proposito domesticae voluntatis, sed iuxta leges et iura pronunciat - Dobar<br />
sudija neka ni{to ne pravi po sopstveno <strong>na</strong>o|awe i neka ne sudi<br />
spored o<strong>na</strong> {to nemu mu se bendisuva, tuku strogo spored zakonot i spored<br />
<strong>pravoto</strong>; Ius dicere, et non ius dare- Da sudi a ne da sozdava pravo. Da<br />
go primenuva, a ne da sozdava <strong>pravoto</strong> (e dol`nost <strong>na</strong> sudijata); Dura lex<br />
sed lex (Ulpian) - Surov zakon, no zakon. Kolku i da e strog zakonot<br />
mora da se primeni; Aequitas numquam contravenit legis - Pravednosta<br />
nikoga{ ne mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> zakonot; Aequitas sequitur legem -<br />
Pravednosta go sledi zakonot (Pravednosta mu e podrede<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot);<br />
Aequior est dispositio legis quam hominis - Popraved<strong>na</strong> e odlukata <strong>na</strong><br />
zakonot odo{to <strong>na</strong> ~ovekot (Lu|eto pobrgu }e mu se pokoruvaat <strong>na</strong><br />
odlukata <strong>na</strong> zakonot, odo{to <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> poedinecot).<br />
2. RAMNI[TE NA POEDINE^NOTO<br />
1. Pred da preminime kon problemot <strong>na</strong> razre{uvaweto <strong>na</strong> sudirot<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so pravdata <strong>na</strong> ramni{teto <strong>na</strong> poedine~noto, do koj,<br />
ve}e rekovme, doveduva otsustvoto <strong>na</strong> pravila <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> planot <strong>na</strong><br />
prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> edno op{to pravilo so konkretnite raznovidni situacii,<br />
smetam deka se nu`ni opredeleni pojmovni razjasnuvawa. Imeno,<br />
vo ovaa smisla mora prethodno da se ras~isti so upotrebata <strong>na</strong> poimite<br />
zakonska pravda, 1555 pravednost i pravi~nost. Toa, kako {to isp-<br />
1555<br />
Pod zakonska pravda vo prav<strong>na</strong>ta literatura se oz<strong>na</strong>~uva: ili 1 0 legalisti~kata<br />
torija za pravdata spored koja zakonot e edinstven izvor <strong>na</strong><br />
pravdata, ili 2 0 principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kva prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> site istovidni<br />
regulirani slu~ai, t.e. <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> legalitet podobno da slu`i <strong>na</strong> kakov i da<br />
e materijalen princip <strong>na</strong> pravdata, ili 3 zakonsko usvojuvawe <strong>na</strong> edno ili<br />
pove}e principi <strong>na</strong> pravdata (komunisti~ka, polo`be<strong>na</strong>, trudova, solidar<strong>na</strong>),<br />
po {to tie principi stanuvaat prisilni vo pravnite odnosi. Na site tie<br />
820
avno se zabele`uva vo terorijata, proizleguva ottamu {to idejata <strong>na</strong><br />
pravednosta mo`e da bide predmet <strong>na</strong> filozofsko, sociolo{ko i pravno<br />
posmatrawe.<br />
Primarnoto filozofsko z<strong>na</strong>~ewe<strong>na</strong> toj poim e izrazeno vo<br />
idejata za formal<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, vo principot <strong>na</strong> identitetot, vo nu`nosta<br />
vo ed<strong>na</strong>kvi slu~ai da se postapuva ed<strong>na</strong>kvo, odnosno vo need<strong>na</strong>kvi<br />
slu~ai da se postapuva need<strong>na</strong>kvo. Od taa stra<strong>na</strong>, ve}e samiot poim <strong>na</strong><br />
zakonitosta e zasnovan vrz idejata <strong>na</strong> pravdata: postojanost <strong>na</strong> odnosot<br />
<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>ta i posledicata podrazbira ed<strong>na</strong>kvo tretirawe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi<br />
ne{ta, odnosno need<strong>na</strong>kvo tretirawe <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvi ne{ta. Vo taa formal<strong>na</strong><br />
filozofska smisla idejata <strong>na</strong> pravednosta se pojavuva kako nu-<br />
`<strong>na</strong> i <strong>na</strong>jop{ta "forma <strong>na</strong> ekvivalentni odnosi," {to }e re~e kako<br />
kako ideja <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta.<br />
Toga{ koga sodr`i op{testveno ocenuvawe <strong>na</strong> vrednostite,<br />
koga opredeluva {to komu mu pripa|a, kolku koj vredi vo konkreten<br />
slu~aj, pra{aweto <strong>na</strong> pravednosta mo`e da se postavi i kako sociolo-<br />
{ki problem. Vo toa svojstvo pravednosta izrazuva sloboden kriterium<br />
<strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta pravda. Vo ovaa smisla pravednosta se javuva kako<br />
op{testveno merilo <strong>na</strong> vrednostite.<br />
Me|utoa, <strong>na</strong> treto mesto pravednosta mo`e da se sfati i kako<br />
eden ~isto praven problem, toga{ koga e vo pra{awe sinteti~ko ostvaruvawe<br />
preku pravniot poredok <strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta i materijal<strong>na</strong>ta pravednost.<br />
Vo ovaa smisla pravednosta se javuva, kako pravi~nost 1556 , kako<br />
postojan pridru`nik <strong>na</strong> sekoj praven poredok 1557<br />
Vo op{testve<strong>na</strong>ta stvarnost pravednosta paralelno se javuva vo<br />
site svoi tri formi: kako ideja <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta, kako op{testveno merilo<br />
<strong>na</strong> vrednostite i kako postojan pridru`nik <strong>na</strong> sekoj praven poredok.<br />
Ovde, me|utoa nes nî interesira isklu~ivo pravednosta vo nejzinoto<br />
posledno z<strong>na</strong>~ewe - pravednosta kako pravnopozitiven problem.<br />
Toa e o<strong>na</strong>a pravednost "koja go inspirira <strong>pravoto</strong> i zakonodavcite ja<br />
priz<strong>na</strong>vaat kako sostaven del <strong>na</strong> pozitivniot sistem." 1558 Toa e, vsu{-<br />
nost, o<strong>na</strong>a pravednost, koja vo prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka i praktika voobi~aeno se<br />
<strong>na</strong>rekuva pravi~nost. Pravi~nost vo ed<strong>na</strong> specifi~<strong>na</strong> smisla e ustavno<br />
z<strong>na</strong>~ewa im e zaedni~ko istaknuvaweto <strong>na</strong> vistinski va`<strong>na</strong>ta uloga <strong>na</strong> zakonskiot<br />
akt vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> politi~kopravnite ideologii <strong>na</strong> pravdata<br />
i go uslovuvaat zakonot. Viskovi}, N. op. cit, str. 154-155.<br />
1556<br />
Aequitas = pravi~nost, ed<strong>na</strong>kvost. aequum et bonum = pravi~no, nepristrasno,<br />
pravedno i dobro (lat.), epieikeia = pravi~nost, kako i pristojnost,<br />
~esnost, doli~nost, blagost, ~ove~nost (gr~.), equite = pravi~nost<br />
(fran.), equidad = pravi~nost ({pan.), equita/equo = pravi~nost (ital.), equity<br />
= pravi~nost (angl.), biligkeit/biligkeitsrecht = pravi~nost (ger.)<br />
1557<br />
MarkoviÊ, S. B, Pravi~nost kao izvor prava, vo zbornikot <strong>na</strong> Basta,<br />
D. Preobra`aji ideje prava, str. 274.<br />
1558<br />
Ibid, str. 274.<br />
821
i obi~ajno ovlastuvawe <strong>na</strong> sudot ili drugi slu`beni lica da mo`at<br />
elasti~no da gi primenuvaat ili duri i da ne gi primenuvaat apstraktno-op{tite<br />
normi vo re{avaweto <strong>na</strong> konkretnite pravni sporovi,<br />
ako toa e potrebno za {to pocelosno i izdiferencirano ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> vladea~kite principi <strong>na</strong> pravdata vo grupata <strong>na</strong> subjektite koi so<br />
niv se oz<strong>na</strong>~eni kako ed<strong>na</strong>kvi. Principot <strong>na</strong> pravi~nost e usvoen vo<br />
razli~<strong>na</strong> mera vo nekoi pravni poredoci (rimskiot, srednovekovniot,<br />
angliskiot) kade sudovite imaat pogolem avtoritet i uloga vo sozdavaweto<br />
<strong>na</strong> normativniot sistem, a za nego bez mnogu uspeh se zalagale modernisti~kata<br />
i "slobodnoprav<strong>na</strong>ta" doktri<strong>na</strong> vo periodot <strong>na</strong> kriza <strong>na</strong><br />
gra|anskata demokratija od po~etokot <strong>na</strong> vekot. Problematikata,<br />
vsu{nost, spa|a vo teorijata <strong>na</strong> vrednuvawe i tolkuvawe <strong>na</strong> pravnite<br />
normi, odnosno vo niv<strong>na</strong>ta prakti~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>, no ne i vo teorijata <strong>na</strong><br />
osnovnite ideolo{ki tipovi <strong>na</strong> pravda so koi se postavuvaat op{ti<br />
merila za raspredelba <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta mo}, dejnostite i dobrata vo<br />
pravnite odnosi. Vo vrska so toa e i Si~esovata polemi~ka teza deka<br />
pravi~nosta ne e postapka za ispravawe <strong>na</strong> nesovr{eni zakoni, tuku<br />
ispraven <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> tolkuvawe <strong>na</strong> sekoj zakon... kako osnova za sozdavawe<br />
<strong>na</strong> individualizatorski normi. 1559<br />
Osnov<strong>na</strong>ta funkcija <strong>na</strong> pravi~nosta e nejzi<strong>na</strong>ta tehni~koprav<strong>na</strong><br />
uloga. 1560 Vo toa svojstvo <strong>na</strong> ramni{eto <strong>na</strong> poedine~noto se pojavuva<br />
1559<br />
Viskovi}, N. op. cit, str. 154-155.<br />
1560<br />
Smetame deka e celosno vo pravo Aristotel koga veli deka lu|eto<br />
ne se i ne mo`at da bidat ed<strong>na</strong>kvi. No, toa voop{to ne mu pre~i da zboruva za<br />
ed<strong>na</strong>kvosta kako osnova <strong>na</strong> pravdata. Takvata ed<strong>na</strong>kvost, ed<strong>na</strong>kvosta kako osnoven<br />
element <strong>na</strong> pravdata, toj ne ja bara vo lu|eto, tuku vo prirodata <strong>na</strong> ne{tata<br />
i zboruva za ~etiri vidovi ed<strong>na</strong>kvost i ottamu za ~etiri vidovi pravda.<br />
Taka, spored nego, postoi: 1. Pravedno kako zakonito (pravedno e o<strong>na</strong> {to e<br />
zakonito, o<strong>na</strong> {to e vo soglasnost so zakonot), 2. Pravednost kako ed<strong>na</strong>kvost<br />
vo potes<strong>na</strong> smisla (pravednost kako distributiv<strong>na</strong> i komutativ<strong>na</strong> pravda), 3.<br />
Prirod<strong>na</strong> pravednost (pravedni prirodni zakoni: pravedno e o<strong>na</strong> {to sekade<br />
ima ista mo}) i 4. Pravednost kako pravi~nost (pravedno kako nepristrasno).<br />
Nepristrasno (pravi~no), e pravedno no ne spored zakonot, tuku e popravka <strong>na</strong><br />
o<strong>na</strong> {to e zakonski pravedno (nomikon dikaion). Z<strong>na</strong>~i, spored Aristotel, pravi~nosta<br />
e pravednost, po rang povisoka od zakonskata pravednost, a bliska<br />
ili sli~<strong>na</strong> <strong>na</strong> prirodanta pravednost. Ili, kako {to pravilno zabele`uva<br />
eden avtor, "prirodata <strong>na</strong> ne{tata <strong>na</strong> realnite sostojbi <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvost uslovuvaat<br />
vospostavuvawe <strong>na</strong> odnosi od povisok stepen i kvalitet <strong>na</strong> pravednost<br />
(od zakonskata pravednost). Mili~i}, V. Na~elo jed<strong>na</strong>kosti, pravednosti, pravi~nosti.<br />
Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 1993/6, str. 630-631. Ottamu, spored<br />
<strong>na</strong>s, pravi~nosta e individualizacija zaradi prome<strong>na</strong> i prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonskata<br />
pravda (z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> pozitivnoto pravo) <strong>na</strong> poedine~ni slu~ai. Pravi~nosta e nespor<strong>na</strong><br />
potvrda <strong>na</strong> nevrednosta <strong>na</strong> vladea~kiot koncept <strong>na</strong> pravdata. Pravi~nosta<br />
sodr`i <strong>na</strong>ru{uvawe <strong>na</strong> formalnoto pravo {to se slu~uva od moralni i<br />
822
kako instrument ~ija cel e da gi isprava tehni~kite nedostatoci <strong>na</strong><br />
zakononite, vo prv red predizvikani so prostor<strong>na</strong>ta i vremenska op{tost<br />
<strong>na</strong> formuliranoto pravo. Na~eloto <strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta pravda, koe e<br />
matemati~ka neminovnost, z<strong>na</strong>~i <strong>na</strong> vistinski ed<strong>na</strong>kvi situacii da se<br />
primeni ed<strong>na</strong>kva postapka. Me|utoa, so ogled <strong>na</strong> toa {to prav<strong>na</strong>ta formula<br />
ne e vo sostojba da vodi smetka za site specifi~nosti <strong>na</strong> slu~ajot,<br />
pretstavuva pre~ka za ostvaruvawe <strong>na</strong> takvata pravda. Za{to, koga pod<br />
edno op{to pravilo potpa|aat raznovidni i vo sî need<strong>na</strong>kvi konkretni<br />
slu~ai, toga{ op{tosta <strong>na</strong> praviloto sepak ima za posledica need<strong>na</strong>kvo<br />
tretirawe, za{to <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kov <strong>na</strong>~in se postapuva so need<strong>na</strong>kvi ne-<br />
{ta. Vo op{testve<strong>na</strong>ta stvarnost postoi samo konkreten slu~aj za koj<br />
se bara opredelen sud i ed<strong>na</strong> `iva i vistinska konkret<strong>na</strong> pravda koja<br />
ne e konstruira<strong>na</strong> so formuli, tuku pretstavuva daden odnos <strong>na</strong> li~nosta,<br />
ne apstrakt<strong>na</strong>, tuku vistinska ed<strong>na</strong>kvost, odnos "me|u ~ovek i ~ovek."<br />
Pa ako zememe deka celta <strong>na</strong> pravniot poredok e konkret<strong>na</strong>ta<br />
pravda - z<strong>na</strong>~i pravda me|u opredeleni lica vo daden moment i pod<br />
opredeleni uslovi - toga{ op{toto pravilo se pojavuva kako tehni~ko<br />
zlo i avtomatsko `rtvuvawe <strong>na</strong> vistinskata materijal<strong>na</strong> pravda <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong> ve{ta~ka sozdade<strong>na</strong> la`<strong>na</strong> formal<strong>na</strong> pravda. Na koj <strong>na</strong>~in toga{<br />
koga se javuva kako pretstavnik <strong>na</strong> konkret<strong>na</strong>ta pravda, zakonskata pravda<br />
}e gi isprava nedostatocite <strong>na</strong> formulata? So toa {to sekako sega<br />
i taa }e odi po stapkite <strong>na</strong> zakonodavecot, no vo sprotiv<strong>na</strong> smisla,<br />
za{to taka <strong>na</strong> svoe mesto mo`e da go povrati o<strong>na</strong> {to zakonot so svoeto<br />
formulirawe go premet<strong>na</strong>l, zapostavil ili go izopa~il. Imeno,<br />
legitim<strong>na</strong>ta pravda sega treba dopolnitelno da gi povlekuva onie razliki<br />
koi postojat vo stvarnosta i koi formulata so svoeto voop{tuvawe<br />
gi izbri{ala. Zatoa, individualiziraweto <strong>na</strong> slu~aite i povlekuvaweto<br />
<strong>na</strong> razliki me|u niv }e bide glavnoto oru`je so koi taa }e se<br />
slu`i. Od tie pri~ini famozniot argument - Lege non distinguente, nec<br />
nostrum est distinguere (Koga zakonot ne pravi razlika, ne mo`eme nitu<br />
nie da ja pravime) i koga mnogu vnimatelno se upotrebuva, logi~ki re-<br />
~isi sekoga{, a pravni~ki mnogu ~esto e nesiguren. 1561<br />
Pokraj pra{aweto kako, ovde se postavuva i pra{aweto koj }e<br />
ja ostvaruva konkret<strong>na</strong>ta pravda preku legitim<strong>na</strong>ta pravednost. Ottamu<br />
{to materijal<strong>na</strong>ta pravda koja ja bara sekoj oddelen spor ne mo`el<br />
da ja o`ivotvori samiot zakonodavec, nejzinoto ostvaruvawe treba da<br />
padne <strong>na</strong> onoj koj se <strong>na</strong>o|a pred opredelen slu~aj i koj re{ava cogita causa,<br />
a toa e sudijata. Z<strong>na</strong>~i nemu treba da mu se ovozmo`i so slobodno<br />
tolkuvawe tekstot da go prilagoduva <strong>na</strong> konkretnite okolnosti. Ottamu,<br />
poimot <strong>na</strong> legal<strong>na</strong>ta pravednost, pokraj razlikuvaweto, pretpostadrugi<br />
obziri (Hegel). Pravi~nosta e negirawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto "Fiat iustitia pereat<br />
mundus."<br />
1561<br />
Ibid, str. 275.<br />
823
vuva i {iroka diskrecio<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong> sudijata. 1562<br />
Vo ovaa smisla, pokraj ve}e ka`anoto vo "Nikomahova etika",<br />
Aristotel vo "Retorika," go veli i slednovo: "O~igledno e deka ako<br />
pi{aniot zakon e vo sprotivnost so predmetot za koj se rasprava, toga{<br />
treba da se pribegne kon op{tiot zakon i kon onie popravi~nite i<br />
popravednite. O~igledno e i toa deka stavot da se sudi o<strong>na</strong>ka kako {to<br />
nekoj <strong>na</strong>jdobro misli ne obvrzuva vo site mo`ni prigodi da se polzuvaat<br />
samo pi{anite zakoni. O~igledno e i toa deka pravi~noto zasekoga{<br />
ostanuva i ne se menuva, kako i op{toto pravo, za{to e spored<br />
prirodata, dodeka pi{anite zakoni ~esto se menuvaat: zatoa i se ka`uva<br />
o<strong>na</strong> vo "Antigo<strong>na</strong>" <strong>na</strong> Sofokle - imeno, taa vo odbra<strong>na</strong> veli deka go<br />
zakopala brata si <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> sprotivno <strong>na</strong> Kreontoviot zakon, no ne<br />
<strong>na</strong>sproti nepi{anoto pravo. 1563 O~igledno e i toa deka pravednoto e<br />
ne{to vistinsko i polezno, no ne i o<strong>na</strong> koe se ~ini takvo: kako {to ne<br />
e vistinski i polezen nitu pi{aniot zakon, za{to ne ja ispolnuva zada~ata<br />
<strong>na</strong> zakon. O~igledno e i toa deka sudijata e kako nekoj procenuva~<br />
<strong>na</strong> srebro, ~ija zada~a e da go odvoi o<strong>na</strong> {to e la`no pravedno od<br />
o<strong>na</strong> {to e vistinski pravedno. O~igledno e i toa deka karakteristika<br />
<strong>na</strong> podobriot ~ovek e da go polzuva i da mu se podlo`i <strong>na</strong> nepi{aniot<br />
otkolku <strong>na</strong> pi{aniot zakon. Taka treba da se postapi i ako zakonot e<br />
vo nekakva sprotivnost so drug, ve}e sproveden zakon ili vo sprotivnost<br />
so sebesi: kako koga nekoj zakon propi{uva deka site dogovori se<br />
obvrzuva~ki, a drug, pak, zabranuva sklu~uvawe dogovori sprotivno <strong>na</strong><br />
zakonot. A ako zakonot e dvosmislen, toga{ treba da se izmeni i da se<br />
vidi <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in treba da se tolkuva za da í soodvetstvuva <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>-<br />
1562<br />
Ibid, str. 276.<br />
1563<br />
Glavni likovi <strong>na</strong> ovaa treagedija se Kreont i Antigo<strong>na</strong>. Kreont e<br />
oli~enie <strong>na</strong> zloto, vladetel koj e vrzan za ovozemnite zakoni poradi koi go<br />
kr{i bo`iot zakon. Antigo<strong>na</strong> e pretstavnik <strong>na</strong> dobroto, koja ne misli tolku<br />
za sebe, kolku {to misli za bo`jite zakoni poradi koi gi kr{i ovozemnite,<br />
pozitivni zakoni. Prikaz<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>kuso odi vaka: Vo bratoubistve<strong>na</strong> voj<strong>na</strong> zaginuvaat<br />
dvajcata sinovi <strong>na</strong> Edip; Eteokle i Polinik. Me|utoa, tie zaginuvaat<br />
<strong>na</strong> razli~ni strani. Poradi toa, vladetelot <strong>na</strong> Teba - Kreont <strong>na</strong>reduva za<br />
edniot od niv da se izvr{i pogreb so site dr`avni po~esti, a drugiot - Polinik,<br />
kako dr`aven neprijatel da ostane nepogreban. Me|utoa, Antigo<strong>na</strong> i pokraj<br />
zaka<strong>na</strong>ta so smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> vr{i simboli~en pogreb <strong>na</strong> Polinek (go poipuva<br />
mrtvoto telo so prav i go izvr{uva voobi~aeniot obred) poradi {to Kreont<br />
ja zatvora vo kralskata grobnica. Antigo<strong>na</strong> tamu izvr{uva samoubistvo, a po<br />
nea istoto go pravi i nejziniot verenik Hemon - sin <strong>na</strong> Kreont. Ved<strong>na</strong>{ potoa,<br />
smetaj}i deka Kreont e vinoven za smrta <strong>na</strong> nejziniot sin, samoubistvo<br />
izvr{uva i Euridika - soprugata <strong>na</strong> Kreont. Po seto toa Kreont ostanuva da<br />
strada poradi svojata odluka koja proizleze od sudirot me|u negovata kralevska<br />
dol`nost da izdade <strong>na</strong>redba spored pozitivnite propisi i ~ove~kata moral<strong>na</strong><br />
dol`nost da gi po~ituva prirodnite (nepi{ani, bo`enski) zakoni.<br />
824
ta <strong>na</strong> pravdata ili poleznosta i kako treba da se primenuva. A koga }e<br />
zastarat uslovite za donesuvawe <strong>na</strong> zakonot, sî dodeka zakonot e vo<br />
sila, mora da se <strong>na</strong>stojuva ova da bide jasno i takviot zakon da se pobiva.<br />
No koga pi{aniot zakon go podr`uva predmetot za koj se rasprava,<br />
toga{ treba da se ka`e deka stavot da se sudi o<strong>na</strong>ka kako {to nekoj <strong>na</strong>jdobro<br />
misli ne z<strong>na</strong>~i re{avawe sprotivno <strong>na</strong> zakonot, tuku samo mo`nost,<br />
ako ne go poz<strong>na</strong>va z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> zakonot onoj {to presuduva da ne<br />
bide obvinet deka la`no se zakolnil. Treba da se ka`e i toa deka nikoj<br />
ne go odbira o<strong>na</strong> {to e apsolutno dobro, tuku o<strong>na</strong> {to e dobro za<br />
nego; i deka nema razlika me|u nedonesuvaweto <strong>na</strong> zakonite i nivnoto<br />
nepo~ituvawe; i deka vo drugite ve{tini nema nikakva polza od toa da<br />
go <strong>na</strong>dmudri{, <strong>na</strong> primer, lekarot, za{to gre{kata <strong>na</strong> lekarot ne pravi<br />
takva {teta kakva {to sozdava <strong>na</strong>vikata da ne se poslu{a onoj koj<br />
<strong>na</strong>reduva. Treba da se ka`e i da se bara da se bide pomudar od zakonot e<br />
tokmu o<strong>na</strong> {to e zabraneto vo onie zakoni {to se <strong>na</strong>jpriz<strong>na</strong>ti." 1564<br />
2. Na ramni{te <strong>na</strong> poedine~noto, se raboti za sudir koj doa|a<br />
poradi delum<strong>na</strong> nesuoglasenost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so pravdata, za sudir me|u<br />
pozitivnoto pravo koe do odreden stepen, no ne celosno, se dobli`ilo<br />
do idealot <strong>na</strong> pravdata. Do vakov sudir vo prv red mo`e da dojde poradi<br />
apstraktnosta <strong>na</strong> zakonskite propisi i toga{ stanuva zbor za nepravda<br />
vo poedine~en slu~aj. Toa e situacija koga postojat izgradeni <strong>na</strong>~ela<br />
<strong>na</strong> pravdata (komutativ<strong>na</strong>ta i distributiv<strong>na</strong>ta pravda), me|utoa otsustvuvaat<br />
precizni pravila za nivo su{tinsko odreduvawe. "Toa proizleguva<br />
ottamu {to sekoj zakon e ed<strong>na</strong> op{ta odredba, a postojat brojni<br />
poedine~ni slu~ai koi ne mo`at da bidat tretirani pravedno spored<br />
takva voop{te<strong>na</strong> odredba. Vo takvi slu~ai, koi nu`no treba da se podvedat<br />
pod nekoja op{ta zakonska odredba, a op{tite odredbi ne mo`at<br />
to~no da se prime<strong>na</strong>t <strong>na</strong> site poedine~ni slu~ai (od sli~en vid), zakonot<br />
pribegnuva kon re{enie koe bi gi zadovolilo pogolemiot broj<br />
slu~ai, pri {to dobro z<strong>na</strong>e vo {to se sostoi propustot. Pa sepak, toj<br />
zatoa ne e ni{to pomalku vo pravo, za{to propustot ne e vo zakonot i<br />
zakonodavecot, tuku vo prirodata <strong>na</strong> ne{tata: za{to materijata <strong>na</strong><br />
site nu`ni akcii <strong>na</strong> lu|eto nu`no e takva. Z<strong>na</strong>~i, {tom se pojavi takov<br />
edinstven slu~aj za koj zakonot zboruva samo voop{teno, dokolku zakonodavecot<br />
ne{to izostavil ili zaradi voop{te<strong>na</strong>ta formulacija neto~no<br />
se izrazil, toga{ e sosema pravilno negoviot propust da se dopolni<br />
i ispravi taka kako {to toa bi go storil i samiot zakonodavec<br />
koga bi bil prisuten i kako {to so zakon bi se odredilo koga bi<br />
mo`el da go predvidi konkretniot slu~aj. Na toj <strong>na</strong>~in Aristotel go<br />
opravduva obra}aweto <strong>na</strong> pravi~nosta, koja jas <strong>na</strong> drugo mesto, veli Perelman,<br />
go oz<strong>na</strong>~iv kako "paterica <strong>na</strong> pravdata," a toa e dozvoleno koga<br />
zakonot e sakat. Me|utoa, toj fakt ne se pretpostavuva: <strong>na</strong>protiv,<br />
sekoe otstapuvawe od zakonot treba da se opravda. Obra}aweto <strong>na</strong> pra-<br />
1564<br />
Aristotel, Retorika, str. 123-124.<br />
825
vi~nosta z<strong>na</strong>~i pretstavuva obra}awe <strong>na</strong> sudijata protiv zakonot: <strong>na</strong><br />
negovata smisla za pravi~nost se povikuvame koga zakonot, strogo<br />
primenet soglasno praviloto za pravda ili koga presedanot (bukvalno<br />
primenet) vodi kon nepravedni postapki." 1565<br />
So u{te edno potsetuvawe deka, zaradi izbegnuvawe <strong>na</strong> kakvi i<br />
da e zabuni, vo ovoj trud poimite "pravi~nost" i "paterica <strong>na</strong> pravdata"<br />
(formal<strong>na</strong>ta pravednost) gi prifa}ame vo smisla <strong>na</strong> epikija, smetam<br />
deka sosema e vo pravo Markovi}, koga veli deka "vo Aristotelovata<br />
sinteza dojdoa do poln izraz dva osnovni vidovi vo koi se javuva pravdata.<br />
Prviot e ~isto formalen, ve~en i matemati~ki apsoluten zakon<br />
vrz koj se zasnova celiot univerzum i koj z<strong>na</strong>~i ed<strong>na</strong>kvo tretirawe <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvi ne{ta, odnosno need<strong>na</strong>kvo i toa proporcio<strong>na</strong>lno postapuvawe<br />
so need<strong>na</strong>kvi ne{ta. Vtoriot, materijalen, se sostoi vo ocenuvawe spored<br />
izvesno merilo koi ne{ta se ed<strong>na</strong>kvi, odnosno vo kakov me|useben<br />
odnos stojat spored svojata vrednost. Dodeka formal<strong>na</strong>ta pravda pretstavuva<br />
aritmeti~ki i nepromenliv princip <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost vo postapuvaweto,<br />
dotoga{ poimot <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta pravda sodr`i prostorno i<br />
vremenski promenliv op{testven kriterium za vrednosta <strong>na</strong> predmetite<br />
i lu|eto. Nepostojanosta e zatoa su{testve<strong>na</strong> karakteristika <strong>na</strong><br />
materijal<strong>na</strong>ta pravda: ne se menuva samo zaslugata <strong>na</strong> oddelni lu|e spored<br />
prostorot i vremeto, tuku postojano se menuva i op{testveniot<br />
kriterium za socijal<strong>na</strong>ta vrednost. Me|utoa, o<strong>na</strong> {to e ve~no, toa e<br />
<strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> formal<strong>na</strong>ta pravda spored koja vo eden ist moment so isti<br />
vrednosti ed<strong>na</strong>kvo, a so need<strong>na</strong>kvi proporcio<strong>na</strong>lno se postapuva." 1566<br />
Aristotel, vsu{nost, pravdata ja posmatra vo site nejzini tri svojstva:<br />
1 0 kako forma - go prifa}a <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost, 2 0 kako ideja <strong>na</strong><br />
dobroto (kako sodr`i<strong>na</strong>) - go prifa}a stoi~kiot poim deka pravdata e<br />
vrednost koja sekomu mu go dava o<strong>na</strong> {to mu pripa|a i pravdata ja posmatra<br />
kako op{testve<strong>na</strong> vrednost: za nea ne e va`no {to e dobro po<br />
sebe, tuku {to odredeno op{testvo smeta deka e dobro: zaednicata z<strong>na</strong>-<br />
~i odreduva kolku koj vredi i {to komu mu pripa|a vo konkreten slu-<br />
~aj, i 3 0 kako prakti~en element <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (pravdata kako pravnotehni~ki<br />
poim - epikija: o<strong>na</strong> {to e pravo <strong>na</strong>dvor od pi{aniot zakon) so<br />
{to ja poka`a razlikata me|u pravednosta i zakonskata pravda. Arist-<br />
1565 Ibid, str. 21. Za obra}aweto kon pravi~nosta ("patericata <strong>na</strong> pravdata,")<br />
spored Perelman postojat u{te dve pri~ini. Prvata, se pojavuva koga<br />
<strong>na</strong>dvore{nite uslovi kako {to se devalvacija <strong>na</strong> parite, nekoja voj<strong>na</strong> ili nekoja<br />
katastrofa do tolku gi prome<strong>na</strong>t uslovite {to nejzinoto izvr{uvawe te-<br />
{ko ja o{testuva ed<strong>na</strong>ta od strankite. Vtorata pri~i<strong>na</strong> se odnesuva <strong>na</strong> moralnoto<br />
~uvstvo od koe proizleguva deka izvesni razliki koi zakonodavecot ili<br />
sudijata koj go go sozdal presedanot gi zapostavil, stanuvaat su{testveni vo<br />
sega{<strong>na</strong>ta prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> okolnostite. Ibid, str. 22.<br />
1566<br />
MarkoviÊ S, B. Pravi~nost kao misao i pravno iskustvo, vo zbornikot<br />
<strong>na</strong> Basta, Danilo. Preobra`aji ideje prava, str. 262.<br />
826
otel <strong>na</strong> pravdata kako pravnotehni~ki poim mu go dade definitivnoto<br />
mesto povlekuvaj}i ja razlikata me|u zakonska pravda i pravi~nosta.<br />
Zakonskoto pravilo kako op{to - utvrduva Aristotel - ~esto doa|a vo<br />
sudir so vistinskata op{testve<strong>na</strong> pravda, za{to ne e vo sostojba da gi<br />
opfati site raznovidnosti <strong>na</strong> oddelnite slu~ai. Toga{ intervenira<br />
pravi~nosta da go povrati soglasnosta me|u zakonot i <strong>pravoto</strong>. Na toj<br />
<strong>na</strong>~in tehni~kiot poim <strong>na</strong> pravi~nosta (epikija) po Aristotel pretstavuva<br />
samo eden del <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> pravdata (o<strong>na</strong> {to e pravo <strong>na</strong>dvor<br />
od pi{aniot zakon") ~ija cel e da gi isprava gre{kite i nedostatocite<br />
<strong>na</strong>sta<strong>na</strong>ti poradi op{tosta <strong>na</strong> zakonskite prvila" (normi). 1567 So<br />
drugi zborovi, so ogled <strong>na</strong> toa {to opredelen konkreten slu~aj mo`e<br />
da se razlikuva od apstrektno predvidenite slu~ai vo zakonot, negovata<br />
mehani~ka prime<strong>na</strong> vrz toj slu~aj bi bila nepraved<strong>na</strong>, za{to sodr-<br />
`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot e ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata. Ottamu, pravi~nosta se<br />
sostoi vo toa op{tiot zakonski propis da se prilagodi <strong>na</strong> konkretniot<br />
slu~aj, taka {to prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot <strong>na</strong> toj slu~aj da ne dovede do<br />
nepravda, tuku do pravda.<br />
3. Prethodnite razgleduvawa nu`no ne doveduvaat i do potrebata<br />
od odgovor <strong>na</strong> pra{aweto za granicite <strong>na</strong> ovlastuvawata <strong>na</strong> sudijata<br />
vo procesot <strong>na</strong> proce<strong>na</strong>ta i opredeluvaweto <strong>na</strong> vrednosnite stavovi i<br />
donesuvaweto <strong>na</strong> sopstve<strong>na</strong>ta odluka pri konkret<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Vo ovaa smisla sudijata se <strong>na</strong>o|a <strong>na</strong> krstopat so ogled <strong>na</strong> razli~nite<br />
teoretski stavovi {to treba da go sledi. Ovde, vsu{nost, se postavuva<br />
pra{aweto za mestoto koe treba da mu se priz<strong>na</strong>e <strong>na</strong> pravi~nosta<br />
vo prakti~<strong>na</strong>ta realizacija <strong>na</strong> pozitivnopravniot sistem. Na toj <strong>na</strong>-<br />
~in se povtoruva vekov<strong>na</strong>ta rasprava me|u obnovenite u~ewa <strong>na</strong> jus<strong>na</strong>turalizmot<br />
koi vo <strong>na</strong>stojuvawe da ostvarat <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong> mera <strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong> pravda se zalagaat priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> po{iroka uloga <strong>na</strong> pravi~nosta<br />
vo pozitivnopravniot sistem i pravniot pozitivizam koi poa|aj}i<br />
od potrebata za prav<strong>na</strong> sigurnost uporno <strong>na</strong>stojuvaat ulogata <strong>na</strong><br />
pravi~nosta da se svede <strong>na</strong> {to e mo`no pomala mera, pa duri i vo celost<br />
da se isklu~i od pozitivnopravniot sistem. Pritoa, nu`no e da<br />
potsetime, deka za privrzanicite <strong>na</strong> pravniot pozitivizam edinstveniot<br />
prekor {to mu se upatuva <strong>na</strong> pravi~nosta be{e i osta<strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta<br />
neodredenost. 1568<br />
1567<br />
Markovi}, Pravi~nost kao misao i pravno iskustvo, str. 262.<br />
1568<br />
Na ovoj prekor smetam deka ispravno odgovara Markovi} koga<br />
veli: "Izves<strong>na</strong>ta neodredenost e tokmu su{tinska osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravi~nosta i<br />
takva doblest koja edinstveno í dopu{ta da ja izvr{i svojata mnogustra<strong>na</strong> zada~a.<br />
Definira<strong>na</strong>ta pravi~nost ne bi bila pove}e pravi~nost. Zatvore<strong>na</strong> vo<br />
formuli i apstraktni formi <strong>na</strong> suva logika taa samata bi se isu{ila i ne bi<br />
mo`ela da go opfati nitu novoto pravo koe `ivotot sekojdnevno go sozdava,<br />
ni da uspee da gi popolni pravninite <strong>na</strong> staroto, ni da vleze vo podrobnostite<br />
<strong>na</strong> konkretniot slu~aj. Neposredniot dopir <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i `ivotot bi bil pre-<br />
827
Ako e to~no, a to~no e, deka vo sudirot me|u <strong>pravoto</strong> i pravi~nosta<br />
kako op{t i poedine~en interes, pravi~nosta go podiga svojot<br />
glas vo odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> individualnite interesi, istiot problem se pro{iruva<br />
za sekoe zakonodavstvo koe go upatuva sudijata vo izvesni situacii<br />
da donesuva odluki spored pravi~nosta. Ottamu, dokolku so pozitivnoto<br />
pravo e opredeleno pravo i dol`nost <strong>na</strong> sudijata da sudi po<br />
pravi~nost, takvoto sudewe gi postavuva pra{awata za: 1 0 {iro~i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> taa mo`nost i, 2 0 <strong>na</strong>dzorot <strong>na</strong>d takvoto ovlastuvawe.<br />
1 0 [to se odnesuva do prvoto pra{awe, poa|aj}i od tradicio<strong>na</strong>lniot<br />
praven metod, kako {to ispravno se tvrdi vo teorijata, 1569 mo`e<br />
<strong>na</strong>~elno da se ka`e deka sudeweto po pravi~nost pretstavuva nekoj vid<br />
dopolnitelno pravo, otprilika kako obi~ajot, me|utoa spored rangot<br />
zad nego. Za sudeweto po pravi~nost, z<strong>na</strong>~i ima mesto secundum legem i<br />
preater legem (sudijata odi pokraj zakonot trudej}i se neposredno da ne<br />
mu protivre~i), no ne i contra legem (<strong>na</strong> sudijata ne mu se dozvoluva da<br />
odi protiv zakonot, toj ne smee da mu protivre~i <strong>na</strong> zakonot ako smeta<br />
deka toa go baraat op{testvenite potrebi). 1570<br />
ki<strong>na</strong>t. Ne treba z<strong>na</strong>~i niti da se o~ekuva celos<strong>na</strong> materijal<strong>na</strong> opredelenost<br />
<strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravi~nost, nitu da se posakuva. Kako simbol <strong>na</strong> slo`e<strong>na</strong>ta i di<strong>na</strong>mi~<strong>na</strong><br />
realnost taa mora da ostane otvore<strong>na</strong> za da mo`e da gi opfati razli-<br />
~nostite <strong>na</strong> duhov<strong>na</strong>ta i biolo{kata sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> op{testvoto vo sega{nosta<br />
i idni<strong>na</strong>ta. Od tie pri~ini nepostoi nitu nekoj postojan recept za iz<strong>na</strong>o|awe<br />
<strong>na</strong> pravi~ni re{enija. So drugi zborovi, od pravi~nosta ne treba od<strong>na</strong>pred da<br />
se o~ekuva nekoi konkretni upatstva. Vo nea, pred sî, treba da se gleda eden<br />
<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> rezonirawe, eden metod za tolkuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koj, pokraj suverenoto<br />
vladeewe so prav<strong>na</strong>ta tehnika pretpostavuva i mno`estvo drugi z<strong>na</strong>ewa i<br />
ocenuvawe <strong>na</strong> vrednostite. A ottamu {to slobodniot op{testven kriterium<br />
materijal<strong>na</strong>ta pravda ja ispolnuva so socijalni vrednosti, taka {to nema apsolutno<br />
merilo za materijalno pravi~noto, tuku toa, kako i ubavoto, dobroto i<br />
pristojnoto se opredeluva spored o<strong>na</strong> op{testveno mislewe koe dominira vo<br />
toj moment i koe e promenlivo - od tie pri~ini samata pravi~nost ne mo`e da<br />
se oglasi nitu za samodovolen izvor za elaboracija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Od taa stra<strong>na</strong><br />
i pravi~nosta vleguva vo kategorijata <strong>na</strong> pravni standardi, poimi kako {to<br />
se javen poredok, zloupotreba <strong>na</strong> prava, lojalnost, ~esnost koi neposredno go<br />
izrazuvaat materijalniot praven izvor i neposred<strong>na</strong>ta socijal<strong>na</strong> pri~i<strong>na</strong>.<br />
U{te vo rimskoto pravo, vsu{nost, kako sinonimi za pravi~nosta slu`ele:<br />
bonum, utilitas, pietas, boni mores, bo<strong>na</strong> fides, ratio <strong>na</strong>turalis, i site drugi koi<br />
jasno gi otkrivaat su{tinskite kvaliteti <strong>na</strong> pravi~nosta i neji<strong>na</strong>ta neposred<strong>na</strong><br />
vrska so op{testve<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong>." Markovi}, B. Pravi~nost kao izvor<br />
prava, str. 280-281.<br />
1569<br />
Markovi}, B. Pravi~nost i pravni poredak, str. 3-4.<br />
1570<br />
Me|utoa, kako {to <strong>na</strong>pred imavme prilika da videime, spored edno<br />
po{iroko sociolo{ko interpretirawe, vrz osnova <strong>na</strong> sudeweto po pravi~nost<br />
mo`<strong>na</strong> e duri i derogacija <strong>na</strong> pozitivniot propis (davawe generalno ovla-<br />
828
4. Kakva e situacijata vo ovoj pogled vo <strong>na</strong>{eto pozitivno pravo?<br />
Odgovorot <strong>na</strong> ova pra{awe ne e ednostaven. Ako se ima predvid nesre}<strong>na</strong>ta<br />
Odluka <strong>na</strong> Ustavniot sud U. br. 20/1996 od 9. 10. 1996 godi<strong>na</strong>,<br />
vo pravniot poredok <strong>na</strong> Republika Makedonija sudeweto po pravi~nost<br />
nikoga{ ne e dozvoleno. Takviot zaklu~ok proizleguva od ednostavniot<br />
fakt deka odlukite <strong>na</strong> Ustavniot sud imat sila <strong>na</strong> zakon. Imeno, so<br />
<strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta odluka, Ustavniot sud, me|u drugoto, go uki<strong>na</strong> ~l. 4 st. 2 vo<br />
delot {to glasi: "vodej}i smetka za principot <strong>na</strong> pravda i pravi~nost,"<br />
od Zakonot za sudovite ("SV RM," 36/1995). 1571 Sudot <strong>na</strong> sednicata<br />
utvrdi deka spored ~l. 4 st. 2 od Zakonot, sudovite donesuvaat<br />
odluki zasnovani vrz Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani<br />
vo soglasnost so Ustavot, vodej}i smetka za principot <strong>na</strong><br />
pravda i pravi~nost. Vo obrazlo`enieto pak <strong>na</strong> Odlukata so koja se<br />
ukinuva <strong>na</strong>vedeniot ~len se veli: "Trgnuvaj}i od ustav<strong>na</strong>ta i zakonskata<br />
opredelba deka vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> svoite celi i funkcii sudiite<br />
se vrzani edinstveno za Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori<br />
ratifikuvani vo soglasnost so Ustavot, Sudot smeta deka, sudovite<br />
pri donesuvaweto <strong>na</strong> odlukite da vodat smetka za principot <strong>na</strong> pravda<br />
i pravi~nost, dava mo`nost sudijata vrz osnova <strong>na</strong> svoeto subjektivno<br />
sva}awe za pravdata i pravi~nosta pri presuduvaweto da izleze <strong>na</strong>dvor<br />
od ramkite <strong>na</strong> Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori, odnosno<br />
dava mo`nost za neobjektivno i pristrasno presuduvawe vo konkretnite<br />
sporovi poradi {to oceni deka ovoj del od odredbata <strong>na</strong> ~l. 4 st. 2 od<br />
Zakonot izleguva od ramkite <strong>na</strong> oz<strong>na</strong>~e<strong>na</strong>ta ustav<strong>na</strong> odredba i e vo nesoglasnost<br />
so Ustavot.<br />
Nakratko, od <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta odluka proizleguva zaklu~ok deka so<br />
nea vo <strong>na</strong>{iot praven poredok definitivno e re{en ovoj problem so<br />
celos<strong>na</strong> zabra<strong>na</strong> od praktikuvawe <strong>na</strong> sudewe po pravi~nost. No dali <strong>na</strong>visti<strong>na</strong><br />
e taka? Vo ovaa smisla <strong>na</strong>jprvin istaknuvam deka pod poimot<br />
"sudewe po pravi~nost" vo <strong>na</strong>{ata prav<strong>na</strong> literatura se sfa}a kako:<br />
"ovlastuvawe <strong>na</strong> sudot, ocenuvaj}i gi site okolnosti <strong>na</strong> slu~ajot, opredele<strong>na</strong><br />
norma da ne ja primeni ili da ja primeni, odnosno da popolni<br />
opredele<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> prazni<strong>na</strong>, <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to pri sproveduvawe <strong>na</strong> vrednostite,<br />
{to vo zaemnite odnosi mora da bidat ed<strong>na</strong>kvi ili srazmerni,<br />
}e donese odluka koja doveduva do ed<strong>na</strong>kvost vo o<strong>na</strong> {to se dava i dobiva,<br />
odnosno vo procesot <strong>na</strong> odlu~uvawe za <strong>na</strong>domestuvawe <strong>na</strong> pri~inetata<br />
{teta ili dosuduvawe <strong>na</strong> drugi <strong>na</strong>domestoci, da se vodi smetka glavstuvawe<br />
<strong>na</strong> sudijata da mo`e poradi pravi~nost da derogira odredbi od zakon).<br />
Toa e stanovi{teto kaj koe, spored moe mislewe, stanuva zbor za korekcija, a<br />
ne za konkretizacija <strong>na</strong> zakonot.<br />
1571<br />
^lenot 4 st. 2 od Zakonot vo celost glase{e: "Sudovite donesuvaat<br />
odluki zasnovani vrz Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani<br />
vo soglasnostso Ustavot, vodej}i smetka za principot <strong>na</strong> pravda i pravi-<br />
~nost."<br />
829
no i za materijalnite momenti <strong>na</strong> onoj {to treba da bide zadol`en da<br />
plati." 1572 Toa, glavno e stav i <strong>na</strong> drugi avtori za sudeweto po pravi~nost<br />
vo gra|anskoto pravo. Materijal<strong>na</strong> potkrepa za takviot stav postoi<br />
vo pove}e zakonski odredbi od gra|anskoprav<strong>na</strong>ta materija vo <strong>na</strong>{-<br />
iot praven sistem. 1573 Sudeweto po pravi~nost, me|utoa, go ima i vo<br />
drugite granki <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Vo taa smisla, <strong>na</strong> primer, Krivi~niot zakonik<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija sodr`i general<strong>na</strong> odredba so koja kaj<br />
celite <strong>na</strong> krivi~nite sankcii go ovlastuva sudot da vodi smetka vo prv<br />
red za pravdata (~itaj - pravi~nosta). 1574 Za sudewe po pravi~nost vo<br />
1572<br />
Izve{taj za kompatibilsnosta... str. 85. Pritoa, vo istiot trud jasno<br />
se podvlekuva razlikata megu sudewe po pravi~nost i poimot fer i pravi~no<br />
sudewe od koi posledniot se sfa}a kako "obezabeduvawe soodvetni i<br />
ed<strong>na</strong>kvi mo`nosti <strong>na</strong> dvete privatni stranki vo gra|ansko sudskata postapka,<br />
ed<strong>na</strong>kva pozicija vo procesot, bez majorizacija <strong>na</strong> koja i da e od niv, duri i vo<br />
slu~ai ed<strong>na</strong>ta od niv da e dr`avata ili ustanova so javnopravni ovlastuvawa."<br />
Nakratko, "poimot pravi~no sudewe se odnesuva <strong>na</strong> postapuvaweto <strong>na</strong> sudot, a<br />
poimot sudewe po pravi~nost <strong>na</strong> aktot <strong>na</strong> samoto presuduvawe.<br />
1573<br />
Taka, <strong>na</strong> primer, vo Zakonot za obligacionite odnosi ("SV RM,"<br />
18/2001, 4/2002, 5/2003) osnovi za sudewe po pravi~nost ("spravedlivost") postojat<br />
vo slednite ~lenovi: 47 st. 5, 93, 122 st. 4 i 5, 129 st. 3 i 4, 131 st. 2, 156,<br />
164, st. 3, 171 st. 2, 189 st. 1, 190 st. 1 i 3, 191 st. 1, 197 st. 3, 220 st. 2, 653 st. 4 i<br />
6, 657 st. 2, 817, 839 st. 2, 862 st. 2 i 934 st. 4.<br />
1574<br />
Pritoa, ~udno e {to i eden <strong>na</strong>{ avtor ed<strong>na</strong>{ toa go priz<strong>na</strong>va, no<br />
istovremeno i go negira. Imeno, spored Kambovski: "Baraweto za spravedliva<br />
(~itaj - pravi~<strong>na</strong>, m.z.) kaz<strong>na</strong> e izre~no predvideno vo KZM (~l. 32) kako<br />
cel <strong>na</strong> kaznuvaweto: pokraj ostvaruvaweto <strong>na</strong> pravdata, cel <strong>na</strong> kaznuvaweto e i<br />
specijal<strong>na</strong>ta i general<strong>na</strong>ta prevencija! Kaz<strong>na</strong>ta treba da slu`i za ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> tie celi, no <strong>na</strong>jprvin treba da pretstavuva spravedliva reakcija <strong>na</strong> izvr{enoto<br />
delo, proporcio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> so prirodata i te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> krivi~noto delo."<br />
Kambovski, V. Kazneno pravo, op{t del, Kultura, Skopje, 2004, str. 268. Po<br />
ova ispravno tvrdewe, od istiot avtor vo istiot trud, celosno se negira prethodno<br />
ka`anoto: "Retribucijata, formulira<strong>na</strong> kako barawe za spravedliva i<br />
srazmer<strong>na</strong>, proporcio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, ne e definira<strong>na</strong> i ne mo`e da se definira<br />
kako cel <strong>na</strong> kaznuvaweto. Storitelot ne go kaznuvame za da mu <strong>na</strong>neseme zlo!<br />
Retribucijata e protkae<strong>na</strong> so samata priroda <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta kako spravedlivo<br />
poramnuvawe so storenoto zlodelo. No od druga stra<strong>na</strong>, potrebno e da se <strong>na</strong>glasi<br />
baraweto za ostvaruvawe <strong>na</strong> pravdata zaradi postavuvawe racio<strong>na</strong>lni<br />
granici <strong>na</strong> kaznuvaweto: nezavisno od nejzi<strong>na</strong>ta cel od toa..." Ibid, str. 851. Na<br />
treto, pak mesto, zboruvaj}i za osloboduvawe od kaz<strong>na</strong> poradi kompenzacija <strong>na</strong><br />
{teta, istiot avtor tvrdi: "Se raboti za re{enie so koe zakonodavecot se<br />
priklu~uva kon sovremenite tendencii vo krivi~noto zakonodavstvo {to<br />
odat vo presret <strong>na</strong> dve novi idei: uva`uvawe <strong>na</strong> interesite <strong>na</strong> `rtvata <strong>na</strong> krivi~noto<br />
delo i svrtuvawe kon konceptot <strong>na</strong> restorativ<strong>na</strong>ta pravda! Ovoj koncept<br />
se potpira vrz sfa}aweto za pravdata kako relacija vo koja treba da<br />
830
krivi~noto pravo, sudot ima prostor i <strong>na</strong> podra~jeto <strong>na</strong> izborot i<br />
odmeruvaweto <strong>na</strong> krivi~nite sankcii, kako i pri razgrani~uvaweto <strong>na</strong><br />
me|u eventual<strong>na</strong>ta umisla i sves<strong>na</strong>ta nebre`nost. 1575<br />
Najposle, mora da se istakne faktot deka i samiot Ustaven sud<br />
se otka`a od stanovi{teto izneseno vo Odlukata U. br. 20/2996. Imeno,<br />
so Re{enie U. br. 243/2001 od 03. 07. 2002, Sudot ne povede postapka<br />
za ocenuvawe ustavnosta <strong>na</strong>: ~l. 122 st. 5, ~l. 129 st. 3 i st. 4, ~l. 131 st. 2<br />
vo delot "ili koi i<strong>na</strong>ku se nespravedlivi ili preterano strogi prema<br />
nea," pod<strong>na</strong>slovot: "Odgovornost vrz osnova <strong>na</strong> spravedlivost," ~l. 156,<br />
~l. 171 st. 2, ~l. 189 st. 1 vo delot "spravedliv," ~l. 190 st. 1 i st. 3 vo<br />
delovite "spravedliv," ~l. 191 vo delot "spravedliv," ~l. 839 st. 2 i ~l.<br />
862 st. 2 od Zakonot za obligacionite odnosi.<br />
Spored <strong>na</strong>vodite vo inicijativata, osporenite odredbi od Zakonot<br />
za obligacionite odnosi ne bile soglasni so odredbite od ~l. 98<br />
st. 2 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija, spored koi sudovite sudat<br />
vrz osnova <strong>na</strong> Ustavot, zakonite i me|u<strong>na</strong>rodnite dogovori ratifikuvani<br />
vo soglasnost so Ustavot, a ne spored <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> spravedlivost,<br />
kako {to predviduvale osporenite odredbi od Zakonot za obligacionite<br />
odnosi. Pritoa, karakteristi~no e obrazlo`enieto <strong>na</strong> ova Re{enie<br />
sopored koe bukvalno se sveduva <strong>na</strong> sled<strong>na</strong>va konstatacija: "Pri<br />
ocenuvaweto ustavnosta <strong>na</strong> ovoj zakon, Sudot pojde od stanovi{teto<br />
deka ne mo`e da se postavi z<strong>na</strong>k <strong>na</strong> ravenstvo me|u primenuvaweto <strong>na</strong><br />
principot za pravda i pravi~nost, voop{to pri rabotata <strong>na</strong> sudovite,<br />
bide vovle~e<strong>na</strong> i `rtvata. Kaz<strong>na</strong>ta kako i sekoja druga krivi~noprav<strong>na</strong> merka<br />
ne treba da slu`i samo za zadovoluvawe <strong>na</strong> nekoja apstrakt<strong>na</strong> spravedlivost,<br />
tuku vo <strong>na</strong>jgolema mo`<strong>na</strong> mera treba da se pribli`i kon zadovoluvawe <strong>na</strong> pravdata<br />
i za o{teteniot, ~ie{to barawe za spravedlivost se ostvaruva so dobivaweto<br />
<strong>na</strong> materijal<strong>na</strong> ili druga satisfakcija. Kone~<strong>na</strong>ta cel e ista so taa <strong>na</strong><br />
retributiv<strong>na</strong>ta pravda: spre~uvawe <strong>na</strong> vr{ewe <strong>na</strong> krivi~ni dela! (bold, D.S)"<br />
Ibid, str. 928.<br />
1575<br />
Za da í slu`i <strong>na</strong> pravdata i <strong>na</strong> nejzi<strong>na</strong>ta konkret<strong>na</strong> manifestacija<br />
- pravi~nosta, sudot ne smee da bide ogovoren pred nikogo, osven pred sopstve<strong>na</strong>ta<br />
sovest, a negovite odlu}i mora da bidat predmet isklu~ietelno <strong>na</strong> sudska<br />
kontrola, so site garancii {to gi poz<strong>na</strong>va krivi~noto procesno pravo! Ako e<br />
idejata <strong>na</strong> pravda vode~ka ideja <strong>na</strong> krivi~noto pravo vo postavuvaweto <strong>na</strong> krivi~nopravnite<br />
instituti i zabrani, idejata <strong>na</strong> pravi~nosta e rakovod<strong>na</strong> ideja<br />
<strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong>. Iako taa ne mo`e da se definira (kako poimite javen<br />
red, moral i sl.), mo`e sepak da se konstatira, {to z<strong>na</strong>~i mo`e da se operacio<strong>na</strong>lizira,<br />
pa duri i da se obraboti kako pozitivno krivi~nopraven institut.<br />
Zo{to, <strong>na</strong> primer, da ne pretstavuva samostoj<strong>na</strong> proces<strong>na</strong> osnova za <strong>na</strong>pa-<br />
|awe <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong> presuda konstatacijata deka taa e nepravi~<strong>na</strong>. Kambovski,<br />
V. Na~eloto <strong>na</strong> zakonitost: legalitet, legitimitet, pravda, Zbornik,<br />
Praven fakuletet, Skopje, 1995, str. 224.<br />
831
i opredeluvaweto <strong>na</strong> spravedliv iznos <strong>na</strong> sredstva <strong>na</strong> o{teteniot pri<br />
objektivnoto nepostoewe mo`nost za izvr{uvawe <strong>na</strong> dogovorot."<br />
Vo prodol`enie se <strong>na</strong>veduva slednoto: a) Imeno, ospore<strong>na</strong>ta<br />
odredba od ~l. 122 st. 5 od Zakonot predviduva dokolku sudot izre~e<br />
raskinuvawe <strong>na</strong> dogovorot, <strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> stra<strong>na</strong>ta ({to raskinuvaweto<br />
ne go barala) da ja zadol`i stra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ~ie barawe dogovorot e raski<strong>na</strong>t,<br />
da <strong>na</strong>domesti spravedliv del od {tetata {to ja pretrpela so raskinuvaweto<br />
<strong>na</strong> dogovorot.<br />
Spored Sudot ovaa odredba e soglas<strong>na</strong> so Ustavot poradi slednoto:<br />
Odredbata spa|a vo glavata: "Raskinuvawe ili izme<strong>na</strong> <strong>na</strong> dogovor<br />
poradi promeneti okolnosti."Koga stanuva zbor za promeneti okolnosti,<br />
zakonodavecot e jasen vo smisla {to gi opredeluva tie okolnosti:<br />
toa se okolnosti {to go ote`nuvaat ispolnuvaweto <strong>na</strong> obvrskata<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong>, poradi {to ne mo`e da se ostvari celta <strong>na</strong> dogovorot<br />
ili dogovorot, kakov takov, pove}e ne im odgovara <strong>na</strong> dogovornite<br />
strani. Z<strong>na</strong>~i, samo vo situacija <strong>na</strong> promeneti okolnosti koi ne go<br />
ote`nuvaat izvr{uvaweto <strong>na</strong> dogovore<strong>na</strong>ta obvrska i koga ne mo`e da<br />
se ostvari celta <strong>na</strong> dogovorot, taa stra<strong>na</strong> mo`e da pobara raskinuvawe<br />
<strong>na</strong> dogovorot. Vo takov slu~aj, zakonodavecot e jasen vo smisla {to so<br />
imperativ<strong>na</strong> norma ne dozvoluva raskinuvawe <strong>na</strong> dogovorot ako pri<br />
negovoto sklu~uvawe promenetite okolnosti mo`ele da se predvidat,<br />
izbeg<strong>na</strong>t ili sovladaat. Po<strong>na</strong>tamu, uslov za dobivawe <strong>na</strong> spravedliv<br />
<strong>na</strong>domest e, promenetite okolnosti {to go ote`nuvaat izvr{uvaweto<br />
<strong>na</strong> dogovorot, da ne <strong>na</strong>stapile po istekot <strong>na</strong> rokot za negovoto izvr{uvawe.<br />
Vo slu~aite, pak, koga Sudot pri izrekuvaweto <strong>na</strong> raskinuvaweto<br />
<strong>na</strong> dogovorot, }e ja obvrze strankata {to barala raskinuvawe da <strong>na</strong>domesti<br />
<strong>na</strong> drugata stra<strong>na</strong> spravedliv del od {tetata {to ja trpi poradi<br />
toa, Sudot oceni deka zakonodavecot poa|a od culpa levis in concreto<br />
i zboruva za <strong>na</strong>domestuvawe <strong>na</strong> spravedliv del od {tetata koja <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la<br />
poradi promeneti okolnosti koi ne mo`el da gi predvidi prose~en<br />
~ovek, a poradi koi ne mo`e da se ostvari celta <strong>na</strong> dogovorot. Od<br />
tie pri~ini, Sudot oceni deka ne mo`e osnovano da se postavi pra{aweto<br />
za ustavnosta <strong>na</strong> Zakonot od ovoj aspekt.<br />
b) Osporeniot ~len 129 stav 1 od Zakonot predviduva pravo <strong>na</strong><br />
o{teteniot da bara da se <strong>na</strong>mali negovata obvrska <strong>na</strong> spravedliv iznos<br />
i mo`nost sudot da go dozvoli takvoto barawe ako e toa mo`no. I ovaa<br />
odredba, spored Sudot, e soglas<strong>na</strong> so Ustavot, poradi slednoto: ovoj<br />
~len spa|a vo glavata "Lihvarski dogovori." Poz<strong>na</strong>to e deka lihvarski<br />
dogovor e takov vid dogovor so koj nekoj (lihvarot) koristej}i ja sostojbata<br />
<strong>na</strong> nu`da ili te{ka materijal<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> drug, negovoto nedovolno<br />
iskustvo, lekomislenost ili zavisnost }e dogovori za sebe ili<br />
za nekoj drug korist koja e vo o~igleden nesrazmer so o<strong>na</strong> {to toj <strong>na</strong><br />
drugiot mu go dal ili storil ili se obvrzal da mu dade ili da mu stori<br />
(st. 1). Vo takvi slu~ai, zakonodavecot predviduva mo`nost <strong>na</strong> o{teteniot<br />
da mu se <strong>na</strong>mali obvrskata za <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> spravedliv iznos, no pod<br />
832
uslov da e toa mo`no i baraweto da se podnese vo rok od pet godini od<br />
sklu~uvaweto <strong>na</strong> dogovorot.Spored Sudot, ovaa odredba e soglas<strong>na</strong> so<br />
Ustavot. Imeno, zakonodavecot predviduvaj}i gi lihvarskite dogovori,<br />
kako takvi, ednovremeno i gi ograni~il vo odredeni ramki vo smisla<br />
{to za o{tete<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> predvidel smaluvawe <strong>na</strong> negovata obvrska<br />
<strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> spravedliv iznos, dokolku toa uslovite go dozvoluvaat i<br />
dokolku baraweto e podneseno vo blagovremen zakonski rok. Toa {to<br />
rokot za podnesuvawe <strong>na</strong> baraweto iznesuva pet godini, spored misleweto<br />
<strong>na</strong> Sudot, odi samo vo prilog <strong>na</strong> o{teteniot vo smisla {to zakonodavecot<br />
mu dava podolg vremenski interval za podnesuvawe <strong>na</strong> barawe<br />
za <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> negovata obvrska <strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> spravedliv iznos.<br />
“) ^lenot 131 st. 2 od Zakonot predviduva sudot da mo`e da ja<br />
odbie prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> oddelni odredbi <strong>na</strong> op{tite uslovi {to ja li{uvaat<br />
drugata stra<strong>na</strong> od <strong>pravoto</strong> da stavi prigovori, ili onie vrz osnova<br />
<strong>na</strong> koi taa gi gubi pravata od dogovorot, ili gi gubi rokovite ili uslovite<br />
koi, i<strong>na</strong>ku, se nespravedlivi ili preterano strogi kon nea. Ovaa<br />
odredba spa|a vo glavata "Op{ti uslovi <strong>na</strong> dogovorot," pri {to ovie<br />
uslovi se obvrzni za dogovor<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> ako i bile poz<strong>na</strong>ti ili morale<br />
da i bidat poz<strong>na</strong>ti vo momentot <strong>na</strong> sklu~uvaweto <strong>na</strong> dogovorot.Vo<br />
taa konstelacija <strong>na</strong> odnosi, zakonodavecot, kako eden vid za{titen<br />
mehanizam, ja predvidel ospore<strong>na</strong>ta odredba opredeluvaj}i gi slu~aite<br />
koga sudot mo`e da ja odbie prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> oddelni odredbi od op{tite<br />
uslovi, {to ja li{uvaat drugata stra<strong>na</strong> od <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prigovor ili vrz<br />
osnova <strong>na</strong> koi taa gi gubi pravata od dogovorot, od rokovite i sl.<br />
Spored Sudot, ovaa zakonska odredba e soglas<strong>na</strong> so ed<strong>na</strong> od temelnite<br />
vrednosti <strong>na</strong> ustavniot poredok <strong>na</strong> Republika Makedonija, odnosno<br />
vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
g) ^lenot 156 od Zakonot e smesten vo glavata "Odgovornost za<br />
drug" i podglavata "Odgovornost vrz osnova <strong>na</strong> spravedlivost."Vo<br />
Glava "Odgovornost za drug" kako podglavi se sodr`ani: "Odgovornost<br />
za du{evno bolni i zaosta<strong>na</strong>ti vo umstveniot razvoj," "Solidar<strong>na</strong> odgovornost,"<br />
"Odgovornost <strong>na</strong> drugo lice za maloletnik," i "Poseb<strong>na</strong><br />
odgovornost <strong>na</strong> roditelite."Spored ocenkata <strong>na</strong> Sudot, ova e tipi~en<br />
slu~aj koga zakonodavecot go upotrebuva kvalifikativot "spravedlivost."<br />
Pri ocenuvaweto <strong>na</strong> ovoj ~len od Zakonot, Sudot ima{e predvid<br />
deka vo <strong>pravoto</strong> e mo`no da dojde do sudir me|u principot <strong>na</strong> spravedlivosta<br />
i prav<strong>na</strong>ta norma i deka pozitivnoto pravo zastapuva stanovi{te<br />
spored koe ne treba da se dozvoli neprimenuvawe <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta<br />
norma vo odnos <strong>na</strong> spravedlivosta, zatoa {to so toa bi se ostvarile mo-<br />
`nosti za zloupotreba. Od tie pri~ini, pozitivnoto pravo go zastapuva<br />
stanovi{teto deka vo pravniot sistem mo`e da se primenuva principot<br />
<strong>na</strong> spravedlivost samo dokolku e toa izre~no predvideno so pozitivnoto<br />
pravo.Kako {to se gleda od <strong>na</strong>slovenosta <strong>na</strong> glavata (odgovornost<br />
vrz osnova <strong>na</strong> spravedlivost) i od sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> samata norma,<br />
ovoj princip, vo slu~ajov, e izre~no zastapen, poradi {to Sudot oceni<br />
833
deka ne mo`e da se postavi pra{aweto za nejzi<strong>na</strong>ta soglasnost so Ustavot<br />
<strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
d) Spored Sudot, goreiznesenoto pravno obrazlo`enie se odnesuva<br />
i <strong>na</strong> ~l. 171 st. 1 od Zakonot koj spa|a vo glavata "Odgovornost<br />
poradi nedavawe <strong>na</strong> neophod<strong>na</strong> pomo{" i glasi: "toj {to bez ospasnost<br />
za sebesi nema da mu dade pomo{ <strong>na</strong> lice ~ij `ivot i zdravje se o~igledno<br />
zagrozeni, odgovara za {tetata {to <strong>na</strong>sta<strong>na</strong>la od toa, ako toj, spored<br />
okolnostite <strong>na</strong> slu~ajot, moral da ja predvidi taa {teta.<br />
|) Odredbite od osporenite ~l. 190 st. 1 i st. 3 i 191 od Zakonot,<br />
spa|aat vo glavata "Nadomest <strong>na</strong> nematerijal<strong>na</strong> {teta."Tie reguliraat<br />
pra{awa vo vrska so spravedliv <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> nematerijal<strong>na</strong> {teta za<br />
pretrpeni fizi~ki i du{evni bolki, za smrt ili te`ok invaliditet<br />
<strong>na</strong> liceto ili <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> negovoto potesno semejstvo ili kako<br />
satisfakcija poradi pretrpeni du{evni bolki <strong>na</strong> liceto koe so<br />
izmama, prinudi i sl. e <strong>na</strong>vedeno da izvr{i kaznivo delo. Spored<br />
Sudot, ne mo`e da se postavi pra{aweto za ustavnosta <strong>na</strong> ovie odredbi,<br />
zatoa {to i ova e slu~aj koga zakonodavecot e izre~en pri utvrduvaweto<br />
da se dodeli pravi~en <strong>na</strong>domest.<br />
e) Isto taka, slu~ai <strong>na</strong> postoewe <strong>na</strong> izre~<strong>na</strong> odredba vo zakonot<br />
za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> spravedliv <strong>na</strong>domest se sre}avaat i vo ~l.<br />
839 st. 2 i 862 st. 2 od Zakonot koi predviduvaat dokolku, vo dadeniot<br />
slu~aj <strong>na</strong>domestot e nesrazmerno golem sprema izvr{e<strong>na</strong>ta rabora i<br />
postig<strong>na</strong>tiot rezultat, odnosno <strong>na</strong>domestot e nesrazmerno golem sprema<br />
<strong>na</strong>prave<strong>na</strong>ta usluga, sudot da mo`e <strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> komitentot, odnosno<br />
<strong>na</strong> barawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>logodavecot, da go <strong>na</strong>mali <strong>na</strong>domestot <strong>na</strong> spravedliv<br />
iznos, poradi {to spored Sudot ne mo`e da se postavi pra{aweto<br />
za niv<strong>na</strong>ta soglasnost so Ustavot.<br />
2 0 Pra{aweto za <strong>na</strong>dzorot <strong>na</strong>d sudijata se postavuva vo tri <strong>na</strong>soki:<br />
prvo, dali sudijata vo daden slu~aj bil ovlasten da sudi po pravi~nost,<br />
vtoro, dali ne gi pre~ekoril granicite <strong>na</strong> ovlastuvaweto i,<br />
treto, dali <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ol pravi~no re{enie. Prvite dve okolnosti,<br />
kako formalnopravni pra{awa, nesomneno podle`at <strong>na</strong> oce<strong>na</strong> od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> kasacioniot sud. Kaj tretoto pra{awe pak, spored Markovi},<br />
treba da se razlikuvaat dve osnovni mo`nosti: dali oddelni posebni<br />
odredbi upatuvaat <strong>na</strong> sudewe po pravi~nost i dali toa go pravi<br />
ed<strong>na</strong> osnov<strong>na</strong> op{ta norma. Dokolku toa e storeno taka {to <strong>na</strong> sudeweto<br />
po pravi~nost upatuvaat oddelni posebni odredbi, stanuva zbor za<br />
eden vid fakti~ko pra{awe <strong>na</strong>d koe kasacioniot sud ne bi mo`el da<br />
vr{i svoja kontrola. Vo toj slu~aj <strong>na</strong>odot <strong>na</strong> sudijata koj ja ocenuva<br />
materijal<strong>na</strong>ta stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sporot bez <strong>na</strong>tamo{no objasnuvawe bi imal<br />
sila <strong>na</strong> formalnopraven argument za <strong>na</strong>jvisokiot sud. Me|utoa, vo vtoriot<br />
slu~aj re{avaweto po pravi~nost postavuva barawe za <strong>na</strong>tamo{-<br />
<strong>na</strong>ta motivacija i podle`i <strong>na</strong> oce<strong>na</strong> od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> kasacioniot sud, so<br />
ogled <strong>na</strong> toa {to so proklamiraweto <strong>na</strong> pravi~nosta za op{t princip<br />
<strong>na</strong> tolkuvawe, formalnoto i materijalnopravnoto pra{awe tuka <strong>na</strong>no-<br />
834
vo se spoeni vo nivnoto celosno prvobitno edinstvo. 1576<br />
Spored toa, mo`e slobodno da se konstatira deka i pokraj<br />
Odlukata <strong>na</strong> Ustavniot sud za sudeweto po pravi~nost ima mesto kako<br />
princip {to mo`e da go u<strong>na</strong>preduva <strong>pravoto</strong> toga{ koga negovite re{-<br />
nija ne se vo soglasnost so vistinskite potrebi, so moralnite <strong>na</strong>~ela<br />
ili vo nego se pojavat pravni praznini. Toa me|utoa, ne z<strong>na</strong>~i deka <strong>na</strong><br />
ova prav<strong>na</strong> ideja ne mo`at da i se upatat i opredeleni kritiki. 1577 Sepak,<br />
dokolku ocenuvaweto po pravi~nosta, i pokraj toa {to ne e mo`no<br />
od<strong>na</strong>pred da se postavat pravila <strong>na</strong> materijal<strong>na</strong>ta pravda, pretstavuva<br />
vrednos<strong>na</strong> potreba i prakti~<strong>na</strong> neophodnost vo <strong>pravoto</strong>. Toa e o<strong>na</strong>a<br />
pravi~nost koja ne go ovlastuva sudijata da re{ava spored negovata li-<br />
~<strong>na</strong> moral<strong>na</strong> opredelenost i da donesuva proizvolni odluki, tuku prifa}aj}i<br />
ja kako praven standard ispolnet so opredele<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong><br />
sodr`i<strong>na</strong> da ja koristi kako remedium iuris sekoga{ koga <strong>pravoto</strong> ne e<br />
primenlivo ili doveduva do apsurdni i neprifatlivi rezultati vo<br />
praktikata.<br />
5. Me|utoa, stavot <strong>na</strong> sovreme<strong>na</strong>ta filozofija <strong>na</strong> pravniot pozitivizam<br />
po ova pra{awe e bitno poi<strong>na</strong>kov. Vo tie ramki ne stanuva<br />
zbor za razlika me|u <strong>pravoto</strong> kakvo {to î od <strong>pravoto</strong> kakvo {to treba<br />
da bide so ogled <strong>na</strong> pravdata, ili bilo koi drugi moralni standardi,<br />
tuku za razlika koja proizleguva od opredele<strong>na</strong> koncepcija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
kakvo {to treba da bide.<br />
1576<br />
Markovi}, B. op. cit. str. 4<br />
1577<br />
Vo ovaa smisla ne mo`eme, a da ne go citirame Markovi} koj veli:<br />
"Mnogu avtori denes tvrdat deka pravi~nosta z<strong>na</strong>~i proizvolnost <strong>na</strong> sudijata,<br />
deka <strong>na</strong> krajot sekoga{ ostanuva subjektiven i potsvesen poim so nejasni konturi<br />
i sentime<strong>na</strong>tl<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>, deka sudi pove}e spored instinktot odo{to<br />
spored razumot deka e divo rastenie koe raste tamu kade {to nema prav<strong>na</strong> sigurnost,<br />
deka gi uriva site barieri i ja odzema celos<strong>na</strong>ta doverba ostavaj}i nî<br />
bez voda~ i potpora, deka taa e duri i mra~<strong>na</strong> forma vo koja samo mrzliviot<br />
sudija dobro se ~uvstvuva. Osobeno angliskata paraktika gi poka`a negativnite<br />
strani <strong>na</strong> sudeweto po pravi~nost. Taa poka`a ne samo deka postoi eden<br />
rigor iuris, tuku i eden rigor aequitas koj pa|a u{te pote{ko od prviot. Ni sudovite<br />
po pravi~nost ne bile bez svoi temni strani. Vo osnova reakcionerni,<br />
~esto i korumpirani mo`ae strankite i od bez<strong>na</strong>~ajni pri~ini da gi {ikaniraat<br />
vo sekoj pogled. Toj {to doa|a{e pred "Sudot <strong>na</strong> sovesta" "zaradi<br />
gospod, zaradi milost" ponekoka{ be{e stavan pod moral<strong>na</strong> inkvizicija i ~estopati<br />
treba{e da pomine dolg i mra~en pat dodeka dojde do svoeto pravo.<br />
parni~arot pred redovnite sudovi z<strong>na</strong>e{e <strong>na</strong> {to mo`e da smeta i <strong>na</strong> {to ima<br />
pravo. Pred sudot <strong>na</strong> pravi~nosta ~ovekot be{e ostaven <strong>na</strong> milost i nemolost<br />
<strong>na</strong> li~<strong>na</strong>ta sovest <strong>na</strong> sudijata. Zatoa ne treba da ~udi ako Equity <strong>na</strong> britanskite<br />
ostrovi dobi edno skoro negativno z<strong>na</strong>~ewe i ako parni~arite i vodrugi<br />
zemji kade {to se praktikuva{e pravi~nosta go molele gospod da gi so~uva od<br />
" sudskata pravi~nost." Markovi}, B. Pravi~nost kao izvor prava, str. 280.<br />
835
Trgnuvaj}i od amerikanskata teorija <strong>na</strong> realizmot, 1578 vo svojot<br />
trud "Pozitivizam i razdeluvawe <strong>na</strong> moralot i <strong>pravoto</strong>," Hart iznesuva<br />
dve tezi: 1 0 osporuvawe <strong>na</strong> postoeweto kakva bilo nu`<strong>na</strong> vrska me|u<br />
moralot i <strong>pravoto</strong> (moralen neutralizam) i, 2 0 so ogled <strong>na</strong> toa {to vo<br />
sekoj sovremen praven sistem ima mnogu pravni situacii vo koi pozitivnoto<br />
pravo ne nudi gotovo re{enie <strong>na</strong> slu~ajot, insistirawe pri re-<br />
{avaweto <strong>na</strong> takvite slu~ai sudovite da vr{at ograni~eno zakonodavstvo<br />
vo "me|uprostor," odnosno da vr{at diskrecija. Vo tie tezi, vsu{-<br />
nost, se <strong>na</strong>o|a i glavniot predmet <strong>na</strong> spor me|u Hart i Dvorkin. Dvorkin<br />
dosledno gi osporuva{e site tezi <strong>na</strong> Hart, pa duri ja doveduva{e<br />
vo pra{awe mo`nosta od postoewe <strong>na</strong> negovata deskriptiv<strong>na</strong> teorija<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koja ne e vrza<strong>na</strong> za nekoj poseben praven sistem ili prav<strong>na</strong><br />
kultura. Teorijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> Dvorkin pak, e "interpretativ<strong>na</strong>"<br />
{to }e re~e vo eden del evaluativ<strong>na</strong>, za{to se odnesuva <strong>na</strong> identifikacija<br />
<strong>na</strong> principi koi, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> <strong>na</strong>jdobro soodvetstvuvaat, a od<br />
druga stra<strong>na</strong>, <strong>na</strong>jdobro moralno gi opravduvaat eksplicitnite pravila<br />
<strong>na</strong> eden praven sistem, vo slu~ajov angloamerikanskiot. Osnov<strong>na</strong>ta<br />
teza <strong>na</strong> taa teorija e deka <strong>pravoto</strong> mora da bide intrepretirano <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>~in {to }e gi pro<strong>na</strong>jde svojata <strong>na</strong>jdobra moral<strong>na</strong> smisla, za{to <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> samo moralot mo`e da mu dade smisla. 1579<br />
Sprotivstavuvaweto <strong>na</strong> stavovite <strong>na</strong> Dvorkin, so teorija koja,<br />
vsu{nost, e alter<strong>na</strong>tiv<strong>na</strong> so Hartovata, go pottik<strong>na</strong> Hart dosledno da<br />
1578<br />
Od amerikanskite realisti potek<strong>na</strong> ne{to poi<strong>na</strong>kva, kritika <strong>na</strong><br />
teorija za razdeluvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kakvo {to î od <strong>pravoto</strong> kakvo {to treba<br />
da bide. Teorijata <strong>na</strong>sta<strong>na</strong> od kriti~koto prou~uvawe <strong>na</strong> amerikanskata jurisprudencija<br />
i vo osnova se sveduva{e <strong>na</strong> jazi~koto tolkuvawe <strong>na</strong> sudskite presudi.<br />
1579<br />
Su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> taa ideja <strong>na</strong>jlapirarno ja iznese tokmu Hart koj veli:<br />
"Dvorkin go sfa}a <strong>pravoto</strong>, barem o<strong>na</strong> koe postoi vo SAD i Velika Britanija,<br />
kako sostaveno od eden ekspliciten del, koj go so~inuvaat jasno utvrdeni<br />
pravni postapki, zakonski odredbi i sudski odluki i od eden impliciten del<br />
koj go so~inuva ed<strong>na</strong> koherent<strong>na</strong> i konzistent<strong>na</strong> niza principi koi istovremeno<br />
mu soodvetstvuva <strong>na</strong> eksplicitnoto pravo, a isto taka, dava <strong>na</strong>jdobro moralno<br />
opravduvawe za eksplicitnoto pravo. Toa implicitno pravo Dvorkin<br />
go <strong>na</strong>rekuva "<strong>na</strong>jdobra teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>," za{to toa, so ogled <strong>na</strong> barawata <strong>na</strong><br />
"odgovarawe," {to e mo`no pove}e se pribli`uva <strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong>ta politik-<br />
~ka moralnost i igra dvokrat<strong>na</strong> uloga. Toa obezbeduva skladi{te <strong>na</strong> pravnite<br />
standardi koi }e se primenuvaat vo onie "mnogu te{ki slu~ai" vo koi eksplicitnoto<br />
pravo ne nudi jasen odgovor, a isto taka, poka`uva za{to i kako zakonskite<br />
odredbi, kako i porano re{enite slu~ai, mo`at da sozdadat zakonski<br />
prava i dol`nosti koi za Dvorkin sekoga{ imaat barem prima facie moral<strong>na</strong><br />
sila. H. L. A. Hart, Comment, vo Ruth Gavison (ed.), Issues in Contemporary Legal<br />
Philosophy: the Influence of H. L. A. Hart (Oxford University Press, 1987), p. 35.<br />
Navedeno spored Stepanovi}-Todorovi}, S, op. cit. str. 17.<br />
836
go profilira svojot pozitivizam i vo sferata <strong>na</strong> sudskoto prosuduvawe.<br />
Dvorkin 1580 smeta deka pozitivistite (me|u koi i Hart), pogre{no<br />
ja pretstavuvaat su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sudskiot proces, za{to taa ne e nepotpolno<br />
pravo, tuku nepotpol<strong>na</strong> pozitivsti~ka slika za <strong>pravoto</strong>. Taka<br />
spored Dvorkin postojat komplikuvani slu~ai (hard cases) koi ne mo-<br />
`at da se re{at vrz osnova <strong>na</strong> postoe~kite pravni pravila, a so ogled<br />
<strong>na</strong> toa {to ed<strong>na</strong>ta od stranite sepak ima pravo sudskata presuda da<br />
bide vo nejzi<strong>na</strong> korist, sudijata treba da otkrie za koi prava vo toj<br />
spor se raboti, a ne retroaktivno da sozdava pravila (da sozdava nov<br />
zakon za parni~arite). Z<strong>na</strong>~i, kako {to konstatita Hart, za razlika od<br />
starata kritika <strong>na</strong> pozitivizmot koja mu prepu{uva{e "formalizam"<br />
i "mehani~ki" pristap kon <strong>pravoto</strong>, ovaa nova kritika mu prepi{uva<br />
neopravdanost i nedemokrati~nost vo procesot <strong>na</strong> sudskoto presuduvawe,<br />
za{to sudiite vr{at zakonodav<strong>na</strong> uloga "vo me|uprostorot" koj ne<br />
e eksplicitno pokrien so pravni pravila, t.e. sudiite vo kompliciranite<br />
slu~ai ednostavno go sproveduvaat svojot zakonodaven izbor. 1581<br />
Tuka, vsu{nost, stanuva zbor za koncepsciski razliki koi se<br />
odnesuvaat <strong>na</strong> odredenosta i celosnosta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Hart misli deka<br />
vo eden del <strong>pravoto</strong> e neopredeleno zaradi "otvore<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong>"<br />
1580<br />
Patem re~eno, za razlika od Hart, Dvorkin ja prifa}a teorijata<br />
spored koja postoi bit<strong>na</strong> konceptual<strong>na</strong> vrska me|u <strong>pravoto</strong> i principite <strong>na</strong><br />
pravdata koi go opravduvaat <strong>pravoto</strong>.<br />
1581<br />
"Spored ovaa nova teorija, sudijata donesuva presuda vrz osnova <strong>na</strong><br />
nekoe ve}e postoe~ko pravo koe podobro go re{ava komplikuvaniot slu~aj<br />
(hard case) od drugite mo`ni re{enija, koi, isto taka, se implicitni vo pozitivnoto<br />
pravo, za{to toa <strong>na</strong>jdobro se vklopuva vo toa pozitivno pravo. Sekako<br />
samo edno su{testvo so <strong>na</strong>d~ove~ki sposobnosti (Dvorkin go <strong>na</strong>rekuva<br />
"Herkul") koe so pomo{ <strong>na</strong> bo`ji uvid vladee so pravniot sistem mo`e da<br />
bide sigurno deka ispravno identifikuvalo eden konzistenten zbir <strong>na</strong> principi<br />
koi ja objasnuvaat i ja opravduvaat celi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> jasnoto i vospostavenoto<br />
pozitivno pravo, a vzr osnova <strong>na</strong> koi toj ispravno }e go re{i neposredniot<br />
sporen slu~aj. Obi~nite smrtnici, vklu~uvaj}i gi i sudiite, mo`at da gi izveduvaat<br />
ovie op{ti apstraktni principi samo od ve}e vospostavenoto pravo.<br />
Tie mo`at samo da se obidat da gi opredelat so formulirawe <strong>na</strong> objasnuva~ki<br />
i opravduva~ki hipotezi. Hipotezite <strong>na</strong> razli~nite sudii mo`at da bidat vo<br />
sudir, me|utoa koga sudijata }e prifati ed<strong>na</strong> hipoteza pred nekoja druga, toga{<br />
spored ovaa teorija toj ne izbira {to treba da bide pravo spored o<strong>na</strong> {to<br />
go smeta za <strong>na</strong>jdobro so {to i go "sozdava", tuku postapuva spored o<strong>na</strong> {to go<br />
smeta za <strong>na</strong>jdobro svedo{tvo <strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to <strong>pravoto</strong> ve}e î. Za{to, spored ova<br />
gledi{te, samoto pravo nikoga{ ne e nepotpolno, nitu neodredeno iako pozitivistot<br />
tvrdi deka toa ponekoga{ e. Gre{kata ne do <strong>pravoto</strong>, tuku do <strong>na</strong>{ata<br />
ograni~e<strong>na</strong> mo} <strong>na</strong> rasuduvawe. Duri i ako se poka`e deka pozitivnoto<br />
pravo ne e vospostaveno, ne{to sekoga{ ve}e postoi kako pravo za sekoj, kolku<br />
i da e "kompliciran" slu~aj. Hart, H. op. cit. str. 145-146.<br />
837
(open taxture) <strong>na</strong> pravnite pravila i <strong>na</strong> jazikot voop{to. Imeno, pravnite<br />
pravila ne mo`at so ista odredenost da se primenuvaat <strong>na</strong> site<br />
slu~ai koi eventualno spa|aat vo nivniot domen. Z<strong>na</strong>~i taa neopredelenost<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne doa|a do izraz samo vo komplikuvanite slu~ai za<br />
koi zboruva Dvorkin, tuku i vo mnogu drugi slu~ai koi ednostavno ne<br />
se tipi~ni slu~ai predvideni so pravilo, tuku slu~ai od "polusenka"<br />
(penumbra), grani~ni slu~ai. 1582 Taka, <strong>na</strong> primer, od aspekt <strong>na</strong> jazikot,<br />
kako slu~aj <strong>na</strong> "polusenki" (diskutabilni slu~ai koi imaat ne{to zaedni~ko,<br />
a ne{to razli~no so standardnite slu~ai) sigurni sme deka<br />
izrazot "vozilo" se odnesuva <strong>na</strong> avtomobili, no ne i dali se odnesuva<br />
<strong>na</strong> velosiped, avion, rolerki, avtomobili igra~ki <strong>na</strong> elektri~en pogon.<br />
Takvite slu~ai vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravnite pravila, vo pomala ili<br />
pogolema mera, sekoga{ uka`uvaat <strong>na</strong> izbor, odnosno <strong>na</strong> pole <strong>na</strong> odlu-<br />
~uvawe, odnosno <strong>na</strong> diskrecio<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong> sudiite. Ottamu za Hart stanuva<br />
neprifatliva holisti~kata verzija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> 1583 <strong>na</strong> Dvorkin vo<br />
koja "<strong>na</strong>jdobrata teorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>" voedno i <strong>na</strong>jdobro go objasnuva i<br />
<strong>na</strong>jdobro go opravduva vospostavenoto pravo i kade, vsu{nost, se bri-<br />
{e granicata me|u <strong>pravoto</strong> i teorijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Hart smeta deka<br />
sudskoto zakonodavstvo ima svoe cvrstvo upori{te vo postojnoto pravo,<br />
deka toa ne e zakonodavstvo de novo. Me|utoa, da se tvrdi deka sudovite<br />
vo tie priliki ~esto se povikuvaat <strong>na</strong> nekoj op{t princip i cel,<br />
za Hart nikako ne z<strong>na</strong>~i priklonuvawe kon holisti~kata koncepcija<br />
spored koja voop{to nema sudsko zakonodavstvo i diskrecija, tuku deka<br />
sudiite samo go iznesuvaat <strong>na</strong> videlo ve}e postoe~koto pravo. Sudskata<br />
uloga sekako deka vo z<strong>na</strong>~itel<strong>na</strong> mera e stesneta. Taa nikoga{ ne e<br />
ednostavno arbitrer<strong>na</strong>, tuku mora da bide opravda<strong>na</strong> so nekoi op{ti<br />
pri~ini. Z<strong>na</strong>~i, stanuva zbor za ograni~e<strong>na</strong> sudska vlast. 1584 Hart duri<br />
1582<br />
"Dokolku voop{to morame me|usebno da komunicirame, i dokolku,<br />
kako vo <strong>na</strong>jelementarnite oblici <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, treba da gi izrazime svoite <strong>na</strong>meri<br />
taka {to izvesni oblici <strong>na</strong> povedenie da bidat regulirani so pravila,<br />
toga{ op{tite termini koi gi upotrebuvame, kako <strong>na</strong> primer, "avtomobil",<br />
moraa da imaat nekoja standard<strong>na</strong> upotreba koja ne budi nikakvo somnevawe vo<br />
pogled <strong>na</strong> negovata prime<strong>na</strong>. Mora da postoi sr` <strong>na</strong> ustanoveno z<strong>na</strong>~ewe, me|utoa,<br />
isto taka, i oblast <strong>na</strong> polusenki, t.e. sporni slu~ai vo koi terminite ne<br />
se ni zadol`itelno primenlivi, ni zadol`itelno isklu~eni od prime<strong>na</strong>ta."<br />
Hart, H. op. cit. str. 70-71.<br />
1583<br />
Holizam = cel, celosen. Biolo{ki: teorija spored koja organizmot<br />
kako celi<strong>na</strong> gi <strong>na</strong>so~uva fizi~kohemiskite procesi vo `ivite su{testva.<br />
Psiholo{ki: <strong>na</strong>~elo deka poedinostite <strong>na</strong> psihi~kiot `ivot mora sekoga{ da<br />
se posmatraat vo soglasnost so psihi~kata celi<strong>na</strong> (struktura). Ottamu, i vo<br />
<strong>pravoto</strong>, <strong>na</strong>~elo spored koe pravnite poimi treba sekoga{ da se posmatraat vo<br />
soglasnost so celi<strong>na</strong>ta (strukturata) <strong>na</strong> pravniot sistem.<br />
1584<br />
Za razlika od Bentam i Ostin, koi bi ka`ale deka postojanoto javuvawe<br />
<strong>na</strong> slu~aite od polusenka ni poka`uvaat deka pravnite pravila se ne-<br />
838
dopu{ta deka, pri odmeruvaweto <strong>na</strong> nekoi op{ti principi i celi, sudijata<br />
pri re{avaweto <strong>na</strong> nekoi slu~ai pravi ne{to sli~no <strong>na</strong> interpretacijata<br />
<strong>na</strong> Dvorkin. Takvata postapka, spored Hart me|utoa, ne go<br />
izostava vr{eweto <strong>na</strong> diskrecija i ograni~enoto sudsko zakonodavstvo,<br />
za{to, spored nego, za sekoj komplikuvan slu~aj mo`at da se <strong>na</strong>vedat<br />
principi koi }e gi potkrapat alter<strong>na</strong>tivnite re{enija, a sudiite<br />
}e mora da se re{avaat pome|u niv. Nikakov od<strong>na</strong>pred opredelen redosled<br />
<strong>na</strong> prioriteti ne e propi{an. Samo ako za site takvi slu~ai vo<br />
postoe~koto pravo sekoga{ bi mo`el da se <strong>na</strong>jde nekoj edinstveno ureden<br />
zbir <strong>na</strong> poop{ti principi, sudskoto zakonodavstvo bi bilo odvi-<br />
{no. Hart toa mnogu uverlivo go demonstrira <strong>na</strong> primerot <strong>na</strong> Zakonot<br />
za odbeg<strong>na</strong>tite robovi vo tekstot "1776-1976: Pravoto vo perspektiva<br />
<strong>na</strong> filozofijata." 1585<br />
Razlikata vo teorijata <strong>na</strong> presuduvaweto kaj ovie dvajca teoreti~ari<br />
e vo toa {to se postavuvaat granici <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. I Hart i Dvorpotpolni,<br />
i vo nemo`nost da ja utvrdat presudata sudiite mora da sozdavaat<br />
pravo i da vr{at kvalitativen izbor me|u alter<strong>na</strong>tivite, Hart veli deka<br />
op{testevnite <strong>na</strong>~ela koi rakovodat so izborot <strong>na</strong> sudijata se ve}e prisutni<br />
samo sudiiite treba da gi otkrijat. Sudiite od pravilata samo go<br />
"izvlekuavat" o<strong>na</strong> {to ispravno sfatenoto pravilo ve}e prikrieno go sodr-<br />
`i. Da se <strong>na</strong>re~e toa sudsko zakonodavstvo z<strong>na</strong>~i da se prikrie su{tinskiot<br />
kontinuitet me|u jasnite, standardni slu~i <strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravilata (oblast<br />
<strong>na</strong> jasno, utvrdeno z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> izrazite,) i slu~ite od polusenka (oblast <strong>na</strong> neodredeno<br />
z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> izrazite, grani~ni slu~ai, penumbra). Po ova, Hart zaklu~uva<br />
deka ottamu {to <strong>na</strong>sproti slepo donese<strong>na</strong>ta odlukata <strong>na</strong> formalisti-<br />
~ki <strong>na</strong>~in (mehani~ka odluka), se <strong>na</strong>o|a odluka do koja se do{lo preku nekoja<br />
koncepcija za toa {to treba da bide (intelektual<strong>na</strong>, racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> i celishod<strong>na</strong><br />
odluka), ne sleduva deka se raboti za spojuvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i moralot. Vo taa<br />
smisla treba da se vardime od premnogu poednostavenoto tolkuvawe <strong>na</strong> zborot<br />
"treba," veli toj, ne zatoa {to ne mo`e da se razlikuva <strong>pravoto</strong> koe e od <strong>pravoto</strong><br />
koe treba da bide, tuku ottamu {to toa razlikuvawe mo`e da se pravi ne<br />
samo od aspekt <strong>na</strong> moralot, tuku i od aspekt nekoi utvrdeni op{testveni i politi~ki<br />
celi koi vo sebe ne mora da sodr`at moral<strong>na</strong> prikladnost, odnosno<br />
ne mo`at da se bra<strong>na</strong>t od moral<strong>na</strong> pozicija. I nesvesno prodol`uva, so {to<br />
~i<strong>na</strong>m ja uriva celokup<strong>na</strong>ta svoja pozitivisti~ka teorija koga veli: "Za mnogu<br />
odluki mo`e da se ka`e: "Da, ova e ispravno, toa e kako {to bi trebalo da<br />
bide, a mo`e da mislime deka so toa samo e ispolneta nekoja utvrde<strong>na</strong> cel ili<br />
politika, pri {to ne ja zagovarame moral<strong>na</strong>ta prikladnost <strong>na</strong> dade<strong>na</strong>ta politika<br />
ili odluka. Na toj <strong>na</strong>~in sprotivnosta me|u mehani~kata i intelektual<strong>na</strong>ta<br />
odluka mo`e da se poka`e vo nekoj sistem koj slu`i <strong>na</strong> <strong>na</strong>lo{i celi. Taa<br />
ne postoi samo vo pravnite sistemi koi sli~no <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot sistem, vo golema<br />
mera gi priz<strong>na</strong>vaat principite <strong>na</strong> pravdata i moralnite barawa <strong>na</strong> poedincite."<br />
Hart, H. op. cit. str. 77-78.<br />
1585<br />
Ibid, str. 146-150<br />
839
kin prifa}aat deka mnogu sudski odluki ne se donesuvaat vrz osnova <strong>na</strong><br />
nedvosmisleni pravni pravila, tuku vo svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> razli~ni op{testveni<br />
celi, zada~i i politiki, ili, kako {to bi rekol Dvorkin, individualni<br />
prava. Z<strong>na</strong>~i za razlika od Hart, Dvorkin seto toa go <strong>na</strong>rekuva<br />
pravo. Hart pak, smeta deka toa treba da se otfrli od dve pri~ini.<br />
Prvo, se {to z<strong>na</strong>eme za sudskata postapka mo`e da se izrazi <strong>na</strong> pomalku<br />
misteriozen <strong>na</strong>~in. Mo`eme da ka`eme, veli toj, deka zakonite se nepopravlivo<br />
nepotpolni i deka za slu~aite od polusenka mora racio<strong>na</strong>lno<br />
da se odlu~uva so ogled <strong>na</strong> op{testvenite celi. Vtoro, da se insistira<br />
<strong>na</strong> utilitaristi~koto razdvojuvawe z<strong>na</strong>~i da se <strong>na</strong>glasi deka<br />
sr`ta <strong>na</strong> utvrdenoto z<strong>na</strong>~ewe pretstavuva pravo vo potes<strong>na</strong> smisla, pa<br />
duri i ako postojat grani~ni linii, prvo mora da postojat linii. Koga<br />
toa ne bi bilo taka poimot pravila koi upravuvaat so sudskite odluki<br />
bi bil besmislen kako {to nekoi "realisti" - vo svoite <strong>na</strong>ekstremni<br />
raspolo`bi, a mislam, vrz lo{i osnovi tvrdea. 1586<br />
6. Dokolku sakame da gi rezimirame gornite stavovi toa <strong>na</strong>jdobro<br />
}e go postigneme ako ka`eme deka ovde, vsu{nost, stanuva zbor za<br />
obraten odnos me|u pravdata i pozitivnoto pravo (zakonot, prav<strong>na</strong>ta<br />
norma) od onoj za koj sta<strong>na</strong> zbor kaj op{tata pravda. Ovde ne se poa|a<br />
od postavkata deka pravdata postoi pred i <strong>na</strong>d pozitivnoto pravo, tuku<br />
voobi~aeno od stavot deka pozitivnoto pravo ja sozdava pravdata i voop{to<br />
gi ovozmo`uva site vrednosni sudovi za toa {to e pravedno, a<br />
{to nepravedno. Spored ovaa stojali{te pravdata ne e osnova za va`eweto<br />
<strong>na</strong> pozitivnioto pravo (ovde taa ne e merilo <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>), tuku<br />
pozitivnoto e osnova <strong>na</strong> pravdata. Ovaa legalisti~ka koncepcija za<br />
pravdata i pravednosta se <strong>na</strong>o|a vo ekstremniot pozitivizam koj upatuva<br />
<strong>na</strong> kultot <strong>na</strong> zakonot i subjektivisti~koto objasnuvawe <strong>na</strong> vrednosnite<br />
stavovi. 1587 Pritoa, va`no e da se <strong>na</strong>glasi deka ovoj pogled glavno<br />
se javuva vo dve varijanti: 1 0 legalisti~ka koncepcija <strong>na</strong> pravdata<br />
stricto sensu i, 2 0 sfa}awe <strong>na</strong> zakonitosta kako forma <strong>na</strong> pravdata.<br />
Izgraden model <strong>na</strong> prvata, legalisti~kata koncepcija <strong>na</strong> pravdata<br />
stricto sensu, se <strong>na</strong>o|a kaj Hobs koj va`eweto <strong>na</strong> pravniot sistem i<br />
<strong>na</strong> sekoja norma gi izveduva od voljata <strong>na</strong> suverenot. So voveduvaweto<br />
<strong>na</strong> op{etstvoto i predavaweto <strong>na</strong> vlasta <strong>na</strong> eden suveren pravednosta<br />
ne e ni{to drugo, tuku po~ituvawe <strong>na</strong> negoviot zakon kako dol`nost<br />
koja proizleguva od op{testveniot dogovor, a nepravednosta e vre|awe<br />
<strong>na</strong> toj zakon. Sekoe povedenie samo po sebe e indiferentno: dali e pravedno<br />
ili nepravedno, toa zavisi od suverenot. Legitimnite vladeteli<br />
go pravat nekoe dejstvie pravedno so toa {to zapovedaat, a nepravedno<br />
so toa {to go zabranuvaat. Pritoa, samiot vladetel ne e obvrzan so<br />
spogodbata sprema poedincite i od negova stra<strong>na</strong> ne mo`e da ima nikakvo<br />
kr{ewe <strong>na</strong> dogovorot: {to i da stori suverenot toa za nikoj od neg-<br />
840<br />
1586<br />
Hart, H. op. cit. str. 79-80.<br />
1587<br />
Viskovi}, N, op. cit. str. 113.
ovite podanici ne mo`e da pretstavuva nepravo. Nitu eden zakon ne<br />
mo`e da bide nepraveden i ottamu ne e mo`no <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> bunt ili<br />
otpor. Na toj <strong>na</strong>~in, spored Hobs pravdata ja zagubi sopstve<strong>na</strong>ta supstancija<br />
<strong>na</strong> aksiolo{ko merilo sveduvaj}i se <strong>na</strong> formalno pravilo <strong>na</strong><br />
avtorite i zakonitost. 1588<br />
Sfa}aweto <strong>na</strong> zakonitosta kako forma <strong>na</strong> pravdata, se <strong>na</strong>o|a kaj<br />
teoreti~arite koi ja otfrlaat tezata deka pravednoto i nepravednoto<br />
<strong>na</strong>stanuvata od zakonot. Navisi<strong>na</strong>, za nekoi avtori, veli Viskovi}, zakonot<br />
e izvor <strong>na</strong> eden od oblicite <strong>na</strong> op{tata formula <strong>na</strong> pravdata<br />
"suum cuique tribuere" - tn. zakonska pravda. Ovaa pravda z<strong>na</strong>~i deka<br />
treba precizno i ed<strong>na</strong>kvo da se primenuvaat op{tite normi <strong>na</strong> site poedine~ni<br />
slu~ai so isti su{tinski obele`ja koi se <strong>na</strong>z<strong>na</strong>~eni vo<br />
op{tata norma (in paribus causus paria iura). Vo taa smisla, veli Aristotel<br />
deka za nepraveden se smeta onoj koj gi kr{i zakonite. Pravedno<br />
e o<strong>na</strong> {to e spored zakonot i ja po~ituva ed<strong>na</strong>kvosta, a nepravedno o<strong>na</strong><br />
{to e protivzakonito i need<strong>na</strong>kvo. Pravdata i prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonite<br />
lesno se ized<strong>na</strong>~uvale vo vremeto <strong>na</strong> golemite kodifikacii, <strong>na</strong> primer,<br />
za vremeto <strong>na</strong> Justinijan i vo po~etokot <strong>na</strong> XIX vek. Me|utoa, ve}e<br />
Jering jasno ja razlikuva materijal<strong>na</strong>ta pravda: "v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost<br />
ili ramnote`a me|u zaslugata i <strong>na</strong>gradata, me|u kaz<strong>na</strong>ta i vi<strong>na</strong>ta," od<br />
formal<strong>na</strong>ta pravda: "<strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost ili ednoobraznost vo prime<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong>{ postave<strong>na</strong>ta norma <strong>na</strong> site slu~ai. Isto taka, Kelzen:<br />
"Vo pogled <strong>na</strong> op{toto pravilo pravedno e da bide primenuvano <strong>na</strong><br />
site slu~ai <strong>na</strong> koi, spored svojata sodr`i<strong>na</strong>, treba da bide primeneto...<br />
bez ogled <strong>na</strong> vrednosta <strong>na</strong> op{toto pravilo za ~ija prime<strong>na</strong> se raboti."<br />
Ovde e vidlivo deka pravdata vo formal<strong>na</strong> smisla ne e isto {to i pravdata<br />
vo aksiolo{ka smisla, pa deka e mo`no formalno praven akt<br />
spored odrede<strong>na</strong> ideologija istovremeno da bide nepraveden. Kelzen ne<br />
ja ignorira (kako Hobs) pravdata vo smisla <strong>na</strong> ideologija, me|utoa<br />
tvrdi deka "poimot mo`e da vleze vo prav<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>uka edinstveno vo<br />
smisla <strong>na</strong> zakonitost, t.e. kako objektiven sud za vrednosta. 1589<br />
Poslednoto stanovi{te za ovoj problem e o<strong>na</strong> <strong>na</strong> pozitivisti-<br />
~ki orientiranite avtori koi ja otfrlaat ili izre~no ja isklu~uvaat<br />
pravdata kako kriterum za opredeluvawe <strong>na</strong> pozitivnoto pravo, odnosno<br />
koi smetaat deka pristapot kon <strong>pravoto</strong> mo`e da bide objektiven<br />
samo ako se zadr`i <strong>na</strong> opi{uvawe <strong>na</strong> pravnite pojavi takvi kakvi {to<br />
sî, a ne i takvi kakvi {to treba da bidat. Toa vo prv red se odnesuva<br />
onie avtori koi poa|aat od postavkite <strong>na</strong> Maks Veber za eti~kata neutralnost<br />
<strong>na</strong> op{testvenite <strong>na</strong>uki, 1590 i ottamu pri definicijata <strong>na</strong><br />
1588<br />
Navedeno spored Viskovi}, N, op. cit. str. 114.<br />
1589<br />
Viskovi}, N. op. cit, str. 115.<br />
1590<br />
Veber se pra{uva koj ~ovek bi se osudil <strong>na</strong>u~no da ja sru{i etikata<br />
<strong>na</strong> Besedata <strong>na</strong> gora, da re~eme stavot "ne mu se sprotivstavuvaj <strong>na</strong> zloto"? No<br />
sepak, od ovozemsko stanovi{te jasno e deka toa e etika <strong>na</strong> povedenie bez<br />
841
<strong>pravoto</strong> i pri opredeluvaweto <strong>na</strong> negovoto va`ewe se zalataat za negirawe<br />
<strong>na</strong> vrednosnite stavovi. Kaj niv dominira uverenieto deka vrednosnite<br />
stavovi vklu~itelno i onie za pravdata se subjektivni i neproverlivi<br />
izrazi <strong>na</strong> individualni i kolektivni ~uvstva i interesi i<br />
deka so niv ne mo`e da se dojde do op{tova`e~ki i <strong>na</strong>u~ni proverlivi<br />
iskazi za stvarnosta. 1591 Me|u ovie avtori treba da se <strong>na</strong>vedat Marsilio<br />
di Padova, Xon Ostin, Xeremi Bentam, Kelzen 1592 privrzanicite<br />
<strong>na</strong> neokantizmot. Ovoj pristap e karakteristi~en i za nekoi sovremeni<br />
teoreti~ari, pred sî od anglosaksonskoto podra~je za koi ve}e zboruvavme,<br />
me|u koi sekako spa|a i ve}e spome<strong>na</strong>tiot Herbrt Hart. Pritoa,<br />
treba da se istakne deka iako mnogumi<strong>na</strong> od niv ne go negiraat z<strong>na</strong>-<br />
~eweto <strong>na</strong> vrednosnite stavovi vo op{testveniot i ottamu nitu vo pravniot<br />
`ivot, a nekoi ne se ni privrzanici <strong>na</strong> subjektiv<strong>na</strong>ta koncepcija<br />
<strong>na</strong> vrednostite (Ostin, Bentam, Del Vekio, Hart), ednostavno smetaat<br />
deka vrednuvaweto ne e zada~a <strong>na</strong> pozitivnoto <strong>pravoto</strong> i deka toa ne<br />
mo`e da bide osnova <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong> pravnite normi, {to }e re~e, kriterium<br />
<strong>na</strong> negovata pravnost.<br />
7. Dokolku sakame da go rezimirame prethodno ka`anoto, treba<br />
da se soglasime deka <strong>na</strong> poedine~no nivo, vsu{nost, se postavuva pra-<br />
{aweto za nepraved<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> celosno praveden ili delumno praveden<br />
zakon. Dokolku zakonot e celosno nepraveden, apsurdno e da se<br />
postavuva pra{aweto za negova praved<strong>na</strong> ili nepraved<strong>na</strong> prime<strong>na</strong>, za-<br />
{to nepravedniot zakon ne e ni{to drugo tuku nepravda, a nepravdata<br />
nikoga{ ne mo`e pravedno da se primenuva. Ottamu, vo slu~aj koga se<br />
raboti za celosno nepraveden zakon mo`e da stane zbor samo za uloga<br />
<strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> op{to nivo koja mo`e da se ostvari samo so ukinuvawe<br />
(poni{tuvawe) <strong>na</strong> toj zakon vo celost.<br />
Praved<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> "celosno praveden" ili <strong>na</strong> delumno praveden<br />
zakon se ostvaruva so prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> slednive <strong>na</strong>~ini.<br />
dostoinstvo. Taka <strong>na</strong>ukata ne mo`e da dade odgovor za ispravniot izbor me|u<br />
o<strong>na</strong> {to go nudi etikata <strong>na</strong> religiskiot i o<strong>na</strong> {to go nudi etikata <strong>na</strong> ~ove~koto<br />
dostoinstvo koja pora~uva: "Sprotivstavi mu se <strong>na</strong> zloto, i<strong>na</strong>ku }e bide{<br />
odgovoren za negovata <strong>na</strong>dmo}". Navedeno spored Stanov~i}, op. cit. str. 941.<br />
1591<br />
Na doka`uvaweto <strong>na</strong> ova tvrdewe osobeno insistira{e Kelzen.<br />
1592<br />
Teorijata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> mo`e da bide <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> struktural<strong>na</strong> a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong><br />
pozitivnoto pravo, veli Kelzen, samo ako go prika`uva <strong>pravoto</strong> taka kako<br />
{to e bez da go brani so tvrdeweto deka e pravedno nitu da go osuduva deka e<br />
nepravedno i ako va`eweto <strong>na</strong> pozitivnopravnite normi ne zavisi od ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> moralniot poredok vo nego.<br />
842
ako zakonot e "celosno praveden"<br />
ideal<br />
konkretizacija <strong>na</strong> op{tata norma <strong>na</strong><br />
poedine~en slu~aj (pravednost -<br />
aequitas)<br />
uloga <strong>na</strong> sudijata<br />
ako zakonot e samo delumno praveden<br />
stvarnost<br />
korekcija <strong>na</strong> op{tata norma <strong>na</strong><br />
poedine~en slu~aj (pravvi~nost -<br />
epikija)<br />
uloga <strong>na</strong> zakonodavecot<br />
1 0 Ako zakonot e "celosno praveden" toga{ pravdata slu`i za<br />
konkretizacija <strong>na</strong> op{tata norma <strong>na</strong> poedine~en slu~aj, za{to se raboti<br />
za pravila koi se sodr`ani vo samiot zakon i se primenlivi so nivno<br />
tolkuvawe. Za takvata pravda e prifatliv terminot pravednost<br />
(aequitas), odnosno legitimno pravedno, a toa e o<strong>na</strong> {to treba da go<br />
pravi samiot zakonodavec, ili ako toj samiot ne se seti, o<strong>na</strong> {to treba<br />
da go ukine ili poni{ti Ustavniot sud, a potem da go popravi zakonodavecot.<br />
Pravednosta e konkretizacija <strong>na</strong> op{tata norma vo prime<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> zakonot, koga op{tata norma e vo sprotivnost so zakonski definira<strong>na</strong>ta<br />
pravda, odnosno koga re{enieto vo konkretniot slu~aj e usoglaseno<br />
so idealot <strong>na</strong> pravdata. Vo ovoj slu~aj se raboti za liberal<strong>na</strong><br />
interpretacija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> so koja se izleguva <strong>na</strong>dvor od postojnite normi,<br />
pa duri i od principite <strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Ovde, vsu{nost,<br />
sudijata treba da ja ispituva pravednosta, odnosno legitimnosta <strong>na</strong><br />
pravnite normi. Me|utoa, za da se postigne toa, potrebni se zgolemeni<br />
diskrecioni ovlastuvawa <strong>na</strong> sudot vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
2 0 Ako zakonot e samo delumno prveden, pravdata slu`i za korekcija<br />
<strong>na</strong> op{tata norma <strong>na</strong> poedine~en slu~aj. Ovie pravila, me|utoa,<br />
kako {to pravilno zabele`a Aristotel, mo`no e i da ne se sodr`ani<br />
vo zakonot. Vo toj slu~aj smetam deka tie se primenlivi samo dokolku<br />
mo`at da se prilagodat soglasno tolkuvawe koe se zasnova vrz op{tite<br />
principi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> sodr`ani vo eden praven poredok ili vrz osnova<br />
<strong>na</strong> op{tite <strong>na</strong>~ela priz<strong>na</strong>eni od me|u<strong>na</strong>rod<strong>na</strong>ta zaednica. Za takvata<br />
pravda go prifa}am <strong>na</strong>zivot pravi~nost (epikija), odnosno o<strong>na</strong> {to e legalno<br />
pravedno, a toa e o<strong>na</strong> {to treba da go pravi sudijata vo "redovnoto<br />
sudstvo." So drugi zborovi, pravi~nosta e korekcija <strong>na</strong> legal<strong>na</strong>ta<br />
pravda, koga sudskata presuda vrz osnova <strong>na</strong> pravi~nost ne e vo sprotivnost<br />
so zakonski definira<strong>na</strong>ta pravda, tuku vo konkretnot slu~aj<br />
pravi~nosta e izvele~e<strong>na</strong> od op{tite principi koi se sodr`ani vo samiot<br />
zakon ili voop{to vo pozitivnoto pravo. Vo ovoj slu~aj pravi~nosta<br />
e samo sredstvo za ubla`uvawe <strong>na</strong> rigidnosta <strong>na</strong> op{tite pravila<br />
koga niv<strong>na</strong>ta op{tost vodi kon nepravi~ni re{enija vo konkret<strong>na</strong>ta<br />
prime<strong>na</strong>. Takvata pravi~nost kako pravda vo poedine~en slu~aj<br />
(kako refleks <strong>na</strong> idejata za pravdata vo sferata <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot,<br />
koj sekoga{ sodr`i op{to pravilo), ja ima funkcijata <strong>na</strong> iz<strong>na</strong>o|awe<br />
konkretni re{enija {to }e bidat poblisku do idejata <strong>na</strong> pravdata<br />
{to, pomalku ili pove}e ve}e e pomeste<strong>na</strong> vo pozitivnoto pravo.<br />
843
Ovde vo prv red se raboti za situacii koga pravdata vo prifatliv<br />
stepen ve}e e pomeste<strong>na</strong> vo <strong>pravoto</strong> (vo ustavot, zakonot i drugite<br />
op{ti akti), Toga{ ovlatuvawata vo vrska so pravdata preminuvaat<br />
vrz drugi organi. Toa se dr`avnite organi zadol`eni da go primenuvaat<br />
<strong>pravoto</strong>. Niv<strong>na</strong> zada~a e op{tata volja izraze<strong>na</strong> vo <strong>pravoto</strong> kako<br />
pravda, da ja preto~at vo konkret<strong>na</strong> realizacija <strong>na</strong> pravdata <strong>na</strong> poedine~en<br />
slu~aj, vo real<strong>na</strong> manifestacija <strong>na</strong> pravdata vo sekojdnevnite<br />
`ivotni situacii, vo praktikata. Toa proizleguva ottamu {to pravdata<br />
kako op{ta vrednost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (kako kraen kriterium za negovoto<br />
vrednuvawe), treba da se usloglasi so poedinecot, so negovata poedine-<br />
~<strong>na</strong> volja i negovite interesi koi poradi op{tosta <strong>na</strong> pravdata ne<br />
mora sekoga{ da bidat vo celost pokrieni so idealot <strong>na</strong> pravdata.<br />
Vo ovoj pogled, <strong>na</strong> primer, vo <strong>na</strong>{to krivi~no pravo postoi zakonsko<br />
ovlastuvawe sudijata da ja koristi pravi~nosta pri odmeruvaweto<br />
<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta. Imeno, pravi~nosta kako izvonredno z<strong>na</strong>~ajno <strong>na</strong>~elo<br />
koe proizleguva od <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> zakonitosta, sodr`i zabra<strong>na</strong> da se dosudi<br />
kaz<strong>na</strong> koja so ogled <strong>na</strong> svojata strogost ne e vo srazmernost so te`i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> krivi~noto delo. Ed<strong>na</strong> od zada~ite <strong>na</strong> krivi~noto i izvr{noto<br />
pravo se sostoi vo toa da se za{titat eti~kite vrednosti vrz koi<br />
po~iva zaedni~kiot `ivot vo op{testvoto. Ovaa za{tita mo`e <strong>na</strong>jdobro<br />
da se ostvari so orientacija kon interesite <strong>na</strong> op{testvoto: kon<br />
vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> storitelot i praved<strong>na</strong>, spravedliva odmazda. Sekoja sankcija<br />
koja ne e vo srazmernost so krivi~noto delo go <strong>na</strong>vreduva individualnoto<br />
i kolektivnoto ~uvstvo za pravednost. Ako sankcijata e premnogu<br />
stroga ili premnogu blaga, taa ne vodi smetka za pravdata i ottamu e<br />
nemoral<strong>na</strong> i op{testveno neprifatliva. Izrekuvaweto i izvr{uvaweto<br />
<strong>na</strong> praved<strong>na</strong> sankcija, sankcija {to mu e srazmer<strong>na</strong> <strong>na</strong> krivi~noto<br />
delo pretstavuva davawe <strong>na</strong> gra|anite eden korisen i moralen primer i<br />
pri~i<strong>na</strong> i <strong>na</strong>tamu da osta<strong>na</strong>t ~esni lu|e koi se odnesuvaat vo soglasnost<br />
ne samo so o<strong>na</strong> {to mora (<strong>pravoto</strong>), tuku i so o<strong>na</strong> {to treba (moralot).<br />
Kon pravdata vodi prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> odmazda, izrazuvaweto <strong>na</strong> socijalnoeti~ki<br />
prekor koj od svoja stra<strong>na</strong> bara minimal<strong>na</strong> srazmernost<br />
me|u te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deloto i te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sankcijata. Samo takva sankcija<br />
vo koja e zalo`eno op{testvenoto neodobruvawe i osuda <strong>na</strong> nedozovolenite<br />
postapki e vo sostojba da gi so~uva i potvrdi op{testvenite<br />
vrednosti, povtorno da go vrati op{testvenoto ~uvstvo za dobroto i<br />
zloto, a ottamu i sigurnosta i op{testve<strong>na</strong>ta solidarnost. So drugi<br />
zborovi, pri ostvaruvaweto <strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong>ta pravda koja se zasnova vrz<br />
odmazdata i prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> sila, 1593 mora da se vodi smetka za <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> pravi~nost sfate<strong>na</strong> kako pravda primeneta <strong>na</strong> poedine~en slu~aj.<br />
Principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost i pravednost <strong>na</strong> site pri izrekuvaweto<br />
1593<br />
"Krivi~<strong>na</strong>ta pravda se ra|a vo senka <strong>na</strong> odmazdata, a nejzinoto ostvaruvawe<br />
po~esto odo{to vo drugi slu~ai se vr{i so prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> sila" Cusson,<br />
M. Pravda, JRKKP, Beograd, 1990/4,str. 73.<br />
844
i izvr{uvaweto <strong>na</strong> krivi~nite sankcii, vsu{nost e sostaven od tri<br />
pravila: a) retribucija spored te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deloto (reciprocitet,<br />
ed<strong>na</strong>kvost), b) za ed<strong>na</strong>kvi ili sli~ni storiteli - ed<strong>na</strong>kva ili sli~<strong>na</strong> sankcija<br />
(srazmernost, ekvivalentnost), i v) neizbe`nost <strong>na</strong> retribucijata,<br />
ili poto~no, izbegnivawe <strong>na</strong> privilegiran odnos vo odnos <strong>na</strong> retribucijata.<br />
Od ovie pravila nejprvin proizleguva deka pravi~<strong>na</strong> e<br />
o<strong>na</strong>a sankcija {to vodi smetka za ed<strong>na</strong>kvo delo da se primeni ed<strong>na</strong>kva<br />
represija vtoro, pravi~<strong>na</strong> e o<strong>na</strong>a sankcija so koja poed<strong>na</strong>kvo se postapuva<br />
so ed<strong>na</strong>kvi (sli~ni) storiteli, odnosno osudenici i soodvetno <strong>na</strong><br />
toa, need<strong>na</strong>kvo se postapuva so razli~ni storiteli, odnosno osudenici<br />
i treto, retribucijata e pravi~<strong>na</strong> samo dokolku ne doveduva do priviligirawe<br />
<strong>na</strong> opredelni grupi gra|ani. 1594<br />
Ad. a) Prvoto pravilo - retribucija spored te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> deloto<br />
ima svoj normativen izraz vo ~l. 9 od Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija.<br />
Vo ovaa smisla e i odredbata od ~l. 4 ZIS vo koja se veli: "1)<br />
Pravilata za izvr{uvawe <strong>na</strong> sankciite se primenuvaat nepristrasno.<br />
2) Zabraneta e diskrimi<strong>na</strong>cija vrz osnova <strong>na</strong> rasata, bojata <strong>na</strong> ko`ata,<br />
polot, jazikot, vrata, politi~kite i drugi uveruvawa, <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnoto<br />
ili socijalnoto poteklo, srodstvoto, imot<strong>na</strong>ta i op{testve<strong>na</strong>ta polo`ba<br />
ili nekoj drug status <strong>na</strong> liceto sprema koe se izvr{uva sankcijata.<br />
3) Verskite ~uvstva, li~noto uveruvawe i moralnite normi <strong>na</strong><br />
licata sprema koi se izvr{uvaat sankciite mora da se po~ituvaat." 1595<br />
Ova pravilo trgnuva od komutativ<strong>na</strong>ta pravda. Komutativ<strong>na</strong>ta<br />
pravda vo ovaa sfera z<strong>na</strong>~i deka storitelite <strong>na</strong> krivi~nite dela so poded<strong>na</strong>kva<br />
te`i<strong>na</strong> treba da se kaznuvaat poded<strong>na</strong>kvo. Meriloto spored<br />
koe treba da se meri ed<strong>na</strong>kvosta ili razli~nosta <strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> kriv-<br />
1594<br />
Nasproti retributivizmot, redukcionizmot (teorija <strong>na</strong> zastra{uvawe<br />
i teorija <strong>na</strong> resocijalizacija) e konsekvancio<strong>na</strong>listi~ka teorija koja<br />
opravduvaweto <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> go bara ne vo storenoto delo, ne vo vi<strong>na</strong>ta, tuku vo<br />
nejzinite celi i idni posledici, odnosno vo nejzi<strong>na</strong>ta socijal<strong>na</strong> korisnost.<br />
1595<br />
So <strong>na</strong>vede<strong>na</strong>ta odreba koja za prv pat e vnese<strong>na</strong> vo <strong>na</strong>{eto krivi~no<br />
zakonodavstvo e <strong>na</strong>praven krupen ~ekor kon celosno po~ituvawe <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> pravi~nost. Na toj <strong>na</strong>~in kaj <strong>na</strong>s e normirano bitno pra{awe koe vo zemjite<br />
<strong>na</strong> Zapad<strong>na</strong> Evropa vo zadnive godini be{e posebno aktuelizirano. Toa e<br />
pra{aweto <strong>na</strong> legislativno i prakti~no obezbeduvawe <strong>na</strong> ramnopravnosta <strong>na</strong><br />
gra|anite vo site sferi <strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong>ta pravda. Ovie <strong>na</strong>stojuvawa dovedoa do<br />
toa <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> pravi~nost <strong>na</strong>jprvin da bide pomesteno vo nekolku z<strong>na</strong>~ajni<br />
me|u<strong>na</strong>rodni konvencii (~l. 7 od Univerzal<strong>na</strong>ta deklaracija za pravata <strong>na</strong> ~ovekot,<br />
~l. 14 od Evropaskata konvencija za za{tita <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> ~ovekot i<br />
osnovnite slobodi, ~l. 26 od Me|u<strong>na</strong>rodniot pakt za gra|anskite i politi-<br />
~kite prava i sl.), a so demokratizacijata <strong>na</strong> op{testveniot sistem i vo <strong>na</strong>{eto<br />
zakonodavstvo. Na toj <strong>na</strong>~in sovreme<strong>na</strong>ta penolo{ka <strong>na</strong>uka i praktika se<br />
zbogatija so eden izvonredno va`en, dosega nepravedno zapostavuvan princip<br />
koj ima dlaboka osnova vo ~ovekovata priroda i vo kolektiv<strong>na</strong>ta svest.<br />
845
i~noto delo e op{testve<strong>na</strong>ta opasnost <strong>na</strong> deloto.<br />
Kako {to mo`e da se zabele`i ovoj princip se <strong>na</strong>dovrzuva <strong>na</strong><br />
pravdata ili podobro re~eno <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> zakonitosta 1596 i z<strong>na</strong>~i<br />
negovo <strong>na</strong>tamo{no dopolnuvawe. Imeno legalitetot <strong>na</strong> sankciite sfaten<br />
vo po{iroka smisla ne se sostoi samo vo zakonskata reguliranost<br />
<strong>na</strong> izrekuvaweto i izvr{uvaweto <strong>na</strong> sankciite, tuku i vo ramnomer<strong>na</strong>,<br />
voed<strong>na</strong>~e<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> site sankcii. So drugi zborovi principot <strong>na</strong><br />
pravi~nost sodr`i zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong> razli~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> represijata ne<br />
samo pri izrekuvaweto, tuku i pri izvr{uvaweto <strong>na</strong> krivi~nite sankcii<br />
i ottamu e vo funkcija <strong>na</strong> legalitetot. Zakonitosta <strong>na</strong> izvr{uvaweto<br />
ne z<strong>na</strong>~i samo opredeluvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> izvr{uvaweto <strong>na</strong> sankciite<br />
(formal<strong>na</strong> zakonitost), tuku i ed<strong>na</strong>kvo (sli~no) stradawe <strong>na</strong><br />
ed<strong>na</strong>kvi (sli~ni) slu~ai vo praktikata (materijal<strong>na</strong> zakonitost). Ako<br />
za ed<strong>na</strong>kvi i sli~ni slu~ai, ako za krivi~ni dela od ist ~len i stav <strong>na</strong><br />
krivi~niot zakon, izvr{eni pod isti ili sli~ni okolnosti, za koi od<br />
stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sudovite se izre~eni ist vid <strong>na</strong> sankcii vo pribli`no ed<strong>na</strong>kvi<br />
ramki, vo praktikata <strong>na</strong> izvr{uvaweto ima need<strong>na</strong>kvo tretirawe,<br />
1597 odnosno ako se pravat z<strong>na</strong>~ajni razliki vo pogled <strong>na</strong> primenetata<br />
represija, doa|a do golema need<strong>na</strong>kvost vo postapuvaweto so gra|anite,<br />
do nivno diskriminirawe od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>dle`nite izvr{ni<br />
organi {to sekako ne e pravi~no.<br />
Ad. b) Ottuka se izvlekuva vtoriot element <strong>na</strong> pravi~nosta vo<br />
izrekuvaweto i izvr{uvaweto <strong>na</strong> krivi~nite sankcii. Po odnos <strong>na</strong><br />
praviloto: srazmernost <strong>na</strong> retribucijata (represijata) se zalagaa brojni<br />
misliteli u{te od <strong>na</strong>jranite periodi <strong>na</strong> ~ovekovata istorija, kako<br />
<strong>na</strong> primer, Ciceron, Seneka, Horacie, Hobs i dr. Horacie istaknuval<br />
deka poded<strong>na</strong>kvoto kaznuvawe <strong>na</strong> krivi~nite dela od razli~<strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>,<br />
i razli~ni kaznuvawe <strong>na</strong> poded<strong>na</strong>kvi dela e {tetno i za moralot i za<br />
interesite <strong>na</strong> op{testvoto ("Sensus moresque repug<strong>na</strong>nt atque ipsa utilitas").<br />
"Spored enciklopedistite, kako vrhoven kriterium se javuva<br />
korista za op{testvoto i slobodata <strong>na</strong> gra|anite. Vo vrska so toa se<br />
bara ed<strong>na</strong>kvost voop{to, a osobeno pred zakonot (vo prv red krivi~niot)<br />
i se otvora borba protiv sekakov vid <strong>na</strong> samovolie i tiranija pri<br />
1596<br />
Za pravedno mo`e da se <strong>na</strong>re~e prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nekoj zakon ili pokrenuvawe<br />
<strong>na</strong> toj zakon, no i samiot toj zakon. Onoj prv vid <strong>na</strong> pravda, posebno<br />
pravdata <strong>na</strong> sudijata koj go po~ituva zakonot podobro bi bilo da se <strong>na</strong>re~e zakonitost.<br />
Ovde vo sekoj slu~aj ne stanuva zbor za o<strong>na</strong>a pravednost koja se meri<br />
spored pozitivnoto pravo, tuku za o<strong>na</strong>a spored koja se meri pozitivnoto pravo.<br />
Radbruh, G. op. cit, str. 46.<br />
1597<br />
Na ova mesto <strong>na</strong>merno se apstrahiram od nepravednosta sfate<strong>na</strong> vo<br />
po{iroka krimi<strong>na</strong>lnopoliti~ka smisla do koja doa|a toga{ koga za krivi~noto<br />
delo od ist ~len i stav <strong>na</strong> zakonot, izvr{eni pod pribli`no isti okolnosti,<br />
od razli~ni sudovi kako spored vidot, taka i spored merata se odmeruvaat<br />
z<strong>na</strong>~itelno razli~ni sankcii.<br />
846
{to se proglasuvaat opredeleni neotu|ivi prava <strong>na</strong> sekoja li~nost,<br />
duri i toga{ koga li~nosta e zlostornik. 1598<br />
Ova pravilo trgnuva do distributniv<strong>na</strong>ta pravda. Distributiv<strong>na</strong>ta<br />
pravda vo ovaa sfera z<strong>na</strong>~i deka storitelite <strong>na</strong> krivi~ni dela so<br />
razli~<strong>na</strong> te`i<strong>na</strong> treba da se kaznuvaat vo srazmernost spored niv<strong>na</strong>ta<br />
te`i<strong>na</strong>. Praved<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong> ovde ne e kaz<strong>na</strong>ta koja mu odgovara <strong>na</strong> deloto,<br />
tuku kaznuvawe <strong>na</strong> eden storitel <strong>na</strong> krivi~no delo vo odnos prema drug<br />
storitel vo srazmernost so niv<strong>na</strong>t vi<strong>na</strong>. 1599 So drugi zaborovi, meriloto<br />
spored koe treba da se meri ed<strong>na</strong>kvosta ili razli~nosta <strong>na</strong> te`i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> krivi~noto delo ovde e vi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> storitelot.<br />
Ovoj element ili pravilo iako ne e vgradeno vo ZKP i ZIS dobiva<br />
posebno mesto vo praktikata <strong>na</strong> izrekuvaweto i izvr{uvaweto <strong>na</strong><br />
sankciite. Toa e z<strong>na</strong>~ajno barawe koe zasega mu e ostaveno <strong>na</strong> svesniot<br />
pristap, <strong>na</strong> rasuduvaweto <strong>na</strong> subjektite <strong>na</strong>dle`ni za izrekuvawe i izvr{uvawe<br />
<strong>na</strong> krivi~nite sankcii. Toa me|utoa, ne z<strong>na</strong>~i deka vo toj pogled<br />
treba da ima tolku tolkuvawa kolku {to ima lica {to rabotat <strong>na</strong><br />
ovie problemi. Vo rasvetluvaweto <strong>na</strong> ova pravilo, <strong>na</strong> koe, kolku {to<br />
mi e poz<strong>na</strong>to, barem kaj <strong>na</strong>s ne mu e posveteno potrebnoto vnimanie,<br />
treba da se trgne od voop{tuvawe <strong>na</strong> konkretnoto iskustvo so dosled<strong>na</strong><br />
pomo{ <strong>na</strong> teorijata, a dobienite soz<strong>na</strong>nija treba da se prifatat kako<br />
z<strong>na</strong>~ajni eti~ki pravila koi, ako ni{to drugo, bi mo`ele da bidat voobli~eni<br />
i pomesteni vo nekakvo obi~ajno pravo.<br />
Ad. v) Praviloto <strong>na</strong> neizbe`nost <strong>na</strong> retribucijata (represijata)<br />
osobeno re{itelno go <strong>na</strong>glasuva Bekarija. Toj <strong>na</strong>veduva deka kaj<br />
postoeweto <strong>na</strong> osobeno slaba odgovornost <strong>na</strong> privilegiranite stale`i<br />
i te{kite kazni za prostiot <strong>na</strong>rod se ru{at site poimi <strong>na</strong> pravednosta<br />
i dol`nostite i <strong>na</strong> nivno mesto doa|a <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> posilniot, koe poded<strong>na</strong>kvo<br />
e opasno i za onoj koj go primenuva i za onoj koj od nego strada.<br />
1600 Spored Hobs, posledicite <strong>na</strong> pristrasnosta sprema velikanite<br />
odat po sledniot red: nekaznivosta ra|a bezobrazluk, bezobrazlukot<br />
omraza, a omrazata <strong>na</strong>por da se sobori podjarmuva~kata i bezobraz<strong>na</strong><br />
veli~i<strong>na</strong>, pa makar toa dovelo i do propast <strong>na</strong> dr`avata. 1601 Ova <strong>na</strong>~elo<br />
1598<br />
^ubinski, M. Krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika (Pojam, sadr`aj i odnos prema<br />
<strong>na</strong>uci krivi~nog prava), Izdava~ko i kwi`arsko preduzeÊe Geca Kon, Beograd,<br />
1937. str. 71.<br />
1599<br />
Taka i Radbruh, G. op. cit. str. 208<br />
1600<br />
Beccaria, C. O zlo~inima i kaz<strong>na</strong>ma, Logos, Split, 1984, str. 80.<br />
1601<br />
Hobs, T. op. cit. str. 305. Ottamu, Hobs zboruva za la`nite principi<br />
koi se pojavuvaat poradi nedostig <strong>na</strong> rezonirawe kaj lu|eto ({to }e re~e od<br />
zabluda) i vodat kon <strong>na</strong>ru{uvawe <strong>na</strong> zakonot. Taka, <strong>na</strong> primer, koga zabele`ale<br />
kako sekoga{ i sekade nepravednite dejstvija se odobruvaat blagodarenie<br />
<strong>na</strong> silata i pobedite <strong>na</strong> onie koi gi vr{ele i kako mo}nite ja probivale paja-<br />
`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot dodeka za vinovnici se smetale samo poslabite lu|e i onie<br />
koi vo svoite potfati ne uspeale, lu|eto gi izvlekuvaat principite i osnov-<br />
847
vo su{ti<strong>na</strong> z<strong>na</strong>~i zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong> razli~en tretman vo krivi~noto pravo<br />
{to ne e opravdan: zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong> razli~<strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika vo krivi~noto<br />
gonewe, kvalifikacijata <strong>na</strong> delata i tretmanot za vreme <strong>na</strong><br />
izdr`uvaweto <strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>ta vo zavisnost od socijalnite stavovi, nivoto<br />
<strong>na</strong> obrazovanieto <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnosta, verskata i <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta pripadnost.<br />
Nakratko, <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvost ne z<strong>na</strong>~i samo deka nikoj ne smee da<br />
bide kaznet za delo koe ne e opredeleno vo zakonot (<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> legalitet),<br />
tuku i deka sekoj treba da bide kaznet za delo koe e opredeleno vo<br />
zakonot. 1602 Nepridr`uvaweto kon ova <strong>na</strong>~elo vodi kon samovolie i<br />
arbitrarnost koe ovde ne se sostoi vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> represivnite merki,<br />
tuku vo otsustvo <strong>na</strong> niv<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> toga{ koga za toa ima zakonski<br />
osnovi i koga toa krimi<strong>na</strong>lno politi~ki e opravdano.<br />
Takvata krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politka (politika <strong>na</strong> nekaznuvawe) sprema<br />
mo}nite e nemo}<strong>na</strong>, a sprema slabite nemilosrd<strong>na</strong>: <strong>na</strong> privilegiranite<br />
im se davaat {iroki mo`nosti da se izvle~at od vistinskata, i {to e<br />
osobeno nepravedno, od kakva i da e kaz<strong>na</strong>. Na toj <strong>na</strong>~in se <strong>na</strong>ru{uva<br />
ustavnosta i zakonitosta, 1603 i se gubi sekakva doverba vo krivi~noto<br />
ite za svoeto rezonirawe: deka pravdata e samo prazen zbor, deka <strong>na</strong> ~ovekot<br />
mu pripa|a seto o<strong>na</strong> {to so svojata vrednost i so igra <strong>na</strong> sre}ata mo`e da go<br />
dobie, deka o<strong>na</strong> {to se raboti kaj site <strong>na</strong>rodi ne mo`e da bide nepravedno,<br />
deka primerite od porane{nite periodi se validni argumenti taka da se postapi,<br />
i sl. I koga seto toa se prima kako ispravno, toga{ nitu eden akt po<br />
sebe ne mo`e da bide krivi~no delo, tuku stanuva takvo spored toa dali imal<br />
ili nemal uspeh onoj koj go izvr{il. I ed<strong>na</strong> ista okolnost mo`e da pretstavuva<br />
doblest ili porok, {to zavisi samo od sre}ata, taka {to o<strong>na</strong> {to Mario go<br />
<strong>na</strong>pravi izvr{itel <strong>na</strong> krivi~no delo, Sula }e go <strong>na</strong>pravi zaslu`en, a pod vlasta<br />
<strong>na</strong> istite zakoni, isto taka, Cezar }e go poka`e kako izvr{itel <strong>na</strong> krivi-<br />
~no delo, a toa ve}e go <strong>na</strong>ru{uva mirot vo dr`avata. Hobs, T. op. cit. str. 259-<br />
260. Vakvata opredelba ima osnova vo poz<strong>na</strong>tata maksima <strong>na</strong> Juve<strong>na</strong>l: Ille<br />
crucem sceleris pretium tulit, hic diedema- Onoj po zlostorot dospeal <strong>na</strong> krst,<br />
onoj dobil kru<strong>na</strong>.<br />
1602<br />
"Ne e vo soglasnost so ova <strong>na</strong>~elo tn. selektiv<strong>na</strong> politika <strong>na</strong> krivi~noto<br />
gonewe, odnosno izostanuvawe <strong>na</strong> krivi~no gonewe vo slu~ai koga za<br />
toa postojat i zakonski uslovi i op{testven interes" Lazarevi}, Lj. Jugoslovenska<br />
krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika i nje<strong>na</strong> <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> zasnovanost, JRKKP, Beograd, 1988/1, str. 17.<br />
1603<br />
Bi trebalo ed<strong>na</strong>{ da se sfati deka sistemot <strong>na</strong> ustavnosta i zakonitosta<br />
vo prav<strong>na</strong>ta dr`ava ne e seriozno zagrozen so poedine~nite krivi~ni<br />
dela, stopanski prestapi i prekr{oci <strong>na</strong> gra|anite ili pravnite lica, tuku<br />
so zloupotrebite <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta mo} i vlasta od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> onie koi se nivni<br />
nositeli, so zloupotrebite koi <strong>na</strong>j~esto se pojavuvaat vo oblik <strong>na</strong> kr{ewe<br />
<strong>na</strong> zakonite i drugite pravni propisi iako toa se slu~uva vo ramkite <strong>na</strong><br />
formal<strong>na</strong>ta zakonitost. Koga <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in se poglede vrz problemot <strong>na</strong> zakonitosta<br />
vo <strong>na</strong>{eto op{etstvo toga{ ved<strong>na</strong>{ se gleda deka sostojbata vo toj<br />
pogled nikoga{ nema da se popravi sama od sebe, za{to e jasno deka nositeli-<br />
848
pravosudstvo. A poz<strong>na</strong>to e deka "krivi~noto pravo, i koga e <strong>na</strong>jdobro,<br />
sepak e samo nu`no zlo, a koga e lo{o, toa e nepodnoslivo zlo." 1604 Ili<br />
kako {to veli Lazaevi}, stanuva zbor za takvi pojavi koi ja <strong>na</strong>grizuvaat<br />
zakonitosta <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta politika, sozdavaat ~uvstvo <strong>na</strong> need<strong>na</strong>kvost<br />
<strong>na</strong> gra|anite pred zakonot, vo golema mera ja slabeat funkcijata<br />
<strong>na</strong> general<strong>na</strong>ta prevencija, osobeno vo onoj del so koj se ostvaruva<br />
socijalnoeti~kata funkcija <strong>na</strong> krivi~noto pravo. 1605<br />
Ottamu proizleguva pod ovoj princip da se podrazbira ne samo<br />
postoeweto <strong>na</strong> ustavnost i zakonitost, tuku i podveduvawe <strong>na</strong> site<br />
organi <strong>na</strong> vlasta i poedincite pod ustavot i zakonite, odnosno pot~inetost<br />
<strong>na</strong> pravniot poredok. Toa z<strong>na</strong>~i vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, barawe<br />
koe mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> samovolieto i gi pravi odgovorni i kaznivi<br />
postapkite <strong>na</strong>dvor od <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> site, pa i <strong>na</strong> nositelite <strong>na</strong> vlasta.<br />
Vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo ovaa smisla pretstavuva sprotivnost <strong>na</strong> apsolutizmot<br />
i arbitrarnosta. Vo ova smisla, e mo{en opasen krimi<strong>na</strong>litetot<br />
vo samoto pravosudstvo, kaj nekoi nositeli <strong>na</strong> negovite vitalni<br />
funkcii i vo vr{eweto <strong>na</strong> tie funkcii, krimi<strong>na</strong>lnite zloupotrebi od<br />
nekoi sudii, javni obvinitelstva, organite <strong>na</strong> v<strong>na</strong>tre{ni raboti, organite<br />
za izvr{uvawe <strong>na</strong> krivi~nite sankcii, korupcijata vo nivnite<br />
redovi: {to }e re~e krimi<strong>na</strong>litet vo site su{testveni segmenti <strong>na</strong><br />
krivi~noto pravosudtsvo koj ja <strong>na</strong>ru{uva i podriva doverbata <strong>na</strong> javnosta<br />
vo ovie organi koi <strong>na</strong>protiv treba da u`ivaat doverba kaj <strong>na</strong>rodot<br />
i koi sekoga{ treba da bidat primer za ~esno odnesuvawe. Ne pomalku<br />
zloben sekako e i krimi<strong>na</strong>litetot vrz organite koj se sostoi vo<br />
grubi pritisoci od <strong>na</strong>dvor od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> visoki nositeli <strong>na</strong> vlasta.<br />
Toga{, prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonite ~esto zavisi od dobrata volja <strong>na</strong> politi~kite<br />
forumi, od svesnoto odewe kon izigruvawe <strong>na</strong> zakonite, pri<br />
{to izostanuva sekakva politi~ka i prav<strong>na</strong> odgovornost <strong>na</strong> onie koi go<br />
kr{at zakonot i koi ne go primenuvaat. 1606<br />
te <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta mo} i vlasta nema da se odnesuvaat vo soglasnost so ustavot<br />
i pravniot poredok voop{to vo slu~aite koga toa e vo sprotivnost so nivnite<br />
grupni i li~ni interesi. Napredok vo toj pogled }e mo`e da se postigne<br />
samo ako nositelite <strong>na</strong> op{testveata mo} i vlasta se prisileni da se odnesuvaat<br />
vo soglasnost so ustavot i zakonite, za{to vo sprotiven slu~aj }e gi dosegne<br />
politi~ka i materijal<strong>na</strong> i <strong>na</strong> krajot duri i krivi~<strong>na</strong> odgovornost. Pa<br />
duri i toa te{ko }e mo`e da se postigne, za{to nositelite <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta<br />
mo} i vlasta ne se spremni samite sebesi ili ramnite <strong>na</strong> sebe da gi povikuvaat<br />
<strong>na</strong> odgovornost poradi kr{eweto <strong>na</strong> zakonitosta." Bavcon, Lj.Problemi i dileme<br />
<strong>na</strong>{e krimi<strong>na</strong>lne politike u doba ekonomske i socijalne krize, JRKKP, Beograd,<br />
1984/3-4, str. 288.<br />
1604<br />
Ba~i}, F.Op}i pogled <strong>na</strong> srednovjekovno krivi~no pravo (XI-XIV vjek),<br />
Zbornik pravnog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 1988/5, str. 700.<br />
1605<br />
Vidi: Lazarevi}, Lj. Jugoslovenska politika uoblasti represije, str. 40.<br />
1606<br />
Ottamu, u{te Bentam insistira{e <strong>na</strong> idejata site vraboteni vo<br />
849
Z<strong>na</strong>~eweto <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> pravi~nost mo`e da se sogleda <strong>na</strong><br />
tri posebni ramni{ta: a) <strong>na</strong> planot <strong>na</strong> garatiraweto <strong>na</strong> sigurnosta <strong>na</strong><br />
slobodite i pravata <strong>na</strong> gra|anite vrz koi se izvr{uva krivi~<strong>na</strong> sankcija<br />
(u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> principot <strong>na</strong> zakonitost), b) <strong>na</strong> planot <strong>na</strong> spre-<br />
~uvaweto <strong>na</strong> pretera<strong>na</strong>ta strogost vo nivnoto izvr{uvawe (u<strong>na</strong>praduvawe<br />
<strong>na</strong> principot <strong>na</strong> legitimitetot) i v) <strong>na</strong> planot <strong>na</strong> po~ituvaweto<br />
<strong>na</strong> ~ovekovite li~ni vrdnosti i uveruvawa (u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> principot<br />
<strong>na</strong> humanost). Ottamu se <strong>na</strong>metnuva logi~en zaklu~ok deka se raboti<br />
za princip za koj slobodno mo`e da se ka`e deka pretstavuva glav<strong>na</strong><br />
alka so koja se dovedeni vo zaem<strong>na</strong> soglasnost osta<strong>na</strong>tite principi <strong>na</strong><br />
izvr{uvaweto <strong>na</strong> krivi~nite sankcii. O<strong>na</strong> {to me|utoa, mo`e ved<strong>na</strong>{<br />
da se zabele`i e deka od ovoj usoglasen mehanizam <strong>na</strong> zaemno povrzani<br />
<strong>na</strong>~ela vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> celite <strong>na</strong> sankciite <strong>na</strong>vidum nedostasuva<br />
principot <strong>na</strong> individualizacijata. Privid<strong>na</strong>ta pritivre~nost <strong>na</strong> individualizacijata<br />
so baraweto <strong>na</strong> pravednosta mo`e da se sogleda ottamu<br />
{to i ovoj princip mo`e lesno da se pomesti vo pravednosta dokolku<br />
se razgleduva od aspekt <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong> pravda. Na toj <strong>na</strong>~in principot<br />
<strong>na</strong> individualizacijata dobiva z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> vrednos<strong>na</strong> kategorija<br />
so koja mo`e da se impregnira sekoj od osnovnite principi <strong>na</strong> sankciite<br />
i slu`i kako dobra za{tita od nivnoto raspa|awe, do koe<br />
mo`e da dovedat ekstremnite stavovi <strong>na</strong> strogite retributivnisti ili<br />
stereotipnite barawa <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta javnost, koga slu~ajno ili <strong>na</strong>merno<br />
se poneseni od mnogu sil<strong>na</strong>ta `elba za odmazda.<br />
8. Sumarno ka`ano, zada~a <strong>na</strong> pravi~nosta e pri prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
op{tite zakoni da gi zema predvid posebnite slu~ai. Vsu{nost, pravi~nosta<br />
e samo korekcija <strong>na</strong> pozitivnoto pravo i kako takva stoi vo<br />
slu`ba kako ne{to {to se "dodeluva" vo konkretniot slu~aj. 1607 Pravdata,<br />
pak, e konkretizacija <strong>na</strong> op{tite <strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> pravdata koga se<br />
odnesuvaat <strong>na</strong> konkreten slu~aj. So drugi zborovi, pravi~nosta i pravednosta,<br />
ne se razli~ni vrednosti, tuku razli~ni pati{ta da se dojde<br />
do edinstve<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> vrednost. Pravdata (~itaj pravednosta, m.z.), kako<br />
{to veli Radbruh, <strong>na</strong> poedine~niot slu~aj gleda od gledi{te <strong>na</strong> op{-<br />
tata norma, pravi~nosta vo poedine~niot slu~aj go bara negoviot sopstven<br />
zakon, koj, me|utoa, isto taka, mora da bide mo`no da se izdigne<br />
<strong>na</strong> stepen <strong>na</strong> op{t zakon - za{to pravi~nosta kako i pravdata <strong>na</strong> krajot<br />
<strong>na</strong> krai{tata ima voop{tuva~ki karakter. Pravednosta e pravda vo<br />
poedine~en slu~aj. Pravi~nosta kako pravda vo poedine~en slu~aj ima<br />
funkcija <strong>na</strong> iz<strong>na</strong>o|awe konkretni re{enija {to }e bidat <strong>na</strong>jblisku do<br />
idejata <strong>na</strong> pravdata: ed<strong>na</strong>kov tretman <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvi odnosno sli~ni slu~ai<br />
sli~no da se tretiraat. Taa e korektiv <strong>na</strong> zakonskata pravda ili konkorganite<br />
<strong>na</strong> vlasta za svojata rabota da primaat dovol<strong>na</strong> <strong>na</strong>grada, za{to vo<br />
sprotivno samata vlada go otvora patot za korupcija, zatajuvawa i voop{to za<br />
raznovidni zloupotrebi.<br />
1607<br />
Tadi}, Lj. op. cit, str. 37-38.<br />
850
etizacija <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> pravdata vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> zakonot. 1608 Ili poi<strong>na</strong>ku,<br />
baraweto za pravdeden zakon, va`i za zakonodavecot, za sudot<br />
pak va`i baraweto za praved<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot.<br />
VIII. IMA LI PRAVDA?<br />
Napred vidovme deka pravdata e samo ime za poi<strong>na</strong>kov vid bog.<br />
Ako e taka, a taka e! toga{ e normalno {to obi~niot ~ovek ne slu~ajno<br />
si go postavuva pra{aweto - Dali veruva{ vo toa deka postoi pravda?<br />
Pritoa, ne e seedno vo koj bog se veruva: vo onoj gore ili vo pravdata.<br />
Pa taka, tie koi go preferiraat Isus, poa|aat od izrekata deka vo nekoi<br />
raboti samo gospod mo`e da ti pomogne (demek gospod mo`e da go<br />
<strong>na</strong>pravi toa {to ne mo`e nikoj drug), i zatoa postapuvaat kako {to<br />
saka toj, a ne po pravda (kako {to sakaat drugite). Tie. pak, koi cvrstvo<br />
veruvaat vo pravdata, vo nejzinoto postoewe, koi ja potvrduvaat<br />
nejzi<strong>na</strong>ta bezuslov<strong>na</strong> egzistencija i sila, obi~no se i tvorci <strong>na</strong> apodikti~ni<br />
tvrdewa koi pretendiraat da sta<strong>na</strong>t maksimi so univerzalo<br />
z<strong>na</strong>~ewe. Me|u niv obi~no se istaknuva sled<strong>na</strong>va: Pravdata e spora no<br />
dosti`<strong>na</strong>, ili {to e isto, od pravdata nema begawe, pravdata sekogo go<br />
stignuva, pravdata nikomu ne mu prostuva, pravdata sekoga{ ozleguva<br />
<strong>na</strong> videli<strong>na</strong>, pravdata sekoga{ pobeduva.<br />
To~ni li se ovie izre}i? Ima li pravda? Ne z<strong>na</strong>eme i nema nikoga{<br />
so sigurnost da doz<strong>na</strong>eme! za{to, kako {to pove}apati vidovme,<br />
pravdata e ideal - nedosti`<strong>na</strong> cel, duri koga e bo`ja rabota. Me|utoa,<br />
barem vo edno sme sigurni, a toa e deka nema bo`ja pravda, tuku samo<br />
bo`em<strong>na</strong> pravda. Pravdata samo vo filmovite sekoga{ pobeduva. Pritoa,<br />
ako e to~no tvrdewata deka pravdata nikoga{ ne mo`e da bide vo<br />
celost zadovole<strong>na</strong> i deka spored nejzi<strong>na</strong>ta priroda toa ne ni vozmo`no<br />
(stapuvaweto vo carstvoto <strong>na</strong> pravdata avtomatski z<strong>na</strong>~i i nejzino<br />
eliminirawe kako nepotreben poim, za{to vo takov slu~aj pove}e ne<br />
postoi nezi<strong>na</strong>ta sprotivnost nepravdata), toga{ e razbirlivo postoeweto<br />
<strong>na</strong> brojnite nevernici (skeptici) vo idejata <strong>na</strong> pravdata. Me|u<br />
niv ima takvi koi vr{at stroga evaluacija <strong>na</strong> nejzinite pojaveni oblici<br />
i ottamu neprestano upatuvaat kritiki za nejzino podobruvawe. Vo<br />
ovaa grupa mo`e da se pomestat site koi so pravo uka`uvaat deka treba<br />
da se iz<strong>na</strong>jdat vistinskite, no ne i kone~ni odgovori za seto o<strong>na</strong> {to vo<br />
realnosta se pojavuva kako dilema dali e pravedno ili nepravedno. I<br />
<strong>na</strong>visti<strong>na</strong> go z<strong>na</strong>eme li denes vistinskiot odgovor barem za nekoi od<br />
slednive dilemi:<br />
- Dali e pravedno <strong>na</strong>jte{kite raboti da se <strong>na</strong>jmalku plateni.<br />
- Dali e pravedno da se zabrani abortusot.<br />
- Dali e pravedno da ne im se dozvoli brak i posvojuvawe deca<br />
<strong>na</strong> homoseksualcite.<br />
1608<br />
Radbruh, G. op. cit. str. 48.<br />
851
- Dali e pravedno mentalno retardiranite deca da sledat <strong>na</strong>stava<br />
vo isti oddelenija zaedno so normalnite deca.<br />
- Dali e praved<strong>na</strong> euta<strong>na</strong>zijata, odnosno dali vo nekoi situacii<br />
ne e mnogu pohumanno i mnogu popravedno nekomu da mu se pomogne da<br />
mu zgasne `ivotot, a ne da mu se prodol`i. Ili, dali postoi pravo <strong>na</strong><br />
smrt.<br />
- Dali e pravedno da se po~ituva nepraveden zakon. 1609<br />
- Dali e pravedno predviduvaweto kaznivost za <strong>na</strong>mera kaj odredeni<br />
krivi~ni dela.<br />
- Dali e pravedno <strong>na</strong> doma{nite mileni~iwa i <strong>na</strong> stokata da im<br />
se davat imiwa isti kako onie <strong>na</strong> svoite "prijateli."<br />
1609<br />
Da se pra{a dali e pravda da se po~ituva nepreveden zakon e isto<br />
kako da se pra{a - Dali e pravedno da se vr{i nepravda, ili, dali e normalno<br />
da se bide nenormalen. Nema ni{to pokontradiktorno odo{to da se pomisli,<br />
a kamoli da se tvrdi deka e pravedno da se po~ituva nepravednoto - da se po~ituva<br />
nepravedniot zakon. Za toa nesomneno e svesen sekoj razumen ~ovek. Toga{<br />
koja e celta <strong>na</strong> <strong>na</strong>j~estoto barawe vo prav<strong>na</strong>ta literatura spored koe<br />
mora da se po~ituva sekoj zakon, pa duri i onoj <strong>na</strong>jlo{iot <strong>na</strong>jnepravedniot zakon.<br />
Naj~estoto i edinstvenoto objasnuvawe e - nepravedniot ili lo{iot zakon<br />
mora da se po~ituva za da ne se kr{i pravedniot ili dobriot zakon. Z<strong>na</strong>-<br />
~i, idejata e pokraj suvoto da ne izgori i surovoto. Demek, pravdata se zapostavuva<br />
vo korist <strong>na</strong> za~uvuvaweto <strong>na</strong> nekoja povisoka ideja - koja ovde e detektira<strong>na</strong><br />
kako za~uvuvawe <strong>na</strong> avtoritetot <strong>na</strong> lo{iot zakon, ili pokonkretno i<br />
podobro ka`ano, <strong>na</strong> avtoritetot <strong>na</strong> onie koi stojat zad donesuvaweto <strong>na</strong> toj<br />
zakon: zakonodavecot. So drugi zborovi toa nekako bi mu do{lo <strong>na</strong> slednovo:<br />
treba da se insistira i dobro e da postoi i da se po~ituva praveden zakon,<br />
me|utoa, koga nepostoi praveden zakon, ed<strong>na</strong>kvo treba da se po~ituva nepravedniot<br />
kako i pravedniot zakon, za{to - zakonot e zakon. Po ova, <strong>na</strong>m ved<strong>na</strong>{<br />
ni se postavuva pra{aweto: Zo{to treba da se po~ituva pomalata vrednost<br />
(zakonot) od pogolemata vrednost (pravdata). Ima li logika vo ovie tvrdewa.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to i bez posebno objasnuvawe, sekomu mu e jasno deka takva<br />
logiga nema se baraat spasonosni izlezi vo sferata <strong>na</strong> ~udata. Zatoa nekomu<br />
mu se potrebni tvrdewata od tipot <strong>na</strong> onie: gospod e dobar iako pravi lo{i<br />
dela. Koga gospod pravi dobri dela odgovorot e - toj e beskrajniot i semo}en<br />
~udotvorec, koga pak pravi lo{i dela (toj gi {iri site zla me|u lu|eto)<br />
odgovorot e - ~udni se pati{tata gospodovi. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> se ~udni. Mo`ebi<br />
zatoa nikoga{ ne uspeavme da sfatime zo{to <strong>na</strong> gospod mu be{e mil razvratniot<br />
David, a ne, <strong>na</strong> primer, i ~esniot i skromen Jov, nitu zo{to gi kaznuva<br />
potomcite <strong>na</strong> iskol~enite lu|e do ~etvrto koleno, <strong>na</strong>mesto da gi kazni samite<br />
tie neranimajkovci. Od istite pri~ini nikoga{ ne uspeav da gi sfatam kvaziargumentite<br />
<strong>na</strong> Sokrat {to mu gi iznese <strong>na</strong> Kriton za po~ituvaweto <strong>na</strong> zakonot,<br />
nitu onie <strong>na</strong> site akademici i sudii koi se povikuvaat <strong>na</strong> maksimata<br />
zakonot e zakon.<br />
852
- Dali e pravedno uli~noto osvetluvawe da se <strong>na</strong>pla}a spored<br />
instalirano brojilo ili spored brojot <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> edno domakinstvo.<br />
- Dali e pravedno davawe krv za pari.<br />
- Dali e pravedno da nema smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>.<br />
- Dali e pravedno da se dopu{ta nekoj da se izvlekuva od dol`nosta<br />
da i slu`i <strong>na</strong> odobara<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> tatkovi<strong>na</strong>ta so tn. prigovor <strong>na</strong><br />
sovesta.<br />
- Dali e pravednen institutot - pli bargening.<br />
- Dali e pravda zaemaweto pravda vo svoi race.<br />
- Dali e pravda pri brodolom, kako onoj <strong>na</strong> "Titanik" tie {to<br />
uplatile karta za prva klasa da ja taa imaat privilegijata prvi da se<br />
smetat vo ~amcite za spasuavwe.<br />
- Dali e pravda iako sum ed<strong>na</strong>kvo inteligenten i sposoben pa<br />
duri i posebno <strong>na</strong>deren vo odnos <strong>na</strong> drugite da ne mo`am da se zapi{am<br />
<strong>na</strong> fakultet, za{to mojot tatko nema pari da ja plati {kolari<strong>na</strong>ta.<br />
- Dali e pravedno nekoj da u~estvuva <strong>na</strong> <strong>na</strong>u~en sobir bez <strong>na</strong>u~en<br />
trud koj se odr`uva vo stranstvo samo zatoa {to dosega ne bil vo taa<br />
zemja pred drug koj e kompetenten za toj sobir, no ve}e ed<strong>na</strong>{ bil <strong>na</strong><br />
dr`aven tro{ok vo taa zemja.<br />
- Dali e pravedno da bidam kaznet i da mi bide odzeme<strong>na</strong> voza-<br />
~kata dozvola ako pomi<strong>na</strong>m <strong>na</strong> `olto svetlo, a nekoj funkcioner da ne<br />
bide povikan nitu <strong>na</strong> krivi~<strong>na</strong> odgovornost i koga }e pregazi dete.<br />
- Dali e pravda nekoj da pobedi <strong>na</strong> <strong>na</strong>tprevar za <strong>na</strong>jdobra pes<strong>na</strong>,<br />
so <strong>na</strong>jlo{a izvedba.<br />
- Dali e pravda, iako ste <strong>na</strong>jdobar fudbaler, da bidete isklu~en<br />
od sostavot <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta reprezentacija, samo za{to {to ne ste sin <strong>na</strong><br />
nekoj vlijatelen ~ovek.<br />
- Dali e pravda da se po~ine kako mlad i ~esen vernik, a nekoj da<br />
puka od zdravje iako e star vampir i nevernik od 90 godini.<br />
- Dali e pravda osum<strong>na</strong>eset godi{niot sin <strong>na</strong> va{iot kom{ija,<br />
so kogo ste izras<strong>na</strong>le pod ed<strong>na</strong>kvi uslovi, ste zavr{ile isti {koli i<br />
zaedno ste se vrabotile <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvo rabotno mesto, da vozi <strong>na</strong>jnov tip<br />
<strong>na</strong> "Por{e," a va{iot isto tolku vozrasen sin da ne mo`e da vozi nitu<br />
velosiped.<br />
- Dali e pravda toa dali }e imam ili nemam nekakvi ustavni<br />
prava da ne zavisi od toa {to sum ~ovek, tuku dr`avjanin <strong>na</strong> oddel<strong>na</strong><br />
zemja ili ~len <strong>na</strong> nekakva politi~ka, religioz<strong>na</strong> ili druga grupa<br />
- Dali e pravda nekoj da dobie vrabotuvawe zatoa {to lepel<br />
plakati pri izbor<strong>na</strong>ta kampawa <strong>na</strong> pobedni~kata partija.<br />
- Dali e pravda koga korumpirani politi~ari gi menuvaat zakonite<br />
samo ako toa e vo niv<strong>na</strong> sopsve<strong>na</strong> korist.<br />
- Dali e pravda koga pretsedatel <strong>na</strong> dr`ava im podaruva sloboda<br />
<strong>na</strong> golemi krimi<strong>na</strong>lci samo zatoa {to se od redovite <strong>na</strong> negovaat<br />
partija.<br />
853
- Dali e pravedno ukinuvaweto <strong>na</strong> partija koja se zalaga za smaluvawe<br />
<strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> gra|anite ili pu{tawe <strong>na</strong> istata da pobedi <strong>na</strong><br />
izbori od koi taa <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e ukine brojni slobodi i prava <strong>na</strong> gra-<br />
|anite.<br />
- Dali e pravedno da se ograbi apteka za da se ukrade skap lek so<br />
koj }e se spasi bolnoto dete ili sopruga.<br />
So ogled <strong>na</strong> toa {to iscrpen odgovorot <strong>na</strong> sekoe od ovie pra-<br />
{awa bara prostor kolku {to e potreben za edan nova, poseb<strong>na</strong> kniga,<br />
smetam deka ovde e bitno: veruavle ili ne, da zaklu~am deka pravdata<br />
mora da ja povrzeme so umot. Za pravdata ne e tolku va`no dali ja ima<br />
ili nema, kolku {to e bitno, kako {to site razumno sakaat da ja ima,<br />
da sakaat razumno i da ja procenuvaat. Nie ubavoto (<strong>na</strong> primer, ubavata<br />
muzika, m.z.) go zamisluvame pred se kako pretstava <strong>na</strong> ~uvstvata, a ne<br />
kako pretstava <strong>na</strong> razumot. 1610 So ogled <strong>na</strong> toa {to se raboti za procen-<br />
1610<br />
Vo ovaa smisla Didro veli: "Koga velam se {to vo sebe sodr`i ne-<br />
{to {to vo moeto poimawe mo`e da predizvika pretstava <strong>na</strong> odnos, ili se<br />
{to ja predizvikuva taa pretstava, toa z<strong>na</strong>~i deka treba dobro da se razlikuvaat<br />
oblicite koi gi imaat predmetite od poimot koj za niv jas go imam. Moeto<br />
poimawe <strong>na</strong> stvarite ne im dodava ni{to i ni{to ne im odzema. Mislel<br />
ili ne mislel jas <strong>na</strong> fasadata <strong>na</strong> Luvr, site delovi koi ja so~inuvaat go imaat<br />
toj i toj oblik, i taka i taka se me|usebno rasporedeni, bilo da postojat lu|eto<br />
bilo da ne postojat taa bi bila ed<strong>na</strong>kvo ubava, no samo za nekoi su{testva<br />
koi bi mo`ele da postojat sozdadeni od telo i du{a kako i nie. Za{to za<br />
drugi su{testva taa fasada bi mo`ela da bide nitu ubava nitu grda, ili duri<br />
da bide grda. Od toa proizleguva deka iako ne postoi nekoe apsolutno ubavo,<br />
vo odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>s postojat dva vida ubavo, edno stvarno ubavo i edno zabele`ano<br />
ubavo. Koga velam se {to vo <strong>na</strong>s budi pretstava <strong>na</strong> odnos, so toa ne mislam<br />
deka treba da go procenime vidot <strong>na</strong> odnosite koi vladeat vo edno bitie za da<br />
go <strong>na</strong>re~eme ubavo. So toa ne baram toj {to }e vidi nekoe arhitektonsko delo<br />
deka mora da bide vo sostojba da go vidi o<strong>na</strong> {to ni samiot arhitekt ne mo`e<br />
da go z<strong>na</strong>e - deka ovoj del sprema onoj del e kako ovoj broj sprema onoj broj, ili<br />
nekoj koj slu{a nekoj koncert ponekoga{ deka treba da z<strong>na</strong>e pove}e odkolku<br />
muzi~arot, deka toj i toj ton, sprema toj i toj ton e vo odnos od dva sprema<br />
~etiri, ili od ~etiri sprema pet. Dovolno e toj da zabele`uva ili ~uvstvuva<br />
deka delovite <strong>na</strong> taa arhitektura i tonovite <strong>na</strong> toa muzi~ko delo imaat odnosi,<br />
bilo me|u sebe, bilo so drugi predmeti. Neopredlenosta <strong>na</strong> tie odnosi,<br />
lesnotijata so koja gi ~uvstvuvame i zadovolstvoto koje go sledi niv<strong>na</strong>ta percepcija<br />
<strong>na</strong>pravile nie ubavoto da go zamisluvame pred se kako stvar <strong>na</strong> ~uvstvata,<br />
odkolku kako stvar <strong>na</strong> razumot. Sekoga{ koga eden princip ni e poz<strong>na</strong>t<br />
od <strong>na</strong>jranoto detstvo, pa od <strong>na</strong>vika brzo i lesno go primenuvame <strong>na</strong> predmetite<br />
<strong>na</strong>dvor od <strong>na</strong>s, nie, smeam da tvrdam, }e veruvame deka vo tie predmeti sudime<br />
spored ~uvstvata: me|utoa svojata zabluda }e mora da ja priz<strong>na</strong>eme sekojpat<br />
koga slo`enosta <strong>na</strong> odnosite i novi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> predmetot ja onevozmo`uvaat<br />
neposred<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> principot. Toga{ ~uvstvoto <strong>na</strong> zadovolstvo }e pri-<br />
854
ka <strong>na</strong> odnosi, 1611 smetam deka toa {to Didro go veli za ubavoto mo`e<br />
ed<strong>na</strong>kvo da se primeni i <strong>na</strong> pravednoto. So drugi zborovi za toa dali<br />
ne{to e pravedno ili nepravedno nie retko smeeme da sudime spored<br />
~uvstvata, odnosno sekoga{ koga slo`enosta <strong>na</strong> odnosite i novi<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
predmetot go <strong>na</strong>lo`uvaat toa, za vistinskata proce<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravdata vo<br />
celost treba da se anga`ira razumot. Ova mo`ebi i ne e tolku bitno<br />
pri utvrduvaweto <strong>na</strong> distinkcijata me|u pravednoto i nepravednoto,<br />
kolku e {to e z<strong>na</strong>~ajno za razlikuvaweto <strong>na</strong> vistinskata pravda od privid<strong>na</strong>ta<br />
pravda. Ova ottamu {to, mnogupati e doka`ano deka privid<strong>na</strong>ta<br />
pravda (la`<strong>na</strong> ramnote`ata me|u <strong>na</strong>nesenoto i vozvratenoto, me|u<br />
zemenoto i dadenoto) <strong>na</strong>j~esto e ponepodnosliva i od samata nepravda.<br />
~eka dodeka <strong>na</strong>jprvo razumot dadeniot predmet ne go proglasi za ubav." Didro,<br />
D. O poreklu i prirodi lepoga, Rad, Beograd, 1962. str. 27-28.<br />
1611<br />
Stanuva zbor za odnosi <strong>na</strong> usoglasenost, edinstvo (odnos <strong>na</strong> site delovi<br />
kon ed<strong>na</strong> edinstve<strong>na</strong> cel), ed<strong>na</strong>kvost, simetrija, ramnote`a, proporcija,<br />
pravilnost (sli~<strong>na</strong> me|useb<strong>na</strong> polo`ba me|u delovite), red, skladnost, srazmernost,<br />
ekvivalentnost i sl. Pritoa, toa {to ni go zadovoluva umot go <strong>na</strong>rekuvame<br />
ubavo i obratno (ubavo e o<strong>na</strong> {to ni se dopa|a - grdo o<strong>na</strong> {to ne ni se<br />
dopa|a), toa {to ni go zadovoluva i umot i teloto go <strong>na</strong>rekuvame dobro ili<br />
pravedno, i obratno (dobro i pravedno e o<strong>na</strong> {to ni koristi - zlo i nepravedno<br />
o<strong>na</strong> {to ni {teti). Ili, poi<strong>na</strong>ku: ubavo, dobro, pravedno e se {to e sposobno<br />
vo <strong>na</strong>s (vo <strong>na</strong>{iot um i/ili telo) da predizvika zadovolstvo (prijatnost),<br />
grdo, zlo, nepravedno e se {to e sposobno vo <strong>na</strong>s (vo <strong>na</strong>{iot um i/ili telo) da<br />
predizvika bolka (nepijatnost). Ottamu da se ka`e deka ne{to e ubavo, dobro,<br />
pravedno z<strong>na</strong>~i da se ka`e - ova mi pri~inuva zadovolstvo - jas ova go opravduvam.<br />
855
856
TRETDEL<br />
VLADEEWE NA PRAVOTO<br />
857
858
Navedeniot istoriski prikaz za razvojot <strong>na</strong> prirodnoprav<strong>na</strong>ta<br />
misla be{e z<strong>na</strong>~aen da se sogleda deka poimot <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
kako ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite pred zakonot i ograni~uvawe <strong>na</strong> vlasta<br />
so pomo{ <strong>na</strong> zakonite (pravno ograni~e<strong>na</strong> vlast, vlast pot~ineta<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - government under law) se zanova vrz prirodnoto pravo, za razlika<br />
od poimot prav<strong>na</strong> dr`ava koj se zasnova vrz teorijata <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo. 1612 "Ottuka, prviot poim <strong>na</strong>glaskata ja stava vrz prirodata<br />
<strong>na</strong> ne{tata, odnosno vrz sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ustavot i zakonite, a vtoriot<br />
vrz racio<strong>na</strong>lnite funkcii <strong>na</strong> pravniot poredok i formalnite belezi<br />
<strong>na</strong> ustavot i zakonite. Kako posledica <strong>na</strong> toa, vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
potesno korelira so liberal<strong>na</strong>ta demokratija i ~ovekovite slobodi<br />
i prava kako neprikosnove<strong>na</strong> sfera, a pomalku so funkciite <strong>na</strong><br />
vlasta i formal<strong>na</strong>ta zakonitost. I obratno, prav<strong>na</strong>ta dr`ava potesno<br />
korespondira so statusot i funkciite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast i <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> formal<strong>na</strong> zakonitost, a pomalku so kvalitetot <strong>na</strong> zakonite i slobodite<br />
i pravata <strong>na</strong> gra|anite." 1613 Ottamu, odnosot <strong>na</strong> prirodnoto pravo<br />
i pravdata vo osnova mo`at da se pretstavat preku slediov {ematski<br />
prikaz:<br />
Varijanti <strong>na</strong> dualizmot pozitivno pravo - prirodno pravo<br />
kako osnova za kritika <strong>na</strong> postoe~koto pravo i poedine~nite propisi,<br />
vo svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> soodvetni pravni vrednosti, i pred sî, pravdata<br />
1612<br />
"Poimot <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava upatuva <strong>na</strong> neophodnosta od podelba<br />
<strong>na</strong> vlasta, <strong>na</strong> podveduvawe <strong>na</strong> uprav<strong>na</strong>ta vlast pod pravniot poredok i obezbeduvawe<br />
so site pravni sredstva, posebno preku sudskata kontrola, <strong>na</strong> zakonitost<br />
vo rabotata <strong>na</strong> upravata. Vo po{iroko z<strong>na</strong>~ewe, prav<strong>na</strong>ta dr`ava e samo<br />
drug <strong>na</strong>ziv za o<strong>na</strong> {to vo aglosaksonskata prav<strong>na</strong> tradicija se <strong>na</strong>rekuva vladeewe<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (Rule of Law), z<strong>na</strong>~i poredok vo koj pravnite pravila se <strong>na</strong>d sî<br />
i imaat poded<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> sila za onie so koi se upravuva kako i za onie koi<br />
upravuaat, poredok vo koj dr`avata e vrza<strong>na</strong> so svojata tvorevi<strong>na</strong> - <strong>pravoto</strong>.<br />
Ili, kako {to toa ednostavnoi go veli Radbruh: Dra`vata e povika<strong>na</strong> da donesuva<br />
zakoni samo pod uslov i sebesi da se smeta vrza<strong>na</strong> so sospstvenite zakoni."<br />
Ko{tunica, V. Ustavnopravni razvoj u Jugoslaviji izme|u dva rata i prav<strong>na</strong> dr`ava,<br />
Prav<strong>na</strong> dr`ava, IKSI, Beograd, Poslov<strong>na</strong> politika, 1991, str. 37.<br />
1613<br />
[kari}, S. Ustavno pravo, vtora kniga, str. 79.<br />
859
PRAVO<br />
pozitivno, postoe~ko pravo<br />
Sein (o<strong>na</strong> {to e)<br />
egzistencija (<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>)<br />
fakti, ontolo{ka osnova <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
prav<strong>na</strong> materija<br />
interesi<br />
praven pozitivizam<br />
pozitivno pravo<br />
pozitivno pravo<br />
prividno (la`no) pravo<br />
dr`avno pravo<br />
pozitivno pravo<br />
pozitivno pravo<br />
koe mo`e da bide zakonsko nepravo i<br />
nezakonsko pravo = bespravo, nepravda,<br />
nepravo, neispravno pravo<br />
partikularno pravo<br />
PRAVDA<br />
merilo <strong>na</strong> pozitivnoto pravo<br />
Sollen (o<strong>na</strong> {to treba da bide)<br />
esencija (<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>)<br />
vrednosti, aksiolo{ka osnova <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong><br />
ideja <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
o~ekuvawa<br />
jus<strong>na</strong>turalizam<br />
prirodno pravo (apstraktno prirodno<br />
pravo<br />
priroda <strong>na</strong> ne{tata (konkretno prirodno<br />
pravo)<br />
vistinsko pravo (Platon)<br />
op{tstveno pravo(Digi)<br />
pravilno pravo (Rudolf Stamler)<br />
<strong>na</strong>dpozitivno, prirodno, umno,<br />
ispravno pravo (Radbruh)<br />
sfateno kako objektiv<strong>na</strong> pravda,<br />
kako idealen praven podedok, kako<br />
ideal <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
univerzalno pravo<br />
Pred da premineme kon celosno utvrduvawe <strong>na</strong> poimot <strong>na</strong> vladeeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> nu`no e da ja opredlime poim<strong>na</strong>ta aparatura poradi<br />
~ija razli~<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> vo teorijata mnogu ~esto doa|a ili mo`e da dojde<br />
do odredeni zabuni i vo ovaa oblast. Osnovnite poimi za koi ovde<br />
stanuva zbor se: legalitet - legitimitet, pokraj koi vo sovreme<strong>na</strong>ta<br />
prav<strong>na</strong> i politi~ka teorija se sre}avaat i ed<strong>na</strong>kvo se koristat poimite<br />
vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo formal<strong>na</strong> smisla - vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo<br />
materijal<strong>na</strong> smisla. Spored moe mislewe, ovde stanuva zbor za dva korelativni,<br />
vo osnova sinonimni poimi. Tie se razlikuvaat samo spored<br />
toa {to se objasnuva so niv. So prvata korelacija legalitet - legitimitet<br />
se objasnuva pravednoto pravo, a so korelacijata vladeewe <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> vo formal<strong>na</strong> smisla - vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo materijal<strong>na</strong><br />
smisla se objasnuva praved<strong>na</strong>ta dr`av<strong>na</strong> vlast. Ili poprecizno: 1 0 pozitivniot<br />
odnos me|u legalitetot i legitimitetot vodi kon pretstava<br />
za idealot <strong>na</strong> legitimno pravo, a od druga stra<strong>na</strong>, 2 0 pozitivniot odnos<br />
me|u vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo formal<strong>na</strong> i vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo<br />
materijal<strong>na</strong> smisla go odrazuva idealot <strong>na</strong> legitim<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong> vlast.<br />
1 0 So prvoto pra{awe se dobiva odgovorot {to e legitimno ili<br />
pravedno, ispravno, opravdano, dobro pravo, odnosno, praveden, zakon.<br />
Vo ovaa smisla, legitimitetot ima za cel vospostavuvawe <strong>na</strong> harmoni-<br />
~en i funkcio<strong>na</strong>len praven poredok so dosledno po~ituvawe <strong>na</strong> slobodite<br />
i pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot kako i po~ituvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>dle-<br />
860
`nostite <strong>na</strong> dr`avnite organi. Ottamu, su{ti<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> legitimitetot e<br />
nespojiva so bezzakonieto, a<strong>na</strong>rhijata, nesigurnosta i samovolieto <strong>na</strong><br />
organite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast ili <strong>na</strong> gra|anite kako individui. Vo taa<br />
smisla, legitimitetot ima za cel da gi <strong>na</strong>mali te{kotiite kako <strong>na</strong><br />
onie {to vladeat, taka i <strong>na</strong> onie so koi {to se vladee. 1614<br />
2 0 So razre{uvaweto <strong>na</strong> vtoriot odnos se dobiva odgovorot {to<br />
e legitim<strong>na</strong>, praved<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, odnosno isprav<strong>na</strong>, opravda<strong>na</strong>,<br />
dobra dr`av<strong>na</strong> vlast, ili demokratska dr`ava. Funkcijata <strong>na</strong> legitimitetot<br />
vo ovaa smisla <strong>na</strong> e da ja odrazi me|useb<strong>na</strong>ta povrzanost i zavisnost<br />
<strong>na</strong> upravuva~ite i upravuvanite: so pomo{ <strong>na</strong> soglasnosta <strong>na</strong><br />
upravuvanite, upravuva~ite se zdobivaat so legitimni sredstva za vladeewe,<br />
a so pomo{ <strong>na</strong> takvite sredstva upravuvanite dobivaat odgovorni<br />
i poslu{ni vladeteli. 1615<br />
Ottamu, pod poimot legitimitet se podrazbira soglasnost <strong>na</strong><br />
pripadnicite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta zaednica so formiraweto i funkcioniraweto<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. 1616 So postavuvawe <strong>na</strong> pra{aweto <strong>na</strong> legitimitetot<br />
ovde se dobiva odgovor za opravdanosta <strong>na</strong> taa vlast, odnosno<br />
za nejziniot odnos kon potrebite i interesite <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta<br />
zaednica. Spored toa, da se re~e deka ne{to e legitimno, z<strong>na</strong>~i<br />
deka e opravdano. Dokolku dr`av<strong>na</strong>ta vlast e vo soglasnost so<br />
potrebite i interesite <strong>na</strong> site gra|ani se veli deka e legitim<strong>na</strong>, deka<br />
e dr`av<strong>na</strong> vlast koja se zalaga za dobar poredok vo koj gra|anite mo`at<br />
da gi ostvaruvaat svoite slobodi i prava i svoite interesii koi vodat<br />
kon niv<strong>na</strong> sre}a: deka ottamu ja vle~e svojata opravdanost. So drugi<br />
zborovi, dr`av<strong>na</strong>ta vlast e legitim<strong>na</strong> samo ako pretstavuva poredok vo<br />
koj se afirmiraat vrednosti i politi~ki ideali so koi e soglaseno<br />
mnozinstvoto od nejzinite gra|ani. Ottamu, legitimitetot ne slu~ajno<br />
ima neposred<strong>na</strong> vrska so principite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i pravednosta kako i<br />
so idejata za zaedni~kiot `ivot vo dr`av<strong>na</strong>ta zaednica.<br />
Nasproti toa, legalitetot pretstavuva zakonito rabotewe <strong>na</strong><br />
instituciite <strong>na</strong> vlasta, odnosno dosledno po~ituvawe <strong>na</strong> utvrdenite<br />
pravni proceduri od site i sekogo.<br />
So ogled, pak, <strong>na</strong> toa deka postoeweto <strong>na</strong> praved<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong> vlast<br />
e nezamislivo bez postoeweto <strong>na</strong> pravedno pravo, me|u poimite legalitet<br />
i vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo formal<strong>na</strong> smisla od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, i<br />
legitimitetot i vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo materijal<strong>na</strong> smisla od dru-<br />
1614<br />
Ibid, str. 292<br />
1615<br />
Ibid, str. 291<br />
1616<br />
Kako rezultat <strong>na</strong> toa, pripadnicite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta zaednica dr`avniot<br />
poredok go prifa}aat so uveruvawe deka toj poredok e dobar i deka zaradi<br />
toa negovoto postoewe ima dlaboko opravduvawe. So drugi zborovi legitim<strong>na</strong><br />
e samo o<strong>na</strong>a dr`av<strong>na</strong> vlast koja opstojuva so soglasnost <strong>na</strong> vladeanite, a<br />
ne dr`av<strong>na</strong>ta vlast {to se odr`uva so sila <strong>na</strong> upravuva~ite ili so strav <strong>na</strong><br />
upravuvanite." [kari}, S. Ustavno pravo, vtora kniga, str. 291.<br />
861
ga stra<strong>na</strong>, nema nikakva razlika nitu kakvo i da se su{tinsko, osven<br />
akademsko, opravduvawe. Zgora <strong>na</strong> toa, vo literaturata ~estopati<br />
mo`e da se sretne i sprotivno koristewe <strong>na</strong> pojmov<strong>na</strong>ta aparatura: poimite<br />
legalitet - legitimitet za objasnuvawe <strong>na</strong> idelot praved<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong><br />
vlast, a poimite vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo formal<strong>na</strong> smisla - vladeewe<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo materijal<strong>na</strong> smisla za objasnuvawe <strong>na</strong> idealot <strong>na</strong><br />
pravdata. Ottamu, nie gi koristime so <strong>na</strong>polno sinonimno z<strong>na</strong>~ewe i<br />
zatoa gi prika`uvame so eden zaedni~ka {ematski prikaz.<br />
VLADEEWE NA PRAVOTO<br />
(legitimitet ili materijal<strong>na</strong> zakonitost)<br />
Prav<strong>na</strong> dr`ava<br />
VP - materijalen koncept<br />
LEGITIMITET -<br />
materijal<strong>na</strong> zakonitost<br />
VP - formalen koncept<br />
LEGALITET -<br />
formal<strong>na</strong> zakonitost<br />
Osnovi,<br />
izvori,<br />
elementi,<br />
materijal<strong>na</strong><br />
sodr`i<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
(ustavot,<br />
zakonot,<br />
zabra<strong>na</strong>ta)<br />
Pravda i pravednost<br />
-kako interes (korist) <strong>na</strong><br />
gra|ninot vo soglasnost so<br />
negovite prava i slobodi<br />
Oportunitet (cel)<br />
- kako interes (korist) <strong>na</strong><br />
dr`av<strong>na</strong>ta vlast vo<br />
soglasnost so nejzinoto<br />
pravo da sozdava pravo<br />
Ne{to e pravo za{to e<br />
pravedno<br />
Ne{to e pravo za{to e<br />
celishodno<br />
Solen - O<strong>na</strong> {to treba<br />
da bide<br />
Prirodno pravo,<br />
Priroda <strong>na</strong> <strong>na</strong>e{tata<br />
Ispravno pravo<br />
Sein- o<strong>na</strong> {to e<br />
Dr`avno pravo<br />
Pozitivno pravo<br />
- opravdano<br />
Sinonimi:<br />
- izdr`ano<br />
- osnovano<br />
- smisla (ratio legis)<br />
Poimot <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (rule of law) <strong>na</strong>j~esto se opredeluva<br />
kako model za ostvaruvawe <strong>na</strong> politi~kiot ideal za ograni~e<strong>na</strong><br />
i kontrolira<strong>na</strong> vlast - vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, <strong>na</strong>mesto vladeewe <strong>na</strong> lu-<br />
|eto. Ovaa ideja se vrzuva so liberalnodemokratskata politi~ka filozofija<br />
i ulogata <strong>na</strong> sudovite vo pravorazdavaweto. Taa poteknuva od<br />
srednovekovnoto sfa}awe (Anglija) <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako postojan i nepromenliv<br />
fenomen, no ne i kako sves<strong>na</strong> i celesoobraz<strong>na</strong> kreacija <strong>na</strong> odreden<br />
entitet. Ne postoi organska vrska me|u <strong>pravoto</strong> i dr`avata nitu<br />
logi~ki i istoriski prioritet <strong>na</strong> dr`avata vo odnos <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Vrz<br />
tie idei podoc<strong>na</strong> se razvi sfa}aweto za preegzistentnosta <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
slobodi i prava vo odnos <strong>na</strong> vlasta koja e dol`<strong>na</strong> da gi {titi i<br />
ostvaruva, za razlika od koncepciite spored koi slobodite i pravata<br />
se oktroirani vo procesot <strong>na</strong> dobrovolnoto samoograni~uvawe <strong>na</strong> dr`-<br />
862
avata (ideja za za individualnite slobodi i prava kako merka i granica<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast).<br />
I FORMALEN KONCEPT NA VLADEEWE NA PRAVOTO<br />
formalen koncept <strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> = prav<strong>na</strong> dr`ava =<br />
ustavnost i zakonitost vo formal<strong>na</strong> smisla<br />
Napred spom<strong>na</strong>vme deka vo sovreme<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> i politi~ka teorija<br />
se prisutni dva osnovni pristapi kon koncepiraweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>: 1 0 formaln (pozitiven) koncept i 2 0 materijalen<br />
(supstancio<strong>na</strong>len, sodr`insko-teleolo{ki) koncept.<br />
1. Formalniot koncept <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e ramen <strong>na</strong><br />
poimot prav<strong>na</strong> dr`ava. Ili obratno, sinonimi za prav<strong>na</strong> dr`ava se: 1 0<br />
formalniot konept <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i, 2 0 formalniot poim<br />
<strong>na</strong> ustavnosta i zakonitosta. Ili, poprecizno, prav<strong>na</strong>ta dr`ava (ili<br />
vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> od formalen aspekt) e politi~ki poim, za razlika<br />
od formal<strong>na</strong>ta zakonitost (legalitet vo potes<strong>na</strong> smisla) kako<br />
praven poim. Filozofski poim za seto ova e Sein.<br />
Akcentot <strong>na</strong> kontinental<strong>na</strong>ta ideja za prav<strong>na</strong>ta dr`ava, prvi~no<br />
razraboten vo germanskata teorija - Reschsstaat, 1617 a potoa prifaten<br />
1617<br />
Poimot Reschsstaate voveden vo germanskata ustav<strong>na</strong> i politi~ka<br />
debata <strong>na</strong> po~etokot <strong>na</strong> devet<strong>na</strong>esettot vek od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Robert fon Mol (Robert<br />
von Mohl), svoevremeno eden od <strong>na</strong>jistak<strong>na</strong>tite figuri <strong>na</strong> liberal<strong>na</strong>ta<br />
filozofska {kola vo germanskata ustav<strong>na</strong> i upravnoprav<strong>na</strong> teorija. "Se smeta<br />
deka idejata <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava <strong>na</strong> sistemataski i moderen <strong>na</strong>~in prv ja<br />
izlo`il Kant. Spored nego, gra|aninot vo dr`avata gi ima slednite atributi:<br />
zakonska sloboda, gra|anska ed<strong>na</strong>kvost i gra|anska samostojnost. Zakonskata<br />
sloboda se sostoi vo mo`nosta <strong>na</strong> gra|aninot da gi primenuva samo onie zakoni<br />
za koi dal svoja soglasnost; gra|anskata ed<strong>na</strong>kvost se sfa}a kako reciprocitet<br />
<strong>na</strong> volji; gra|anskata samostojnost pak, oz<strong>na</strong>~uva va`<strong>na</strong>ta ideja <strong>na</strong><br />
prav<strong>na</strong>ta dr`ava - idejata deka gra|aninot svojata prav<strong>na</strong> polo`ba go crpi od<br />
zakonot, a ne od (samo) voljata <strong>na</strong> drug. Navedeno spored Mitrovi}, Dragan. Pravni<br />
oblici dr`ave, Pravni `ivot, Beograd, 1989/6-7, str. 1097. Potekloto <strong>na</strong> germanskiot<br />
koncept Reschsstaat mo`e da se <strong>na</strong>jde vo filozofijata <strong>na</strong> prosvetitelstvoto,<br />
osobeno vo teorijata <strong>na</strong> dr`avata formulira<strong>na</strong> od Imanuel Kant. Kant<br />
ja definira{e dr`avata kako zdru`uvawe <strong>na</strong> lu|eto spored zakonite <strong>na</strong> pravdata.<br />
Sekoja prav<strong>na</strong> dr`ava mora da bide zasnova<strong>na</strong> vrz tri principi: sloboda<br />
<strong>na</strong> sekoj ~len <strong>na</strong> op{etstvoto kako ~ove~ko su{testvo, ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> sekoj poedinec<br />
so site drugi kako subjekti i nezavisnost <strong>na</strong> sekoj ~len <strong>na</strong> zaednicata<br />
kako gra|anin. Gra|aninot, neposredno ili preku pretstavnici, treba da bide<br />
vklu~en vo sozdavaweto <strong>na</strong> zakonite koi toj mora da gi po~ituva kako ~len <strong>na</strong><br />
op{testvoto, taka {to da ne podle`i <strong>na</strong> drugi zakoni osven <strong>na</strong> onie koi toj -<br />
samiot ili zaedno so drugi - gi opredelil. Osnov<strong>na</strong>ta gri`a <strong>na</strong> ovaa teorija<br />
be{e za{titata <strong>na</strong> indiidual<strong>na</strong>ta avtonomija. Vlasta <strong>na</strong> dr`avata mora da<br />
863
i vo francuskata teorija - Etat de dtoit 1618 e vrz pozitivnopravniot<br />
aspekt <strong>na</strong> ograni~uvaweto (samoograni~uvaweto) <strong>na</strong> politi~kata vlast<br />
so posredstvo <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Nakratko, prav<strong>na</strong>ta dr`ava vo formal<strong>na</strong><br />
smisla z<strong>na</strong>~i vrzanost i ograni~uvawe <strong>na</strong> dr`avata, <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta prisilba<br />
so <strong>pravoto</strong>, odnosno so zakonot kako i nejzi<strong>na</strong> kontrola od stra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> nezvisno sudstvo, dodeka vo materijal<strong>na</strong> smisla prav<strong>na</strong>ta dr`ava se<br />
vrzuva za idejata <strong>na</strong> pravi~nost, pravdata. 1619 Prav<strong>na</strong>ta dr`ava se pojavuva<br />
kako po`elno <strong>na</strong>~elo (<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> pravnodr`avnost) i mo`e <strong>na</strong>jkratko<br />
da se definira kako "dr`ava koja vo svojot praven sistem go obezbedila<br />
vladeeweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> legalitet i letimitet do stepen<br />
{to se dvi`i vo granicite <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta tolerancija." 1620<br />
Poimot prav<strong>na</strong> dr`ava vo po{iroka smisla pretstavuva tvorba<br />
<strong>na</strong> liberal<strong>na</strong>ta bur`uazija vo nejzi<strong>na</strong>ta borba so apsolutizmot, a samiot<br />
izraz "prav<strong>na</strong> dr`ava" (Rechhtsstaat) e germanska kovanica, ~ii koreni<br />
gi postavija Tomazius, Kant, a vo vtorata polovi<strong>na</strong> <strong>na</strong> XVIII vek,<br />
kone~no go oformija G<strong>na</strong>jst, Gerber, Laband i Jelinek. Spored niv, vo<br />
prav<strong>na</strong>ta dr`ava e obezbedeno po~ituvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> zakonitosta<br />
i prav<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> gra|anite pred zakonot, za{to upravata i sudslu`i<br />
za obezbeduvawe <strong>na</strong> individual<strong>na</strong>ta sloboda i imotot (kako neophod<strong>na</strong><br />
osnova za nezavisonosta). U~estvoto <strong>na</strong> gra|anite vo procesot <strong>na</strong> sozdavawe<br />
zakoni pomog<strong>na</strong> da se postigne ovaa cel bidejki toa garantira{e deka povredata<br />
<strong>na</strong> slobodata nema da bide pogolema odo{to e apsolutno potrebno za da<br />
se za{titat osnovite <strong>na</strong> istata taa sloboda. Grote, R. Rule od law, Etat de<br />
droitiReschsstaat, Zbornik vo ~est <strong>na</strong> Evgeni Dimitrov, Praven fakultet -<br />
Skopje, Skopje, 1999, str. 111-112.<br />
1618<br />
Terminot Etat de droitsta<strong>na</strong> poz<strong>na</strong>t spored profesorot po javno pravo<br />
od periodot me|u dvete svetski vojni - Kare de Malber (Carre de Malberg).<br />
Malber koj predava{e <strong>na</strong> univerzitetot vo Strazbur se obide poimot Reschsstaat<br />
da go prisposobi kon francuskite potrebi.<br />
1619<br />
Stojanovi}, Z. op. cit, str. 135.<br />
1620<br />
Perovi}, S. Prav<strong>na</strong> dr`ava i kriza pravnog sistema, Prav<strong>na</strong> dr`ava, IKSI,<br />
Beograd, 1991, str. 118. I <strong>na</strong>tamu: "Ako pod ideal<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> dr`ava se podrazbira<br />
dr`avata koja go obezbedila vladeeweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> legalitetot i<br />
legitimitetot do stepen <strong>na</strong> zamisle<strong>na</strong>ta konsekvenca deka sekoj zakon e izraz<br />
<strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> site i deka sekoj zakon vo sekoj slu~aj e primenet <strong>na</strong> pravi~en i<br />
"ed<strong>na</strong>kov" <strong>na</strong>~in, toga{ takva dr`ava ne postoi, nitu koga i da e }e postoi. Vo<br />
taa smisla, z<strong>na</strong>~i nitu ed<strong>na</strong> dr`ava ne e prav<strong>na</strong>. Za{to, ako zamislime deka<br />
taa mo`e da se ostvari vo taa "ideal<strong>na</strong>" smisla, toga{ toa bi bila pove}e nekoja<br />
apostolska, a ne ~ove~ka tvorba. Ottamu vo obidot da se opredeli poimot<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava, ovde vo samata definicija e istak<strong>na</strong>to tn. podra~je <strong>na</strong><br />
op{testve<strong>na</strong>ta tolerancija <strong>na</strong> koe vladee <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> legalitet i legitimitet.<br />
Koga }e se povredat granicite <strong>na</strong> toa podra~je, toga{ se simnuva od bi<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava i se vleguva vo divite poliwa <strong>na</strong> anti<strong>pravoto</strong>". Ibid.<br />
str. 111.<br />
864
stvoto se staveni pod "vlasta" <strong>na</strong> zakonodavstvoto. Vo nea e obezbeden<br />
kontinuitet <strong>na</strong> ustav<strong>na</strong>ta konstitucija vrz osnova <strong>na</strong> legitim<strong>na</strong>ta<br />
vlast <strong>na</strong> izbranite organi. 1621<br />
2. Formalniot koncept <strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (rule of law) 1622 se<br />
zasnova vrz slednive formalni (ili vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> pretstavuva<br />
kompatibilnost <strong>na</strong> pravniot sistem so slednive) postulati:<br />
1. KOHERENTNOST, POTPOLNOST, ODREDENOSTI DEJSTVO<br />
PRO FUTURO NA SITE PRAVNI AKTI<br />
1 0 Na~eloto <strong>na</strong> koherentnost e vrednosnen stav spored koj vo<br />
zbirot <strong>na</strong> normi od ista sfera <strong>na</strong> va`ewe (materijalno, vremensko,<br />
prostorno i perso<strong>na</strong>lno) ne smee da ima antinomija. Toa e stav deka poniskite<br />
normi formalno i materijalno treba da bidat vtemeleni vrz<br />
povisokite normi i sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> normite od ist rang treba da bide<br />
neprotivre~<strong>na</strong>. 1623<br />
Vo slu~aj <strong>na</strong> pojava <strong>na</strong> kakva i da e antinomii, kako sredstva so<br />
koi se vr{i nivno otstranuvawe od pravniot sistem se javuvaat pravnite<br />
pravila kako {to se:<br />
- "Lex superior derogat legi inferiori" - za odnosi <strong>na</strong> normi so razli~<strong>na</strong><br />
prav<strong>na</strong> sila.<br />
- Obi~aj<strong>na</strong>ta norma ne va`i contra legem, tuku secundum ili praeter<br />
legem. Na sudijata mu se dozvoluva da mu protivre~i <strong>na</strong> zakonot (da<br />
odi contra legem - protiv zakonot) ako smeta deka toa go baraat op{testvenite<br />
potrebi. Sudijata odi pokraj zakonot (praeter legem) koga se<br />
trudi se neposredno da ne mu protivre~i.<br />
- Lex posterior derogat legi priori - za odnosi <strong>na</strong> sukcesivni normi so<br />
ed<strong>na</strong>kva prav<strong>na</strong> sila.<br />
- Lex specialis derogat legi generali - za normi vo odnos "total-partial<br />
incosistensy."<br />
- Razni <strong>na</strong>~ela za slu~ai koga prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenite pravila<br />
dava inkompatibilni rezultati - <strong>na</strong> primer, <strong>na</strong>~elo za prednosta <strong>na</strong> hierarhiskoto<br />
pravilo <strong>na</strong>d vremenskoto pravilo i redovno <strong>na</strong>d praviloto<br />
<strong>na</strong> specijalnosta.<br />
1621<br />
Vidi: Tadi}, Lj. Metamorfoze "pravne dr`ave," Prav<strong>na</strong> dr`ava, IKSI, Beograd,<br />
1991, str. 5-9. Perovi}, S. op. cit, str. 105,<br />
1622<br />
Vo Velika Britanija Rule of law <strong>na</strong>jprvin se pojavi kako karakteristi~en<br />
koncept <strong>na</strong> angliskata ustav<strong>na</strong> teorija vo deloto <strong>na</strong> Dejsi (Dicey) "Voved<br />
vo izu~uvaweto <strong>na</strong> ustavnoto pravo." Ovoj poim be{e zamislen kako odbra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> o<strong>na</strong> {to Dejsi go smeta{e za edinsve<strong>na</strong> osobi<strong>na</strong> <strong>na</strong> angliskiot ustav <strong>na</strong>sproti<br />
vladea~kite dvi`ewa vo ustav<strong>na</strong>ta teorija <strong>na</strong> kontinetal<strong>na</strong>ta Evropa<br />
od toa vreme, odnosno upotrebata <strong>na</strong> pi{ani ustavi.<br />
1623<br />
Viskovi}. N, op. cit. str. 245.<br />
865
- Pokraj toa, pravniot sistem sodr`i i normi za pravnite lekovi,<br />
za postapkite i obvrskite <strong>na</strong> odredeni organi <strong>na</strong> vlasta da gi utvrdat<br />
antinomiite me|u pravnite normi i da gi uki<strong>na</strong>t so tolkuvawe <strong>na</strong><br />
pravnite akti i (ili) so stavawe <strong>na</strong> pravnite normi <strong>na</strong>dvor od sila. 1624<br />
2 0 Na~eloto <strong>na</strong> potpolnost e vrednosen stav spored koj site ili<br />
{to pogolem del <strong>na</strong> pravnonormativnite odnosi treba da bide kvalificiran<br />
so apstrakni pravni normi, {to z<strong>na</strong>~i generalno i <strong>na</strong><strong>na</strong>pred.<br />
Ovoj princip e zamislen kako posledica i sredstvo <strong>na</strong> hierarhiskoto<br />
edinstvo <strong>na</strong> pravnite normi. Od druga stra<strong>na</strong>, principot e nu`en za<br />
normativno ostvaruvawe <strong>na</strong> vrednostite sigurnost i pravda, za{to<br />
predvidlivosta i nearbitrarnosta vo pravnite odnosi, me|u drugoto,<br />
se ovozmo`eni tokmu so generalnite i prethodnite oz<strong>na</strong>~uvawa <strong>na</strong> pravnite<br />
dejstvija, so obvrskite i ovlastuvawata, so prestapite i sankciite,<br />
i ottamu {to raspredelbata <strong>na</strong> op{etstve<strong>na</strong>ta mo} i dobra e praved<strong>na</strong><br />
duri toga{ koga so pravni normi od<strong>na</strong>pred i za site pravni odnosi<br />
e utvrdeno {to mu pripa|a <strong>na</strong> sekoj ~len <strong>na</strong> op{testvoto. Poradi<br />
toa, vo prirodata <strong>na</strong> pravnite poredoci e <strong>na</strong>stojuvaweto so op{ti normi<br />
{to pocelosno da se zafatat odnosite koi vo konkretite istoriski<br />
okolnosti se pravno relevantni. Me|utoa, vo sekoj praven poredok<br />
ednovremeno postoi potesen ili po{irok krug <strong>na</strong> pravni odnosi koi<br />
ne se kvalificirani so op{to-asptraktni pravni normi i koi se <strong>na</strong>rekuvaat<br />
pravni praznini. 1625<br />
3 0 Na~eloto <strong>na</strong> odredenost, poa|a od toa deka vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
bilo da e vo racete <strong>na</strong> vladata ili nekoj nejzin slu`benik, e<br />
sprotivno so sekoe postoewe <strong>na</strong> samovol<strong>na</strong> vlast <strong>na</strong>d poedinecot ili<br />
<strong>na</strong>d individualnite interesi. A takvata samovolja edinestveno mo`e<br />
da se izbegne ako ovlastuvawata <strong>na</strong> javnite slu`benici vo pogled <strong>na</strong><br />
mo`nosta od zafa}awe vo sferata <strong>na</strong> slobodata i pravata <strong>na</strong> poedincite<br />
od<strong>na</strong>pred jasno i nedvosmisleno se odredeni, taka {to ne davaat<br />
mo`nost od bitno razli~no postapuvawe vo pomalku ili pove}e isti<br />
slu~ai. Pritoa, zakonodavecot treba da gi regulira samo op{tite pravni<br />
<strong>na</strong>~ela i osnovnite pravni ustanovi. Me|utoa, koga e vo pra{awe<br />
vpletuvaweto <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast vo individual<strong>na</strong>ta sfera <strong>na</strong> slobodite,<br />
o<strong>na</strong> {to zakonodavecot sekako treba da go izbegne se tn. kau~uk normi,<br />
odnosno blanketni diskrecioni normi, koi sodr`at neodredeni<br />
poimi, taka {to organot koj gi tolkuva i primenuva takvite normi ima<br />
blanko ovlastuvawe vo daden slu~aj samiot da utvrduva normi koi ovozmo`uvaat<br />
arbitreno ograni~uvawe <strong>na</strong> poedine~nite slobodi. 1626<br />
Na~eloto <strong>na</strong> odredenost, isto taka, e vrednosen stav spored koj<br />
povisokite normi {to pocelosno i poprecizno treba da ja odredat sodr`i<strong>na</strong>ta<br />
<strong>na</strong> poniskite normi, po koi poniskite subjekti <strong>na</strong> normi-<br />
866<br />
1624<br />
Vidi: ibid, str. 247-248.<br />
1625<br />
Vidi: Viskovi}, N. op. cit. str. 247-248.<br />
1626<br />
^avo{ki, K. op. cit. str. 118.
aweto treba da bidat {to pomalku slobodni tvorci <strong>na</strong> normativ<strong>na</strong>ta<br />
sodr`i<strong>na</strong> i {to pove}e "izvr{iteli" <strong>na</strong> povisokite normi. I ova <strong>na</strong>~elo<br />
neposredno go odrazuva hierarhiskiot odnos <strong>na</strong> mo}ta me|u lu|eto<br />
i me|u pravnite normi, i isto taka e poseben izraz <strong>na</strong> vrednosniot princip<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost.<br />
[to se odnesuva do sredstvata so koi se postignuva pogolema<br />
odredenost <strong>na</strong> normativnite sodr`ini vo <strong>pravoto</strong> mo`e da se ka`e<br />
deka se brojni. Tuka spa|aat: stru~noto obrazovanie <strong>na</strong> pravnicite vo<br />
duhot <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, izgradenosta i preciznosta <strong>na</strong> pravnite<br />
poimi, uspe{<strong>na</strong>ta zakonodav<strong>na</strong> tehnika, <strong>na</strong>u~noto ispituvawe <strong>na</strong><br />
normite i pravnite odnosi, avtoritetot <strong>na</strong> povisokite organi, sudskata<br />
praktika itn. 1627<br />
4 0 Posledno, no sekako ne i spored svoeto z<strong>na</strong>~ewe, e praviloto<br />
pri donesuvaweto <strong>na</strong> sekoj praven akt e zbra<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> nivno povratno<br />
(retroaktivno) dejstvo.<br />
2. NA^ELO NA PODELBA NA VLASTA<br />
Na~eloto <strong>na</strong> podelba <strong>na</strong> vlasta <strong>na</strong> opredeleni organi, so prevlast<br />
<strong>na</strong> zakonodav<strong>na</strong>ta vlast vo dr`avata, za{to zakonite kako <strong>na</strong>jvisoki<br />
pravni akti ja obvrzuvaat izvr{<strong>na</strong>ta i sudskata vlast i go propi{uvaat<br />
obemot <strong>na</strong> nivnite dejnosti. Na~elo <strong>na</strong> podelba <strong>na</strong> vlasta <strong>na</strong> zakonodav<strong>na</strong>,<br />
izvr{<strong>na</strong> i sudska od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong>, i nivnoto me|usebno balansirawe<br />
i zapirawe od druga stra<strong>na</strong>, z<strong>na</strong>~i voveduvawe <strong>na</strong> takov oblik<br />
<strong>na</strong> vladeewe koj ja onevozmo`uva koncentracijata <strong>na</strong> vlasta samo vo<br />
eden dr`aven organ. So toa stanuva pravno ograni~e<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast da bide monopolska i tiranska vlast, bidej}i eden organ gi donesuva<br />
zakonite, drug gi izvr{uva, a tret gi re{ava sporovite vo vrska<br />
so nivnoto ostvaruvawe vo praktikata. Ili poi<strong>na</strong>ku, so ova <strong>na</strong>~elo se<br />
spre~uva koncentracijata <strong>na</strong> vlasta vo eden organ i se ovozmo`uva<br />
dr`avnite organi kako nositeli <strong>na</strong> vlasta me|usebno da se kontroliraat<br />
i zapiraat vo slu~aj <strong>na</strong> nivno izleguvawe od utvrdenite ustavni<br />
granici. 1628<br />
3. POSTOEWE NA OGRANI^ENA I KONTROLIRANA<br />
DR@AVNA VLAST (USTAVNO SUDSTVO KAKO KONTROLA NA<br />
USTAVNOSTA I ZAKONITOSTA)<br />
Postoewe <strong>na</strong> ograni~e<strong>na</strong> i kontrolira<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong> z<strong>na</strong>~i: 1 0 deka<br />
pravnite granici <strong>na</strong> vlasta gi utvrduvaat Ustavot i zakonot (vlast vo<br />
granicite <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ili vlast koja se <strong>na</strong>o|a pod postoja<strong>na</strong> sudska kon-<br />
1627<br />
Ibid, str. 253.<br />
1628<br />
[kari}, S, Ustavno pravo, vtora kniga, str. 82 i 99.<br />
867
trola, ili poi<strong>na</strong>ku suprematija <strong>na</strong> ustavot vo pravniot poredok i 2 0<br />
ustavnosudska kontrola <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> zakonite i <strong>na</strong> drugite propisi<br />
i akti od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika Makedonija (dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast koja se kontrolira od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> ustavnoto sudstvo kako<br />
specijaliziran organ preku sistemot <strong>na</strong> sudska oce<strong>na</strong> <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong><br />
zakonite i drugite propisi i op{ti akti).<br />
Ova <strong>na</strong>~elo voedno z<strong>na</strong>~i i ograni~uvawe <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta prisilba<br />
so ustavot i zakonot: ustav<strong>na</strong> vrzanost i ograni~uvawe <strong>na</strong> granicite<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta represija.<br />
4. JAVNA KONTROLA NA DR@AVNATA VLAST<br />
Jav<strong>na</strong>ta kontrola <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast z<strong>na</strong>~i sloboda <strong>na</strong> sredstvata<br />
za javno informirawe ili ostvaruvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> demokratska<br />
javnost.<br />
5. DOSTAPNOST NA SUDOVITE<br />
Spored Ustavot i Zakonot za sudovite, sudovite kaj <strong>na</strong>s se vospostaveni<br />
kako ed<strong>na</strong> od trite vlasti ili kako nezavis<strong>na</strong> treta vlast, a<br />
novata sudiska funkcija kako generator <strong>na</strong> taa vlast. Vo taa smisla se<br />
izgradeni i brojni <strong>na</strong>~ela koi <strong>na</strong>jglobalno, mo`at da se pomestat vo<br />
dve osnovni grupi: a) <strong>na</strong>~ela koi se odnesuvaat <strong>na</strong> organizacijata <strong>na</strong><br />
vr{eweto <strong>na</strong> sudskata funkcija i b) <strong>na</strong>~ela koi se odnesuvaat <strong>na</strong> materijalniot<br />
vid <strong>na</strong> sudskata funkcija i koi se povrzani so izvesni individualni<br />
i kolektivni prava. Od niv vo ovaa prilika go izdvojuvam<br />
samo, <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> dostapnost <strong>na</strong> sudovite ili <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
isklu~ivot pred sudot (~l. 8. st 2 od Zakonot za sudovite).<br />
6. POSTOEWE NA NEZAVISNO I KOMPETENTNO SUDSTVO<br />
Vo <strong>na</strong>jkratki crti izrazeno nezavisnosta i kompetetnosta <strong>na</strong><br />
sudovite z<strong>na</strong>~i sudstvo vrzano edinstveno so Ustavot i zakonot. Posebno<br />
va`no obele`je <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava pretstavuva nezavisnosta <strong>na</strong><br />
sudstvoto. 1629 Pod nezavisnost <strong>na</strong> sudstvoto vo prv red se podrazbira<br />
deka vo vr{eweto <strong>na</strong> vlasta sudovite se samostojni, deka ne im se pot~-<br />
1629<br />
"Pod vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (rule of law) ili prav<strong>na</strong> dr`ava (Rechtsstaat)<br />
podrazbirame poredok vo koj dr`av<strong>na</strong>ta vlast, a osobeno izvr{<strong>na</strong>at<br />
vlast, e ograni~e<strong>na</strong> so <strong>pravoto</strong> (so ustavot i zakonite) <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in so koj se garantira<br />
neprikosnovenosta <strong>na</strong> osnovnite slobodi i prava. Vo taa smisla vladeeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> z<strong>na</strong>~i i pravno ograni~uvawe <strong>na</strong> samovolieto <strong>na</strong> vlasta preku<br />
sigur<strong>na</strong> zakonska garancija <strong>na</strong> ~ovekovata sigurnost i slobodi {to <strong>na</strong>j~esto<br />
se postignuva so nezavisno i nepristrasno sudewe." ^avo{ki, K. op. cit. str. 113.<br />
868
ineti <strong>na</strong> drugite dr`avni vlasti. 1630 Me|utoa, nezavisnosta <strong>na</strong> sudstvoto<br />
istovremeno z<strong>na</strong>~i i nezavisnost <strong>na</strong> sudiite koja se obezbeduva so<br />
razli~ni <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> izbor i postojanosta <strong>na</strong> sudiite. 1631<br />
Pritoa, odgovorot za toa kakov treba da bide likot <strong>na</strong> profesio<strong>na</strong>lniot<br />
sudija (sudija koj celosno e nezavisen od vlasta) mo`e da<br />
bide razli~en. Eden od tie odgovori, iako daden odam<strong>na</strong> vo ni{to ne go<br />
1630<br />
Spored stanovi{teto izneseno vo slu~ajot Campbell and Fell protiv<br />
Velika Britanija (presuda od 26. 06. 1984, br. <strong>na</strong> baraweto 7819/ 77) vo koj<br />
tu`itelot go osporuval svojstvoto <strong>na</strong> nezavisnost <strong>na</strong> edno <strong>na</strong>dzorno telo <strong>na</strong><br />
britanskata vlada za kontrola <strong>na</strong> zatvorskata administracija, su{tinska<br />
nezavisnost <strong>na</strong> sudovite postoi samo ako dr`avata <strong>na</strong> site lica koi deluvaat<br />
kako sudii im dava delotvorni i {iroki garancii zamisleni da gi za{tituvaat<br />
od upatsvstvata <strong>na</strong> izvr{nite tela, od <strong>na</strong>dvore{ni pritisoci i odgovornost<br />
za misleweto izrazeno pri donesuvaweto <strong>na</strong> odlukata. Postoeweto <strong>na</strong> tie<br />
garancii Evropskiot sud za ~ovekovi prava gi ispituva spored slednive kriteriumi:<br />
1 0 spored <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> postavuvawe <strong>na</strong> sudiite <strong>na</strong> do`nost i traeweto<br />
<strong>na</strong> nivniot mandat (pritoa ne e su{testveno dali sudiite gi postavuva izvr-<br />
{<strong>na</strong>ta ili zakonodav<strong>na</strong>ta vlast, tuku dali tie mo`at da sudat vo svoe ime i <strong>na</strong><br />
svoja odgovornost), 2 0 spored toa dali site sudii delotvorno se obezbedeni od<br />
pritisok <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta egzekutiva i dali za vreme <strong>na</strong> mandatot se fakti~ki<br />
nesmenlivi, 3 0 spored maksimata justice must not only be done but it must also be<br />
seen to be done (pravdata mora ne samo da se izvr{uva, tuku mora i da se vidi<br />
deka se izvr{uva). Spored nea, za konkretnoto telo {to sudi mora da postojat<br />
<strong>na</strong>dvore{ni indikacii spored koi gra|anite mo`at da zaklu~at dali toa e<br />
nezavisno ili zavisno od drugite tela <strong>na</strong> dr`avata. Krapac, D. Institucio<strong>na</strong>lni<br />
okviri za nezavisnost sudstva u Republici Hrvatskoj, Zajaknuvawe <strong>na</strong> nezavisnosta<br />
i efikasnosta <strong>na</strong> sudstvoto, Skopje/Sarajevo, 2005), str. 44.<br />
1631<br />
Za nezavisnosta <strong>na</strong> sudstvototo vidi: 1 0 The Syracuse Draft Principles<br />
on the Independensy od Judiciary (Nacrt <strong>na</strong> sirakuzkite <strong>na</strong>~ela za nezavisnosta<br />
<strong>na</strong> sudstvoto, Sirakuza, Sicilija, 1981), 2 0 Inter<strong>na</strong>tio<strong>na</strong>l Bar Association Code of<br />
Minimum Standars of Judicial Independence (Kodeks <strong>na</strong> Me|u<strong>na</strong>rod<strong>na</strong>ta unija <strong>na</strong><br />
advokatskite komori za minimalnite standardi za sudskata nezavisnost, Wu<br />
Delhi, 1982), 3 0 Tokyo Principles on the Independence of Judiciary in the Lawasia<br />
Region (Tokiski principi za nezavisnosta <strong>na</strong> pravosudstvoto vo lavaziskiot<br />
region, Tokio, 1982), 4 0 Universal Declaration on the Independence of Justice,<br />
Univerzal<strong>na</strong> deklaracija za nezavisnosta <strong>na</strong> sudstvoto (Svetskata konferencija<br />
za nezavisnosta <strong>na</strong> pravdata, Montreal, 1983), 5 0 Rezolucija IV <strong>na</strong> sekcijata<br />
VII <strong>na</strong> Me|u<strong>na</strong>rodniot kogres za procesno pravo (Vircburg, 1983), 6 0 Temelni<br />
<strong>na</strong>~ela <strong>na</strong> nezavisnosta <strong>na</strong> sudstvoto, (Usvoe<strong>na</strong> <strong>na</strong> Sedmiot Kongres <strong>na</strong> ON<br />
za prevencija <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>lot i postapuvawe so prestapnicite, Milano, 1985 i<br />
potvrde<strong>na</strong> so rezolucii <strong>na</strong> Generalnoto sobranie <strong>na</strong> ON 40/32 i 40/146, 7 0 Preporaka<br />
R(94)12 za nezavisnosta, efikasnosta i ulogata <strong>na</strong> Komitetot <strong>na</strong> ministri<br />
<strong>na</strong> Sovetot <strong>na</strong> Evropa (Strazbur, 13. 10. 1994), 8 0 Evropska povelba za Zakonot<br />
za sudiite (Strazbur, 8-10. 07. 1998).<br />
869
gubi svoeto z<strong>na</strong>~ewe i denes. Imeno spored Jering: "Kako {to vojnikot<br />
treba da ja <strong>na</strong>u~i subordi<strong>na</strong>cijata vo strogo u~ili{te so voe<strong>na</strong> discipli<strong>na</strong>,<br />
taka i sudijata treba da ja <strong>na</strong>u~i poslu{nosta pred zakonot vr{-<br />
ej}i go pravosudstvoto. Izrekuvaweto <strong>na</strong> presuda e u~ili{te <strong>na</strong> pravednosta.<br />
Najprvin, potrebno e da se <strong>na</strong>u~i o<strong>na</strong> {to sudijata go pravi<br />
sudija: toa se stroga poslu{nost pred zakonot, zatvorawe <strong>na</strong> o~ite pred<br />
sekakov ugled <strong>na</strong> li~nosta i ed<strong>na</strong>kvo merilo za prostakot i za ugledniot,<br />
za nikakvecot i za ~esniot ~ovek, za bogatiot zele<strong>na</strong>{ i za siroma{<strong>na</strong>ta<br />
vdovica, zatvorawe <strong>na</strong> u{ite pred lelekot <strong>na</strong> siroma{nite i<br />
bednite i jadosuvaweto <strong>na</strong> ~lenovite <strong>na</strong> semejstvoto <strong>na</strong> koi sudskata<br />
presuda treba da im go odzema soprugot ili tatkoto. Ne stanuva zabor<br />
za toa vo sebe da se potisne lo{iot ~ovek, tuku dobriot, a toa e <strong>na</strong>jte{koto<br />
isku{enie koe so sebe go nosi slu`eneweto <strong>na</strong> pravdata, sli-<br />
~no <strong>na</strong> o<strong>na</strong> koga od vojnikot se bara da go strela svojot drugar. Za{to<br />
ovde <strong>na</strong> zakonot ne mu se sprotivstavuva o<strong>na</strong> {to e prosta~ko, tuka o<strong>na</strong><br />
{to e plemenito - ~ove~nosta, so`aluvaweto, somilosta." 1632<br />
7. PRAVNA SIGURNOST NA ^OVEKOT I GRA\ANINOT<br />
7.1. POIM NA PRAVNATA SIGURNOST<br />
1. Prav<strong>na</strong>ta sigurnost e sostojba vo koja, zaradi ostvaruvawe <strong>na</strong><br />
svoite interesi, gra|anite mo`at so golem stepen <strong>na</strong> predvidlivost i<br />
sigurnost da gi spoz<strong>na</strong>vat i planiraat svoite me|usebni odnosi i o<strong>na</strong><br />
{to soglasno pravnite normi treba ili ne treba da go storat vo tie<br />
odnosi. Ottamu, prav<strong>na</strong> sigurnost z<strong>na</strong>~i prav<strong>na</strong> za{tita <strong>na</strong> sopstvenosta<br />
i prav<strong>na</strong> za{tita <strong>na</strong> li~nosta i li~nite slobodi <strong>na</strong> poedinecot od<br />
samovolijata <strong>na</strong> drugite i <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. 1633 Ili poi<strong>na</strong>ku, prav<strong>na</strong>-<br />
1632<br />
Jering, R. op. cit. str. 182.<br />
1633<br />
"Pravo <strong>na</strong> donesuvawe zakoni dr`avata ima samo za da go obezbedi<br />
va`eweto <strong>na</strong> svoite zakoni. Me|utoa, taa sigurnost bi bila onevozmo`e<strong>na</strong> ako<br />
dr`avata bi mo`ela samata sebesi da se oslobodi od obvrzanosta so tie zakoni.<br />
Istata o<strong>na</strong>a ideja <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> sigurnost spored koja dr`avata e povika<strong>na</strong> da<br />
donesuva zakoni, bara i taa da bide vrza<strong>na</strong> za zakonite. Dr`avata e povika<strong>na</strong><br />
da donesuva zakoni samo pod uslov i samata sebesi da se smeta vrza<strong>na</strong> so sopstvenite<br />
zakoni. So propisot za subjektivnoto pravo <strong>na</strong> postojniot vlastodr`a~<br />
da sozdava pravo, nerazdelno e povrzan i vtoriot propis <strong>na</strong> prirodnoto pravo,<br />
toj vlastodr`a~ da go vrzuvaat sopstvenite zakoni. Vlastodr`a~ot pove}e ne<br />
bi bil ovlasten da propi{uva pravo vo momentot koga bi presta<strong>na</strong>l i samiot<br />
da im se pokoruva <strong>na</strong> svoite zakoni, So prezemaweto <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast nu`no<br />
i neotstranlivo se prezema i obvrskata za sozdavawe <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> dr`ava." ...<br />
"Dr`avniot <strong>na</strong>log koj bi trebalo da va`i samo za poedinci i za poedine~ni<br />
slu~ai ne bi bil pravo, tuku samovolie. Taa misla vo politi~kata stvarnost<br />
ima dovolno sila da gi prisili samovolieto i interesot barem da se oble~at<br />
870
ta sigurnost z<strong>na</strong>~i obezbeduvawe <strong>na</strong> poedinecot od samovolieto od koj<br />
i da e vid, a osobeno od semo}ta <strong>na</strong> upravata koga e prisile<strong>na</strong> da deluva<br />
vo javen ili op{t interes. 1634 Nakratko, odlukite <strong>na</strong> dr`avnite organi<br />
mora da bidat predvidlivi za adresatite <strong>na</strong> pravnite normi.<br />
Vo toj kontekst spre~uvaweto <strong>na</strong> sekoe samovolno vr{ewe <strong>na</strong><br />
vlasta od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dr`avnite organi z<strong>na</strong>~i obezbeduvawe <strong>na</strong> op{ta sigurnost<br />
<strong>na</strong> gra|anite. Objektiv<strong>na</strong>ta dimenzija <strong>na</strong> taa sigurnost se sostoi<br />
vo retkoto slu~uvawe <strong>na</strong>padi <strong>na</strong> `ivotot i imotot i osta<strong>na</strong>tite<br />
slobodi i prava <strong>na</strong> lu|eto, a nejzi<strong>na</strong>ta subjektiv<strong>na</strong> dimenzija e pomeste<strong>na</strong><br />
vo ~uvstvoto <strong>na</strong> mir i doverba <strong>na</strong>sproti stravot do koj doveduva<br />
nesigurnosta. Sigurnosta se realizira preku spre~uvawe <strong>na</strong> gra|anite<br />
da pribegnuvaat kon me|usebno <strong>na</strong>silstvo, obezbeduvawe od <strong>na</strong>silstvoto<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast i obezbeduvawe <strong>na</strong> site od <strong>na</strong>dvore{<strong>na</strong> agresija<br />
(pravo da `iveat vo mir).<br />
2. Vo ramkite <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost, kako op{to <strong>na</strong>~elo vo <strong>pravoto</strong><br />
se razlikuvaat izvedeni pravni principi kako {to se: 1 0 prav<strong>na</strong>ta<br />
jasnost, 2 0 prav<strong>na</strong>ta predvidlivost, 3 0 prav<strong>na</strong>ta stabilnost i 4 0 pravniot<br />
mir vo sproveduvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
1 0 Prav<strong>na</strong> jasnost pretstavuva donesuvawe <strong>na</strong> razbirlivi i razumni<br />
zakoni. Nakratko, ed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jstarite pravni maksimi e sekako<br />
o<strong>na</strong> spored koja pravnite akti treba da bidat jasni, odnosno deka site<br />
treba da gi razberat (Leges ab omnibus intellegi debent). Ova <strong>na</strong>~elo vo<br />
osnova z<strong>na</strong>~i deka site pravni propisi treba da bidat ednostavni bez<br />
odvi{ni zborovi, taka {to sekoj prose~en gra|anin da mo`e da gi sfati<br />
i da se pridr`uva <strong>na</strong> nivnite <strong>na</strong>lozi. Ova so drugi zborovi z<strong>na</strong>~i,<br />
deka donesuvaweto <strong>na</strong> oddelni akti mora da bide regulirano so op{ti,<br />
otvoreni i precizni pravila. 1635<br />
Op{tiot karakter <strong>na</strong> zakonite, kako su{testven uslov <strong>na</strong> slobvo<br />
ruvoto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Radbruh, G. op. cit. str. 236-237.<br />
1634<br />
Prav<strong>na</strong>ta sigurnost (pokraj za{titenosta <strong>na</strong> gra|anite od me|usebnite<br />
samovolni i nepredvidlivi postapki) vo prv red e za{titenost <strong>na</strong> gra-<br />
|anite od samovolnoto i nezakonitoto-nepredvidlivo upa|awe <strong>na</strong> subjektite<br />
<strong>na</strong> politi~kata vlast vo nivnite interesni sferi. Principot <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta<br />
sigurnost vo prv red mora da bide <strong>na</strong>so~en kon politi~kata vlast ve}e spored<br />
toa {to mo`nosta od samovolie i "gazewe <strong>na</strong> zakonot" e <strong>na</strong>jgolema tokmu kaj<br />
subjektite koi imaat monopol <strong>na</strong> fizi~ka prisilba vo op{etstvoto. Za takva<br />
sigurnost se zalagaat i samite vladea~ki grupi, zaradi toa organizacijata <strong>na</strong><br />
politi~kata vlast da bide nivno {to pocelosno kolektivno i racio<strong>na</strong>lno<br />
sredstvo za disciplinirawe <strong>na</strong> pravnite odnosi i za ostvaruvawe <strong>na</strong> nivnite<br />
interesi ili pak zaradi kompromis <strong>na</strong> interesite pri op{testveni sudiri.<br />
Viskovi}, N, op. cit. str. 142<br />
1635<br />
Me|u prvite koi re{itelno go dig<strong>na</strong>a glasot protiv nejasnosta <strong>na</strong><br />
zakonot sekako treba da se pomesti Golemiot Bekarija. Vidi: Beccaria, C. O<br />
zlo~inima i kaz<strong>na</strong>ma, Logos, Split, 1984, str. 75-76.<br />
871
odata osobeno go istaknuva{e Ruso pri opredeluvaweto <strong>na</strong> zakonot<br />
kako izraz <strong>na</strong> op{ta volja. 1636 Vsu{nost, individual<strong>na</strong>ta sloboda kako<br />
sloboda od tu|a samovolja edinestveno e mo`<strong>na</strong> pod vladeewe <strong>na</strong> op{ti<br />
zakoni. Za{to, kako {to toa pobornicite <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
obi~no go istaknuvaat, dokolku im se pokoruvame <strong>na</strong> zakonite kako <strong>na</strong><br />
op{ti apstraktni normi koi se dadeni nezavisno od toa <strong>na</strong> koi poedine~ni<br />
slu~ai }e bidat primeneti, nie ne sme pot~ineti <strong>na</strong> ni~ija tu|a<br />
volja i samovolja i ottamu ostanuvame slobodni. Vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
me|utoa, ne e mo`no dokolku ustavot i zakonot <strong>na</strong> nekoja politi~ka<br />
stranka ili <strong>na</strong> li~nost mu davaat kakov i da e monopol <strong>na</strong> vlast ili<br />
isklu~itel<strong>na</strong> polo`ba. 1637<br />
2 0 Prav<strong>na</strong> predvidlivost pretstavuva donesuvawe zakoni koi se<br />
vo soglasnost so o~ekuvawata <strong>na</strong> pravnite subjekti i niv<strong>na</strong>ta mo`nosta<br />
da gi presmetuvaat svoite potezi <strong>na</strong> pazarot.<br />
3 0 Prav<strong>na</strong> stabilnost postavuva barawe zakonite da ne mo`at da<br />
se menuvaat sekoj moment i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in da gi <strong>na</strong>ru{uvaat legitimnite<br />
o~ekuvawa <strong>na</strong> gra|anite. Toa e <strong>na</strong>~eloto spored koe pravnite akti da<br />
bidat postojani, odnosno vo niv da ne se pomestuvaat nestabilni<br />
pravila za koi }e ima potreba od nivno postojano menuvawe. So drugi<br />
zborovi, prav<strong>na</strong>ta sigurnost bara podolgoro~no va`ewe <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo, a ne pravo koe e lesno podlo`no <strong>na</strong> promeni. Ottamu, prav<strong>na</strong>ta<br />
sigurnost mo`e da dovede do toa, iako izgleda paradoksalno od nepravo<br />
da <strong>na</strong>stane pravo, fakti~kite sostojbi koi traat dolgo da sta<strong>na</strong>t<br />
pravni. Taka odr`uvaweto vo gra|anskoto pravo u`iva prav<strong>na</strong> za{tita<br />
bez ogled <strong>na</strong> toa {to ne se zasnova vrz prav<strong>na</strong> osnova. Isto kako kaj<br />
odr`uvaweto so izminuvawe <strong>na</strong> odredeno vreme i kaj zastarenosta fakti~kata<br />
sostojba se pretvora vo prav<strong>na</strong>. Za da se ostvari prav<strong>na</strong>ta sigurnost<br />
i odreden spor <strong>na</strong> kraj sepak da se zavr{i duri i pogre{<strong>na</strong>ta<br />
presuda dobiva pravosilnost.<br />
4 0 Osnov<strong>na</strong> pretpostavka za pravniot mir vo sproveduvaweto <strong>na</strong><br />
1636<br />
"Koga velam deka predmetot <strong>na</strong> zakonot sekoga{ e op{t, pod toa podrazbiram<br />
deka zakonot go posmatra podanikot kako ed<strong>na</strong> celi<strong>na</strong>, a dejstvijata<br />
gi zema apstraktno. Nikoga{ ne go gleda ~ovekot kako poedinec, nitu dejstvieto<br />
kako poedine~no, konkretno dejstvie. Taka, <strong>na</strong> primer, zakonot mo`e da<br />
utvrdi deka }e ima privilegii, me|utoa, nikomu poedine~no ne mo`e da gi<br />
dava. Zakonot mo`e da sozdade pove}e klasi <strong>na</strong> gra|ani, duri i da gi opredeli<br />
osobinite koi im davaat pravo <strong>na</strong> tie klasi, me|utoa ne mo`e ovoj ili onoj<br />
poedine~no da go svrsti vo niv. Toj mo`e da ustroi mo<strong>na</strong>rhiski oblik <strong>na</strong> vladeewe<br />
i <strong>na</strong>sledno pravo <strong>na</strong> prestolot, me|utoa ne mo`e da go izbere kralot,<br />
nitu da imenuva kralska di<strong>na</strong>stija. So eden zbor, ni{to {to se odnesuva <strong>na</strong><br />
poedine~niot predmet ne spa|a vo funkcija <strong>na</strong> zakonodav<strong>na</strong>ta vlast." Ruso,<br />
@an-@ak, Za op{testveniot dogovor, Kniga II, Glava VI.<br />
1637^avo{ki, K. Partiska dr`ava kao poricanje vladavine prava, Prav<strong>na</strong> dr`ava,<br />
Beograd, 2001, str. 117-118.<br />
872
<strong>pravoto</strong> e vospostavuvweto <strong>na</strong> politi~ka vlast i prisilba. Organizacijata<br />
<strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta prisilba vo sebe vklu~uva dve strani: vospostavuvawe<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>dvore{en mehanizam <strong>na</strong> sila i postavuvawe <strong>na</strong>~ela<br />
koi ja reguliraat nejzi<strong>na</strong>ta upotreba. Oblikot <strong>na</strong> re{avawe <strong>na</strong> prvata<br />
zada~a e dr`av<strong>na</strong>at vlast, a oblikot <strong>na</strong> drugata e <strong>pravoto</strong>. I dvata<br />
poimi se <strong>na</strong>o|aat vo zaema<strong>na</strong> uslovenost: <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast í e potrebno<br />
<strong>pravoto</strong>, <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> dr`v<strong>na</strong>ta vlast. 1638 Ottamu, kako {to ispravno<br />
se zabele`uva vo teorijata, nu`no <strong>na</strong>stanuva i potrebata za praven<br />
mir, t.e. za okon~uvawe i spre~uvawe <strong>na</strong> privatnoto i nekontrolirano<br />
fizi~ko <strong>na</strong>silstvo (samopomo{) me|u sudrenite pravni subjekti i vospostavuvawe<br />
<strong>na</strong> organizacija <strong>na</strong> vlasta koja isklu~ivo raspolaga so fizi~ka<br />
prisilba. Op{testvenite sostojbi kade {to postoi politi~ka<br />
vlast so monopol vrz upotrebata <strong>na</strong> fizi~kata prisilba e sostojba <strong>na</strong><br />
vrednostite - dobro i mir. Vo sprotivno postoi sostojba <strong>na</strong> bezvrednost<br />
- nemir i voj<strong>na</strong>. 1639<br />
So drugi zborovi, prav<strong>na</strong>ta sigurnost <strong>na</strong> <strong>na</strong>jop{to nivo proizleguva<br />
od javnoto publikuvawe <strong>na</strong> Ustavot i zakonite pred da stapat vo<br />
sila (izvesnost), od neograni~enoto vremensko traewe <strong>na</strong> ovie op{ti<br />
pravni akti i od <strong>na</strong>vremenoto soobrazuvawe <strong>na</strong> dejstvijata <strong>na</strong> subjektite<br />
so sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> ovie akti (predvidlivost). Prav<strong>na</strong>ta sigurnost<br />
z<strong>na</strong>~i sostojba <strong>na</strong> izvesnost vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> pravnite normi vo site<br />
slu~ai {to potpa|aat pod tie normi. Pravoto <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> sigurnost me-<br />
|utoa bara op{testvoto so posredstvo <strong>na</strong> site oblici <strong>na</strong> neformal<strong>na</strong> i<br />
posebno <strong>na</strong> formal<strong>na</strong> kontrola, da prezeme sî {to e vo negova mo} za da<br />
im pru`i maksimal<strong>na</strong> mo`<strong>na</strong> sigurnost <strong>na</strong> gra|anite. 1640 Toa so drugi<br />
zborovi z<strong>na</strong>~i deka vo ovaa sfera e neophod<strong>na</strong> i prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> sankcii.<br />
Tie slu`at kako protivte`a <strong>na</strong> isku{enieto da se vr{at dela koi ja<br />
<strong>na</strong>ru{uvaat sigurnosta.<br />
Sumarno zemeno, prav<strong>na</strong>ta sigurnost obezbeduva da se po~ituvaat<br />
pravata i slobodite, kako i dobrata <strong>na</strong> sekoj poedinec koi se stek<strong>na</strong>ti<br />
vo soglasnost so postoe~kiot praven poredok. 1641 Pritoa, treba<br />
1638<br />
Jering, F. R. op. cit. str. 142.<br />
1639<br />
Vidi: Viskovi}, N. op. cit. str. 139.<br />
1640<br />
Taka spored Viskovi}: "Principot (ili sostojba) <strong>na</strong> mir go spre~uva<br />
privatnoto <strong>na</strong>silstvo vo pravnite odnosi, me|utoa ednovremeno go odobruva<br />
ili legitimira <strong>na</strong>silstvoto <strong>na</strong> politi~kata vlast <strong>na</strong>d subjektite koi í<br />
se sprotivstavuvaat i vr{at dejstvija koi taa gi zabranuva kako prkr{oci.<br />
Mirot e otsutnost <strong>na</strong> nekontrolirano <strong>na</strong>silstvo koe se obezbeduva so organizirano<br />
<strong>na</strong>silstvo. Ibid. str. 139.<br />
1641<br />
Spored Bentam, prav<strong>na</strong>ta sigurnost ovozmo`uva predvidlivost <strong>na</strong><br />
idni<strong>na</strong>ta, a so toa i disponirawe so idni<strong>na</strong>ta. Taa e osnova <strong>na</strong> site planovi, <strong>na</strong><br />
sekoja rabota i sekoe {tedewe. Taa vlijaae `ivotot da ne bide posledica <strong>na</strong><br />
momentot, tuku kontinuitet, pa taka poedine~iot `ivot stanuva alka vo sinxirot<br />
<strong>na</strong> generacijata. Prav<strong>na</strong>ta sigurnost e re{ava~ka karakteristika <strong>na</strong><br />
873
da se <strong>na</strong>glasi deka <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> sigurnost pretstavuva za{tita <strong>na</strong><br />
eden poseben kvalitet <strong>na</strong> ~ovekovoto `iveewe, {to e pretpostavka za<br />
realno egzistirawe i <strong>na</strong> drugite slobodi i prava. ^ovekot mo`e da se<br />
~uvstvuva sloboden, mo`e vo pol<strong>na</strong> mera da gi koristi svoite prava,<br />
ako e siguren, nezagrozen. Sigurnosta <strong>na</strong> ~ovekot denes vo prisustvo <strong>na</strong><br />
brojni izvori <strong>na</strong> opasnost, stanuva va`<strong>na</strong> pretpostavka za realnoto<br />
ostvaruvawe <strong>na</strong> negovite slobodi i prava. 1642 Zatoa <strong>na</strong> ~ovekot mu e potreb<strong>na</strong><br />
sigurnost vo smisla <strong>na</strong> objektiv<strong>na</strong> sostojba <strong>na</strong> okolnosti {to se<br />
karakteriziraat so otsustvo <strong>na</strong> pogolemi izvori <strong>na</strong> opasnosti. Za sigurnost,<br />
kako {to vidovme, mo`e da se zboruva i od aspektot <strong>na</strong> li~noto<br />
~uvstvo <strong>na</strong> sigurnost (nezagrozenost) koe se izrazuva kako emotivno<br />
do`ivuvawe opredeleni dadenosti {to go opkru`uvaat ~ovekot. Vo pozitiv<strong>na</strong><br />
smisla toa e ~uvstvo <strong>na</strong> celosno do`ivuvawe <strong>na</strong> negovite slobodi<br />
i prava i drugi vrednosti, a vo negativ<strong>na</strong> smisla - otsustvo <strong>na</strong> ~uvstvo<br />
<strong>na</strong> zagrozenost i ograni~enost <strong>na</strong> u`ivaweto <strong>na</strong> tie vrednosti.<br />
3. Za prav<strong>na</strong>ta sigurnost me|utoa mo`e da se zboruva u{te od<br />
eden aspekt. Spored Viskovi}, prav<strong>na</strong>ta sigurnost <strong>na</strong> nekoi lu|e im e<br />
prijat<strong>na</strong>, a <strong>na</strong> nekoi neprijat<strong>na</strong>: <strong>na</strong> ednite im z<strong>na</strong>~i garancija ili verodostojnost<br />
za trajnoto u`ivawe <strong>na</strong> mo}ta, blagosostojbata, a <strong>na</strong> drugite<br />
verojatnost za traj<strong>na</strong>ta nemo} i li{uvawa. (Vo dvata slu~ai sekako<br />
deka sigurnosta sekoga{ e slede<strong>na</strong> so nesigurnost: za prvite kako<br />
mo`nost od zaguba i slabeewe <strong>na</strong> povlaste<strong>na</strong>ta op{testve<strong>na</strong> polo`ba,<br />
za drugite kako mo`nosta za u{te pote{ka polo`ba, odnosno poraz vo<br />
obidot za izme<strong>na</strong> <strong>na</strong> postoj<strong>na</strong>ta sostojba). Ottamu, postavkite za <strong>na</strong>vod<strong>na</strong><br />
antinomija <strong>na</strong> sigurnosta i pravdata ili pak za primatot <strong>na</strong> sigurnosta<br />
vo edni, a <strong>na</strong> pravdata vo drugi pravni poredoci vo pogolem del<br />
se konstrukcii - za{to prav<strong>na</strong>ta sigurnost sekoga{ e samo izraz <strong>na</strong><br />
opredeleni ideologii za pravdata koi stanuvaat vladea~ki merila pri<br />
raspredelbata <strong>na</strong> op{etstve<strong>na</strong>ta mo}, dejnostite i dobrata. Ottamu,<br />
antinomija mo`e da postoi samo me|u ed<strong>na</strong> koncepcija <strong>na</strong> pravdata i<br />
civilizacijata. Taa go ja pravi razlikata me|u kulturniot ~ovek i divjakot,<br />
mirot i voj<strong>na</strong>ta, ~ovekot i `ivotnoto.<br />
1642<br />
Pravoto <strong>na</strong> sigurnost, Mil go <strong>na</strong>rekuva interes <strong>na</strong> sigurnosta (bezbednosta).<br />
Spored nego: "Re~isi site koristi koi mu se potrebni <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> li-<br />
~nost ne mu se potrebni <strong>na</strong> nekoja druga li~nost. Od mnogu od tie koristi ~ovekot,<br />
ako toa e neophodno, mo`e da se otka`e ili da gi zameni so nekoi drugi,<br />
me|utoa bez sigurnosta ne mo`e da deluva nitu edno ~ove~ko su{testvo. Od<br />
nea zavisi celokupniot <strong>na</strong>{ imunitet od zaloto i celokup<strong>na</strong>ta vrednost <strong>na</strong><br />
site dobra <strong>na</strong>dvor od letimi~nite momenti, za{to ako nekoj momentno posilen<br />
od <strong>na</strong>s vo sledniot moment bi ne li{i od sî, toga{ osven momentnite zadovolstva<br />
ni{to za <strong>na</strong>s ne bi mo`elo da ima nekakva vrednost.. Spored toa, o<strong>na</strong>a<br />
po fizi~kata hra<strong>na</strong> <strong>na</strong>{a <strong>na</strong>jpotreb<strong>na</strong> potreba ne mo`e da se ima ako ma{inerijata<br />
koja so nea ne s<strong>na</strong>bduva ne e vo nepreki<strong>na</strong>t red. Mil, \on Stjuard, Utilirarizam,<br />
Kultura, Beograd, 1960, str. 59-60.<br />
874
<strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> sigurnosta kako sredstva <strong>na</strong> druga koncepcija za pravdata -<br />
no ne i antinomija <strong>na</strong> pravdata i sigurnosta in genere. 1643<br />
7.2. PRAVNATA SIGURNOST I NEJZINIOT ODNOS SO PRAVDATA I<br />
CELISHODNOSTA<br />
Vo sovreme<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> teorija glavno postoi soglasnost deka<br />
osnovnite zada~i <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> se postignuvaweto <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost,<br />
pravdata i celishodnosta. Me|utoa, nesoglasuvawa se javuvaat vo odnos<br />
<strong>na</strong> mestoto <strong>na</strong> ovie, ~esto me|usebno protivre~ni celi vo <strong>pravoto</strong>. Toa<br />
e pra{aweto <strong>na</strong> koja od ovie tri celi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> treba da í se dade<br />
prioritet vo nivnoto ostvaruvawe.<br />
- Spored edno od tie stojali{ta, prioritetot treba da í pripadne<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost. Toa e prvi~noto stojali{te <strong>na</strong> Radbruh.<br />
Spored nego, kako cel <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, pravdata e op{testve<strong>na</strong> i objektiv<strong>na</strong><br />
i sekoga{ se odnesuva <strong>na</strong> odnosite me|u lu|eto. Su{tinska uloga <strong>na</strong><br />
pravdata e da go <strong>na</strong>pravi mo`en `ivotot vo op{testvoto, odnosno vo<br />
dr`avata. Ottuka, pravdata, kako i <strong>pravoto</strong> koe se stremi kon pravdata,<br />
pretpostavuvaat op{testvo, dodeka moralnoto iskustvo sekoga{ e<br />
rabota <strong>na</strong> poedinecot. Idealot <strong>na</strong> moralnoto dobro e vo idealniot<br />
op{testven poredok. A <strong>pravoto</strong> e o<strong>na</strong>a stvarnost ~ija smisla e da í slu-<br />
`i <strong>na</strong> pravdata. Pravoto dodu{a mo`e da stane nepravda no toa e pravo<br />
samo zatoa {to negovata smisla e da bide pravedno (da bide vrednost,<br />
da ima cel za lu|eto, da i slu`i <strong>na</strong> pravdata: nevozmo`no e <strong>na</strong>bquduvawe<br />
<strong>na</strong> edno ~ove~ko delo {to e slepo za celta.). 1644<br />
Idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, me|utoa, ne se iscrpuva vo pravdata: so<br />
ed<strong>na</strong>kvite treba da se postapuva ed<strong>na</strong>kvo, a so razli~nite razli~no vo<br />
1643<br />
Viskovi}, N, op. cit. str. 143<br />
1644<br />
Poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne mo`e da se opredeli poi<strong>na</strong>ku, tuku kako dadenost<br />
(stvarnost) ~ija smisla (ideja, cel, vrednost) e da ja ostvari idejata <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>. Pravoto mo`e da bide nepravedno (summum ius - summa iniuria), no toa<br />
e pravo samo zatoa {to negovata smisla e da bide pravedno. Radbruh, G. op.<br />
cit,str. 15. Ni edno ~ovekovo delo ne mo`e da se sfati bez povikuvawe <strong>na</strong><br />
nekakva ideja (cel), duri ni ed<strong>na</strong> masa (poimot masata e plo~a so ~etiri noze,<br />
ne z<strong>na</strong>~i ni{to ako ne se ka`e za {to slu`i, koja e nejzi<strong>na</strong>ta cel - da se stavi<br />
ne{to <strong>na</strong> nea zaradi onie sedat okolu nea ), a kamoli <strong>pravoto</strong>. Poimot <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> mo`e da se opredeli samo kako stvarnost {to se stremi kon idejata<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - pravdata (ideja = smisla = cel = vrednost = o<strong>na</strong> {to vredi = o<strong>na</strong><br />
{to e ispravno = o<strong>na</strong> {to treba da bide). Poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e kulturen poim,<br />
t.e. poim <strong>na</strong> ed<strong>na</strong> stvarnost povrza<strong>na</strong> so vrednosta, ed<strong>na</strong> stvarnost ~ija smisla<br />
e da i slu`i <strong>na</strong> nekoja vrednost. Pravoto e o<strong>na</strong>a stvarnost ~ija smisla e da i<br />
slu`i <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta vrednost, <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> z<strong>na</strong>~i e<br />
<strong>na</strong>so~en kon idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, pak ne mo`e da bide<br />
ni{to drugo tuku pravdata (<strong>pravoto</strong> e sekoga{ obid da se ostvari pravdata).<br />
875
srazmernost so niv<strong>na</strong>ta razli~nost. Za da se dojde do sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> nu`<strong>na</strong> e i idejata celishodnost. Pritoa, celta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i<br />
celta <strong>na</strong> dr`avata se nerazdvojni so ogled <strong>na</strong> toa {to <strong>pravoto</strong> vo z<strong>na</strong>-<br />
~itelen del e dr`av<strong>na</strong> volja, a dr`avata vo z<strong>na</strong>~itelen del e prav<strong>na</strong><br />
ustanova. Samata cel e opredele<strong>na</strong> so sooedvetni vrednosti koi imaat<br />
apsolutno va`ewe i <strong>na</strong> koi pokraj <strong>na</strong> pravdata <strong>pravoto</strong> treba da í slu-<br />
`i. Toa se individualnite vrednosti, kolektivnite vrednosti i vrednostite<br />
<strong>na</strong> delata me|u koi vrednosti ne postoi sovr{e<strong>na</strong> skladnost,<br />
tuku soodvet<strong>na</strong> <strong>na</strong>p<strong>na</strong>tost koja povremeno se pretvora vo sudir. Ottamu,<br />
<strong>na</strong> pra{aweto za celta i celishodnosta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> ne mo`e da se dade<br />
celosno opredelen, tuku samo relativisti~ki odgovor.<br />
Me|utoa, <strong>pravoto</strong> kako poredok <strong>na</strong> zaedni~kiot `ivot ne trpi<br />
vakov relativizam, i ne<strong>na</strong>dmi<strong>na</strong>ta razli~nost vo sfa}awata, osobeno<br />
strane~kite, za dr`avata i <strong>pravoto</strong>, so ogled <strong>na</strong> toa {to mora da postoi<br />
samo eden poredok. Toa se postignuva so prav<strong>na</strong>ta sigurnost kako<br />
tret sostaven del <strong>na</strong> idejata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koj ne e ni{to drugo tuku pozitivnost<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (pozitivnosta ne e ni{to drugo, tuku fakt deka<br />
<strong>pravoto</strong> go propi{ala nekoja sila i deka negovoto va`ewe i obvrznost<br />
se potkrepeni so dr`av<strong>na</strong> prisilba 1645 ). Ako ne mo`e da se utvrdi {to<br />
e pravedno, toga{ mora da se propi{e {to e spored <strong>pravoto</strong> od stra<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> organot koj e vo sostojba da go sprovede o<strong>na</strong> {to go propi{al. 1646<br />
Ved<strong>na</strong>{ treba da se zabele`i o~igled<strong>na</strong>ta protivre~nost me|u<br />
o<strong>na</strong> {to Radbruh, od ed<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> veli deka prav<strong>na</strong>ta sigurnost kako<br />
ednostav<strong>na</strong> formal<strong>na</strong> ideja ne mo`e da ja odredi sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
koja ottamu mora da mu bide prepu{te<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> celishodnosta,<br />
i negovoto tvrdewe deka bez <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost<br />
sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> bi bila prepu{te<strong>na</strong> <strong>na</strong> haosot <strong>na</strong> razli~nite,<br />
vo <strong>na</strong>jgolem slu~aj stra<strong>na</strong>~ki gledi{ta za toa {to <strong>na</strong>laga celishodnosta.<br />
Toj vsu{nost pretpostavuva deka sekoj praven poredok nezavisno<br />
od toa vrz kakva moral<strong>na</strong> celishodnost se zasnova, mora da obezbedi<br />
prav<strong>na</strong> sigurnost. A zaradi toa i vo taa mera, nezavisno od toa dali e<br />
1645<br />
Dr`av<strong>na</strong>ta prisilba za svoj objekt go ima ostvaruvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
a socijal<strong>na</strong>ta prisilba, ostvaruvaweto <strong>na</strong> moralot. Pravoto e zbir <strong>na</strong><br />
prisilni normi koi va`at vo ed<strong>na</strong> dr`ava. Edinstveno dr`avata poseduva<br />
monopol <strong>na</strong> prisilba. Prisilbata koja taa ja razdvi`uva pretstavuva apoluten<br />
kriterium <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, pravno pravilo bez prav<strong>na</strong> prisilba e protivre~nost:<br />
ogan koj ne gori, svetlost koja ne sjae. Dali taa prisilba }e ja sprovede<br />
sudija (gra|anski ili krivi~en) ili uprav<strong>na</strong>ta vlast, potpolno e seedno. Site<br />
normi koi se ostvaruvaat <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>~in se pravo, a site drugi, duri i ako vo<br />
`ivotot <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> bez prekr{uvawe se po~ituvaat, ne se nikakvo pravo,<br />
pravo stanuvaat duri toga{ koga }e im se pridru`i <strong>na</strong>dvore{niot moment <strong>na</strong><br />
dr`av<strong>na</strong> prisilba. Jering, R, Ciq u pravu, str. 112, 146 i 147.<br />
1646<br />
^avo{ki, K, op. cit, str. 72-73.<br />
876
samo formal<strong>na</strong> ili ne e, idejata <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost, ne samo da<br />
mo`e, tuku mora da odreduva barem del od sodr`i<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. 1647<br />
Genezata <strong>na</strong> negovite stavovi, vsu{nost, se dvi`i od negovoto<br />
po~etno tvrdewe spored koe "pravdata, celishodnosta i sigurnosta <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> zaedni~ki vladeat so <strong>pravoto</strong> vo site negovi vidovi, iako me|u<br />
sebe mo`at da dojdat vo ostra protivre~nost. Vo razli~ni periodi<br />
mo`e da postoi sklonost re{ava~kiot akcent da se stavi vrz eden ili<br />
drug princip. Taka policiskata dr`ava za ednistveno vladeea~ki <strong>na</strong>stojuvala<br />
da go <strong>na</strong>pravi principot <strong>na</strong> celishodnosta i bez dvoumewe vo<br />
vrhovnite odlu}i <strong>na</strong> svoeto kabinetsko pravosudstvo gi ostavala <strong>na</strong><br />
stra<strong>na</strong> pravdata i prav<strong>na</strong>ta sigurnost. Taka vo periodot <strong>na</strong> prirodnoto<br />
pravo se prave{e obid od formalniot princip <strong>na</strong> pravdata da se izvle-<br />
~e celokup<strong>na</strong>ta prav<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>, a istovremeno da se izvede i nejzinoto<br />
va`ewe. Taka izmi<strong>na</strong>tiot period <strong>na</strong> pravniot pozitivizam so<br />
ednostavnosta koja be{e kob<strong>na</strong>, se gleda{e samo pozitivnosta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
i prav<strong>na</strong>ta sigurnost i se dojde do toa planskoto ispituvawe <strong>na</strong><br />
celishodnosta, pa duri i <strong>na</strong> pravednosta <strong>na</strong> propi{anoto pravo dolgo<br />
vreme da bide zapreno, a prav<strong>na</strong>ta filozofija i prav<strong>na</strong>ta politika so<br />
decenii re~isi bea zamol~eni." 1648 Ottamu, Radbruh <strong>na</strong>jprvin zaklu~uva<br />
deka protivre~nostite me|u pravdata, sigurnosta i celishodnosta ne<br />
mo`at da se razre{at. 1649 Toj me|utoa, ved<strong>na</strong>{ potoa, prioritetot sepak<br />
í go otstapuva <strong>na</strong> sigurnosta. Argumentot za toa go <strong>na</strong>o|a vo va`eweto<br />
<strong>na</strong> pozitivnoto pravo. Pozitivnoto pravo se zasnova vrz sigurnosta<br />
za{to "treba da zasnova mir vo deluvaweto <strong>na</strong> borbi <strong>na</strong> razni mislewa,<br />
za vreme <strong>na</strong> sudir <strong>na</strong> filozofski gledi{ta (Anselm Foerbah). Pravda-<br />
1647<br />
^avo{ki, K, op. cit, str. 73.<br />
1648<br />
Radbruh, G. op. cit. str. 100.<br />
1649<br />
Spored liberalizmot pravdata poteknuva od prirodnoto pravo i<br />
kako poseb<strong>na</strong> vrednost mu se sprotivstavuva <strong>na</strong> celishodnosta. A so ogled <strong>na</strong><br />
toa {to sigurnosta kako svoeviden celishoden element se pomestuva kako element<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, kako edno od dopolnitelnite pra{awa se pojavuva potrebata<br />
od objasnuvawe <strong>na</strong> relacija pravda - sigurnost. Vo taa smisla spored Radbruh,<br />
"Pravdata i celishodnosta postavuvaat sprotivstaveni barawa. Pravdata e<br />
ed<strong>na</strong>kvost, a ed<strong>na</strong>kvosta bara op{tost <strong>na</strong> pravniot poredok. Pravdata vo izves<strong>na</strong><br />
smisla voop{tuva. Me|utoa, ed<strong>na</strong>kvosta ne e dade<strong>na</strong> vo stvarnosta, ed<strong>na</strong>kvosta<br />
sekoga{ e samo apstrakcija <strong>na</strong> dade<strong>na</strong>ta need<strong>na</strong>kvost od odrede<strong>na</strong> to~ka<br />
<strong>na</strong> gledawe. Od gledi{te <strong>na</strong> celishodnosta pak, sekoja need<strong>na</strong>kvost ostanuva<br />
su{tinska: celishodnosta mora kolku {to toa e mo`no da se individualizira.<br />
Taka, pravdata i celishodnosta doa|aat vo me|useb<strong>na</strong> protivre~nost. Toa, <strong>na</strong><br />
primer, stanuva o~igledno vo borbata me|u upravata i upravnoto sudstvo, vo<br />
borbata me|u streme`ot kon pravda i streme`ot za celishodnost vo krivi~noto<br />
pravo, a <strong>na</strong> drugo podra~je vo protivre~nosta me|u pedago{kite i disciplinskite<br />
barawa kaj sekoe vospituvawe <strong>na</strong> masata. Toj odnos <strong>na</strong> <strong>na</strong>p<strong>na</strong>tost,<br />
me|utoa ne mo`e da se otstrani. Ibid, str. 96.<br />
877
ta e vtora golema zada~a <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, no prvi~<strong>na</strong> e prav<strong>na</strong>ta sigurnost,<br />
mir, red. Vakvoto stojali{te e vo soglasnost so izrekata <strong>na</strong> Gete: "Podobro<br />
e da ti storat nepravda, odo{to svetot da bide vo nered," koja se<br />
sveduva <strong>na</strong> izrekata: "Neka bide vospostaven red makar pradata da e pogaze<strong>na</strong>."<br />
1650 Me|utoa, dodava Radbruh, toa ne smee da ostane posleden<br />
zbor <strong>na</strong> filozofijata vo vrska so pra{aweto <strong>na</strong> va`eweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
Prika`ano e samo toa deka i prav<strong>na</strong>ta sigurnost pretstavuva ed<strong>na</strong><br />
vrednost i deka prav<strong>na</strong>ta sigurnost koja ja dava pozitivnoto pravo<br />
mo`e da go opravda i va`eweto <strong>na</strong> nepravednoto i necelishodnoto. Ne<br />
e prika`ano bezuslovnoto prvenstvo <strong>na</strong> baraweto za prav<strong>na</strong> sigurnost<br />
koe sekoe pozitivno pravo go ispolnuva pred barawata za pravda i<br />
celishodnosta koi toa mo`ebi gi ostava neispolneti. Trite vidovi<br />
idei <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> imaat poded<strong>na</strong>kva vrednost i vo slu~aj <strong>na</strong> spor,<br />
odlukata mo`e da ja donese samo poedine~<strong>na</strong>ta sovest. Celosnoto<br />
va`ewe <strong>na</strong> seto pozitivno pravo z<strong>na</strong>~i ne mo`e da posvedo~i vo odnos<br />
<strong>na</strong> sekoj poedinec. Poedine~<strong>na</strong>ta sovest mo`e i treba vo <strong>na</strong>jgolem broj<br />
slu~ai da se dvoumi me|u prekr{uvaweto <strong>na</strong> pozitivnoto pravo odo{to<br />
pri `rtvuvaweto <strong>na</strong> sopstvenoto pravno uveruvawe. Me|utoa, mo`e da<br />
postojat i "sramni zakoni" <strong>na</strong> koi sovesta }e im ja otka`e poslu{nosta.<br />
1651 Sepak, {to se odnesuva do sudijata, dol`nost <strong>na</strong> sudskoto zvawe<br />
1650<br />
Ibid, str. 109.<br />
1651<br />
"Nekoja <strong>na</strong>redba, <strong>na</strong> koja duri i ne í e svojstve<strong>na</strong> voljata ed<strong>na</strong>kvite<br />
da gi tretira ed<strong>na</strong>kvo, a need<strong>na</strong>kvite need<strong>na</strong>kvo, mo`e da bide pozitivno va`e-<br />
~ka, mo`e da bide celishod<strong>na</strong>, zgora <strong>na</strong> toa i nu`<strong>na</strong> a ottamu i apsolutno zakonska,<br />
me|utoa bi trebalo da í se uskrati imeto pravo, za{to pravo e samo o<strong>na</strong><br />
{to barem e <strong>na</strong>so~eno kon toa da í slu`i <strong>na</strong> pravdata" Radbruh, G. op. cit. str.<br />
384. "Spored Radbruh, pravo vo pol<strong>na</strong> smisla e samo o<strong>na</strong> {to kako v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong><br />
sodr`i<strong>na</strong> i cel ja ima pravdata, koja e eden od trite su{testveni konstitutivni<br />
dela <strong>na</strong> svrhata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, pokraj prav<strong>na</strong>ta sigurnost i celishodnosta.<br />
"Pravoto e stvarnost ~ija smisla e da í slu`i <strong>na</strong> pravdata". Kriteriumot<br />
dali nekoja norma e prav<strong>na</strong> ili ne e, ne se <strong>na</strong>o|a vo toa dali e obezbede<strong>na</strong> so<br />
dr`av<strong>na</strong> prisilba, tuku vo celta {to ja ispolnuva, pa za nego "<strong>pravoto</strong> e zbir<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>lozi za zaedni~kiot `ivot <strong>na</strong> lu|eto." Pravdata e apsolut<strong>na</strong> vrednost,<br />
smeta Radbruh, vo taa smisla {to, isto kako i sli~nite vrednosti (<strong>na</strong> primer,<br />
vistinito, dobro, ubavo) ne se izveduvaat od nekoja druga vrednost, tuku pretstavuvaat<br />
izvor<strong>na</strong> vrednost. So ogled <strong>na</strong> toa {to pozitivnoto "pravo" mo`e da<br />
bide ne samo ispravno vo pogled <strong>na</strong> pravdata, tuku i nepravedno, Radbruh vo<br />
statijata "Zakonsko nepravo i nezakonsko pravo", se obide da go re{i sudirot<br />
me|u pravdata i pozitivnoto "zakonsko nepravo" taka {to pozitivnoto pravo<br />
bi se primenuvalo duri i toga{ koga sodr`inski e necelishodno i nepravedno,<br />
osven vo slu~aj koga toj stepen <strong>na</strong> nepravednost, odnosno sprotivstavuvaweto<br />
<strong>na</strong> pravdata do tolku e nepodnoslivo {to zakonskiot propis kako "neispravno<br />
pravo" mora da otstapi pred pravdata. Vo svoite aforizmi Radbruh<br />
ja iznesuva istata ideja: "Ova mora dlaboko da se vtisne vo svesta <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot i<br />
878
e <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> zakonot za va`ewe da mu pribavi va`nost, dol`nost <strong>na</strong><br />
sudijata e svoeto li~no pravno ~uvstvo da mu go `rtvuva <strong>na</strong> avtoritativ<strong>na</strong>ta<br />
prav<strong>na</strong> <strong>na</strong>redba, da pra{a samo {to e spored <strong>pravoto</strong> i nikoga{<br />
dali toa e pravedno." 1652 Pritoa, iako samiot e ispraven pred dilemata,<br />
dali <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in sudijata ne se ograni~uva pred idnite promeni<br />
koi ne mo`at ni da se pretpostavat, Radbruh sepak ne go <strong>na</strong>pu{ta stavot<br />
so koj se feti{izira sigurnosta. Vo taa smisla veli: "Me|utoa,<br />
<strong>pravoto</strong> spored svojata sodr`i<strong>na</strong> kolku i da se voobli~i nepravedno, se<br />
poka`alo deka toa sekoga{, ve}e so samoto svoe postoewe ispolnuva<br />
ed<strong>na</strong> cel, celta <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> sigurnost. Slu`ej}i mu <strong>na</strong> zakonot bez ogled<br />
<strong>na</strong> negovata pravednost, sudijata sepak ne mu slu`i samo <strong>na</strong> slu~ajnite<br />
celi <strong>na</strong> samovoljata." 1653<br />
Takviot stav kaj Radbruh dominira dodeka vo tekot <strong>na</strong> <strong>na</strong>cisti-<br />
~koto vladeewe bazirano vrz principite: "<strong>na</strong>redbata e <strong>na</strong>redba," "zakonot<br />
e zakon," ne sfatil deka pod maskata <strong>na</strong> pozitivnoto pravo mo`at<br />
celosno zakonito da se vr{at <strong>na</strong>jstra{ni zlostorstva. Toga{ uvidel<br />
deka prav<strong>na</strong>ta sigurnost koja e samo drug izraz za pozitivnosta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>,<br />
ne samo {to mo`e da dojde vo nezare{iv sudir so pravdata, tuku i<br />
celosno da ja zgazi. Ottamu, ovoj sudir treba{e da se razre{i vo korist<br />
<strong>na</strong> pravdata. 1654 Davajki í prioritet <strong>na</strong> pravdata pred prav<strong>na</strong>ta sigurnost<br />
Radbruh }e re~e: "Sudirot me|u pravdata i prav<strong>na</strong>ta sigurnost<br />
bi mo`el da se re{i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in {to pozitivnoto pravo koe |i<br />
obezbeduva propisite i mo}ta }e ima prednost i toga{ koga sodr`inski<br />
e nepravedno i necelishodno, osven vo slu~aj koga pozitivnite zakoni<br />
vo tolku nepodnosliva mera í protivre~at <strong>na</strong> pravdata {to zakonot<br />
kako "neispravno pravo," mora da otstapi pred pravdata. So drugi<br />
zborovi, vo redovni priliki koi podrazbiraat voobi~ae<strong>na</strong> nesovr{enost<br />
<strong>na</strong> zakonot i pomala nepravda vo niv, <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost i se<br />
dava prednost vo odnos <strong>na</strong> pravdata. No, vo isklu~itelni okolnosti,<br />
pravnicite: mo`at da postojat zakoni so takov stepen <strong>na</strong> nepravednost i op{-<br />
ta {tetnost {to mora da im se odre~e va`eweto, dotolku pove}e, {to mora da<br />
im se odre~e pravniot karakter." Stankovi}, V. Pravni pozitivizam..., str. 950-951.<br />
1652<br />
Radbruh, G. op. cit. str. 110<br />
1653<br />
Vo ovaa smisla <strong>na</strong>tamu nesmasno veli: "Nie }e go prezreme sve{tenikot<br />
koj go propoveda toa vo {to ne e uveren, me|utoa }e go po~ituvame sudijata<br />
koj ne dopu{ta negovata vernost kon zakonot da go pomati sprotivstavuvaweto<br />
<strong>na</strong> negovite pravni ~uvstva, za{to dogmata ima svoja vrednost samo<br />
kako izraz <strong>na</strong> veruvawe, a zakonot pak, ne samo kako zapi{an izraz <strong>na</strong> pravdata,<br />
tuku i kako garancija <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost, i osobeno kako takov e daden<br />
vo racete <strong>na</strong> sudijata. Pravedniot ~ovek vredi pove}e odo{to samo praven,<br />
odo{to ~ovek koj mu e veren <strong>na</strong> zakonot. Me|utoa za pravnite sudii obi~no ne<br />
se zboruva, za{to pravniot sudija, tokmu spored toa i samo spored toa ve}e e i<br />
praveden sudija." Radbruh, G. op. cit. str. 110.<br />
1654<br />
Vidi: ^avo{ki, K, op. cit, str. 74.<br />
879
koga pozitivnite zakoni se nepodnoslivo nepravedni i re~isi zlostorni~ki,<br />
pravdata mora da bide <strong>na</strong>d prav<strong>na</strong>ta sigurnost. Po voj<strong>na</strong>ta za<br />
Radbruh pravdata nema prioritet samo vo odnos <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta, sigurnost<br />
tuku i vo odnos <strong>na</strong> celishodnosta, koja vo toa trojstvo <strong>na</strong> pravni vrednosti<br />
go zazema tretoto meto.<br />
- Spored Jering, kako {to kaj slugata ne mo`e da se razvie smislata<br />
za red koga gospodarot realno go onevozmo`uva redot, taka ne<br />
mo`e da se razvie ni smislata za <strong>pravoto</strong> kaj dr`avjanite ako dr`avata<br />
so noze gi gazi zakonite koja samata gi izdala. Po~ituvaweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong><br />
ne mo`e da <strong>na</strong>preduva dolu koga go nema gore. Na pravnoto ~uvstvo<br />
mu e potrebno ostvaruvawe za da zajakne, toa ne mo`e da se razviva ako<br />
realniot svet mu se potsmeva <strong>na</strong> barawata koi toa gi postavuva. 1655<br />
...Vrz moral<strong>na</strong>ta sila <strong>na</strong> <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnoto pravno ~uvstvo vo kraj<strong>na</strong> linija<br />
se zasnova i celokup<strong>na</strong>ta sigurnost <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Ne <strong>na</strong> ustavot: kolku i<br />
da e ve{to smislen ne e mo`no da se zamisli nitu eden koj dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast fakti~ki bi ja li{il od mo`nosta da go pogazi zakonot. Ne <strong>na</strong><br />
zakletvite ~ija cel e obezbeduvawe <strong>na</strong> taa sigurnost: iskustvoto poka-<br />
`uva kolku ~esto tie se kr{at. Ne <strong>na</strong> oreolot <strong>na</strong> svetosta i nepovredivosta<br />
so koi teorijata go prekriva zakonot: tie ne i imponiraat <strong>na</strong> samovoljata.<br />
O<strong>na</strong> {to nejze i imponira e samo real<strong>na</strong>ta sila koja se <strong>na</strong>o|a<br />
zad zakonite, <strong>na</strong>rodot koj vo <strong>pravoto</strong> go spoz<strong>na</strong>l uslovot za svoeto<br />
postoewe i ~ija povreda ja ~uvstvuva kako povreda <strong>na</strong> sebesi, <strong>na</strong>rodot<br />
za koj treba da se o~ekuva deka vo kraen slu~aj }e izleze <strong>na</strong> megdan za<br />
svoeto pravo. Sigurnosta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> sekade e sopstveno delo i zasluga<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot, taa e dobro koe istorijata nitu <strong>na</strong> eden <strong>na</strong>rod ne mu ja podaruva,<br />
tuku koja sekoj <strong>na</strong>rod treba da ja osvoi so <strong>na</strong>por<strong>na</strong> borba, a ne<br />
retko i so krvav akt. 1656<br />
Isklu~ivoto vladeewe <strong>na</strong> zakonot e istoz<strong>na</strong>~no so otka`uvawe<br />
<strong>na</strong> op{testvoto od slobod<strong>na</strong>ta upotreba <strong>na</strong> svoite race: toa so vrzani<br />
race bi se predalo <strong>na</strong> krutata nu`nost, bespomo{no stoej}i pred site<br />
`ivotni situacii i barawa {to ne bi bile predvideni vo zakonot ili<br />
za koi ovoj bi se poka`al samo nedovolen. Od toa proizleguva maksima<br />
deka dr`av<strong>na</strong>ta vlast ne treba so zakon da ja ograni~uva mo`nosta za<br />
svojata sponta<strong>na</strong> samodejnost pove}e odo{to toa e neophodno: vo taa<br />
<strong>na</strong>soka podobro e premalku odo{to premnogu! Pogre{no e da se veruva<br />
deka interesot <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta sigurnost i <strong>na</strong> politi~kata sloboda bara<br />
{to pogolemi ograni~uvawa <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast preku zakonite. Vo<br />
osnovata <strong>na</strong> toa veruvawe se <strong>na</strong>o|a ~ud<strong>na</strong> pretstava deka vlasta e zlo<br />
protiv koe treba so seta sila da se borime. Me|utoa, taa e vsu{nost dobro<br />
kaj koe, kako kaj sekoe dobro, samo za da ne ja spre~ime mo`nosta<br />
od koris<strong>na</strong> upotreba morame da se pomirime i so mo`nosta od zloupotreba.<br />
Sopiraweto <strong>na</strong> vlasta ne e edinstveniot <strong>na</strong>~in da se predupredi<br />
880<br />
1655<br />
Jering, F. R. op. cit. str. 169.<br />
1656<br />
Ibid, str. 170 i 171.
spom<strong>na</strong>tata ospasnost, ima u{te eden so celosno ed<strong>na</strong>kva funkcija: li-<br />
~<strong>na</strong>ta odgovornost. Toa be{e patot po koj trg<strong>na</strong>a starite Rimjani. Tie<br />
ne zazirale od toa <strong>na</strong> svoite magistrati da im dozvolat golema vlast<br />
koja mirisa <strong>na</strong> apsolut<strong>na</strong> mo<strong>na</strong>rhija, me|utoa od niv barale strogo polo`uvawe<br />
smetka po odeweto od dol`nosta.<br />
Me|utoa, zakonot kolku i da odmeril {irok manevarski prostor<br />
za slobodata, sekoga{ postoi mo`nost za neobi~ni situacii vo<br />
koi dr`av<strong>na</strong>ta vast e stave<strong>na</strong> pred alter<strong>na</strong>tiva da go `rtvuva ili zakonot<br />
ili dobroto <strong>na</strong> op{testvoto. [to treba da se izbere? Ed<strong>na</strong> poz<strong>na</strong>ta<br />
gruba izreka odgovara: Fiat iustitia, pereat mundus. Toa zvu~i taka kako<br />
svetot da postoi zaradi pravdata, dodeka vo realnosta, sekako, pravdata<br />
postoi zaradi svetot. Koga tie dve ne{ta bi se <strong>na</strong>o|ale vo sprotivstaven<br />
odnos, toj stav bi moral da glasi: Pereat iustitia, vivat mundus. Me-<br />
|utoa, vsu{nost, toa ni <strong>na</strong>jmalku ne e slu~aj, pa <strong>na</strong>protiv, ottamu i dvete<br />
ne{ta odat raka pod raka i maksimata mora da glasi: Vivat iustitia, ut<br />
floreat mundus. 1657<br />
Me|utoa, sosema drugo pra{awe e dali dr`av<strong>na</strong>ta vlast apsolutno<br />
i bez kakov i da e isklu~ok treba da go po~ituva postoe~kiot zakon<br />
i jas ne se stegam <strong>na</strong>jre{itelno da go negiram toa pra{awe. 1658 Taka, <strong>na</strong><br />
primer, koga provaluvaweto <strong>na</strong> bra<strong>na</strong>, po`ar ili sli~<strong>na</strong> katastrofal<strong>na</strong><br />
situacija }e predizvikaat op{ta opasnost koja mo`e da se otstrani<br />
edinstveno so zafa}awe vo privat<strong>na</strong>ta sopstvenost, treba li vlasta<br />
ovde da ja po~ituva sopstvenosta i da dozvoli elementite slobodno da<br />
pusto{at? Prirodnoto ~uvstvo sekogo }e go rakovodi kako da se odlu-<br />
~i, me|utoa va`no e taa odluka i <strong>na</strong>u~no da se opravda. Opravduvaweto<br />
se <strong>na</strong>o|a vo stanovi{teto deka <strong>pravoto</strong> ne e cel <strong>na</strong> samoto sebe, tuku<br />
samo sredstvo za taa cel. Kraj<strong>na</strong>ta cel <strong>na</strong> dr`avata i <strong>pravoto</strong> e vospostavuvawe<br />
i obezbeduvawe <strong>na</strong> `ivotnite uslovi <strong>na</strong> op{testvoto: <strong>pravoto</strong><br />
postoi zaradi op{testvoto, a ne op{testvoto zaradi <strong>pravoto</strong>. Ottamu,<br />
proizleguva deka, tamu kade, kako vo spom<strong>na</strong>tite slu~ai, isklu~itelni<br />
sostojbi se takvi {to dr`av<strong>na</strong>ta vlast ja postavuvaat pred alter<strong>na</strong>tiva<br />
dali da go `rtvuva <strong>pravoto</strong> ili op{testvoto, taa ne samo {to<br />
e ovlaste<strong>na</strong>, tuku e i obvrza<strong>na</strong> da go `rtvuva <strong>pravoto</strong> i da go spasi op{-<br />
testvoto. Za{to, pove}e od zakonot koj taa go kr{i se <strong>na</strong>o|a obzirot<br />
sprema za~uvuvaweto <strong>na</strong> op{testvoto <strong>na</strong> koe site zakoni samo treba da<br />
mu slu`at, lex summa, kako {to toa go <strong>na</strong>rekuva Ciceron vo svojata poz<strong>na</strong>ta<br />
izreka: salus populi summa lex esto. 1659 Vo takov konflikten slu~aj<br />
1657 Ibid, str. 186. Vo ovaa smisla i Foerbah: "Vo ovoj karakteristi~en<br />
izraz <strong>na</strong> pravosudstvoto o~igledno nema ni ronka dobri<strong>na</strong>, duri ni mudrost,<br />
za{to ~ovekot ne e tuka zaradi pravi~nosta i pravosudstvoto, tuku pravosudstvoto<br />
e sozdadeno zaradi ~ovekot. Foerbah, L. Predavanja o su{tini religije, Kultura,<br />
Beograd, 1955, str. 134.<br />
1658<br />
Ibid, str. 186.<br />
1659<br />
Sallus populi (res publicae) suprema lex esto - Spasot <strong>na</strong> <strong>na</strong>rodot (dr`-<br />
881
kade {to e vo pra{awe sopstveniot `ivot ili zafa}awe vo tu|o pravo,<br />
iako toa zakonot toa ne go bara od nego (pravo <strong>na</strong> nu`da), privatnoto<br />
lice mo`e da go `rtvuva `ivotot - toa samo se `rtvuva sebesi. Dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast koja bi sakala istoto toa da go stori bi <strong>na</strong>pravila smrten<br />
grev, za{to taa mora da go ostvaruva <strong>pravoto</strong> ne zaradi sebesi, tuku zaradi<br />
op{testvoto i kako kapetan koj{to koga e vo pra{awe spasuvaweto<br />
<strong>na</strong> brodot i posadata go frla tovarot preku ogradata, taka i dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast smee i treba toa da go stori so zakonot ako toa e edinstveniot<br />
<strong>na</strong>~in da se so~uva op{testvoto od te{kata opasnost. Dr`av<strong>na</strong>ta<br />
vlast vo toj slu~aj se koristi so <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> nu`da, koe e dadeno so<br />
katastrofal<strong>na</strong>ta polo`ba (vonred<strong>na</strong>ta sostojba), i toa ne smee da í<br />
bide uskrateno, isto kako i <strong>na</strong> privatnoto lice - taa ne samo {to smee<br />
da go primeni, tuku i mora. Tie dve ne{ta, me|utoa, se usloveni: taa<br />
toa smee da go stori tamu kade {to mora. No sepak, otvorenoto kr{ewe<br />
<strong>na</strong> zakonot pretstavuva `alos<strong>na</strong> postapka kaj zakonodavstvoto treba<br />
kolku {to e toa mo`no da mu go za{tedi <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. Toa taa<br />
mo`e da go stori <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in {to <strong>na</strong> samoto pravo <strong>na</strong> nu`da }e mu dade<br />
zakonodav<strong>na</strong> forma, kako {to toa pomalku ili pove}e ve}e se slu~i vo<br />
ponovite prava i dr`avni ustanovi. Odredbite koi se odnesuvaat <strong>na</strong><br />
toa, mo`at da se oz<strong>na</strong>~at kako sigurnosen ventil <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - tie <strong>na</strong><br />
nesre}ite im davaat olesnuvawe i taka spre~uvaat da dojde do sil<strong>na</strong><br />
eksplozija. 1660<br />
- Nasproti stojali{tata <strong>na</strong> Radbruh i Jering zaslu`uva da se<br />
istakne i kompromisniot stav <strong>na</strong> Markovi}, Spored nego <strong>na</strong>jseriozniot<br />
argument koj se iznesuva protiv pravdata <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> le`i vo toa<br />
{to celta <strong>na</strong> pravniot poredok <strong>na</strong> prvo mesto e da vospostavi i da<br />
odr`i red, da obezbedi sigurnost <strong>na</strong> soobra}ajot i da gi tipizira odnosite<br />
me|u lu|eto. Zatoa nie gre{ime koga od nego barame celosno ostvaruvawe<br />
<strong>na</strong> ed<strong>na</strong> radikal<strong>na</strong> pravednost za site poedinci i vo site slu-<br />
~ai. Koga op{testve<strong>na</strong>ta pravda preku zakonot proma{i vo konkreten<br />
slu~aj, <strong>na</strong>{eto ~uvstvo <strong>na</strong> pravednost e povredeno, za{to pritoa nie<br />
trgnuvame od individualno gledi{te dodeka <strong>pravoto</strong> izrazuva ed<strong>na</strong> kolektiv<strong>na</strong><br />
funkcija. Koga se posmatra op{testveno, pravdata pred sî ja<br />
interesira zaednicata. Poedincite pred nea se gubat i mu se `rtvuvaat<br />
<strong>na</strong> edno povisoko <strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> op{testve<strong>na</strong>ta solidarnost. Vo toj presek<br />
ako pravednosta go povi{uva svojot glas vo odbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> individualniot<br />
interes, zakonskata pravda zboruva kako pretstavnik <strong>na</strong> op{tiot<br />
interes. @iveej}i vo op{testvo i u`ivaj}i gi site negovi dobra ~ovek<br />
<strong>na</strong>jposle mora da se pomiri so toa da bide izlo`en i <strong>na</strong> izvesen socijalen<br />
rizik {to go povlekuva op{testvenoto `iveewe. Toa {to poedincite<br />
doa|aat vo opasnost eventualno i da zagubat poradi pravniot formalizam<br />
<strong>na</strong>golemo }e im bide <strong>na</strong>domesteno so o<strong>na</strong> {to preku <strong>pravoto</strong> go<br />
avata) neka bide <strong>na</strong>jgolem zakon.<br />
1660<br />
Jering, F. R. Ciq u pravu, str. 187.<br />
882
dobivaat vo op{tata sigurnost. Me|utoa, kako {to pravilno istaknuva<br />
Markovi}, takvoto izlagawe bi mo`elo celosno da se prifati koga<br />
sudirite me|u <strong>pravoto</strong> i pravdata bi bile ne{to isklu~itelno. Nie<br />
z<strong>na</strong>eme deka vo nivnoto razminuvawe ima i ne{to principielno i deka<br />
me|u niv ima edno postojano latentno nesoglasuvawe, kako i istovremeno<br />
nesoglasuvawe od vremenska i prostor<strong>na</strong> priroda. Preku niv osobeno<br />
se sudiraat edno op{to pravilo so raznovidni konkretni situacii<br />
i novo pravilo so staro pravilo. Na kritikata <strong>na</strong> nesigurnosta koja se<br />
pravi protiv pravednosta pokraj toa bi mo`elo da se odgovori deka<br />
nesigurnosta vo svojata osnova e pri~i<strong>na</strong> <strong>na</strong> oportunitetot. Po<strong>na</strong>tamu,<br />
sigurnosta vo praktikata nikoga{ ne e celosno ostvare<strong>na</strong> ni od drugi<br />
pri~ini. Na rezoniraweto deka sigurnosta e osnovno barawe (cel) <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> mo`e da mu se sprotivstavi i tvrdeweto deka taa ne e edinstven<br />
princip <strong>na</strong> pravniot poredok. I pravednosta pretstavuva su{testven<br />
element <strong>na</strong> pravniot poredok bez koj ni prav<strong>na</strong>ta sigurnost ne e<br />
celos<strong>na</strong>.<br />
Vpro~em, sosema pogre{no bi bilo da se misli deka vo edno<br />
op{testvo }e ima pomalku red ako vo nego ima pove}e pravda, i obratno.<br />
Za sre}a ne postoi logi~no dvojstvo <strong>na</strong> pravdata i redot. Naprotiv,<br />
pravdata vo sebe sodr`i i red i taa ja izrazuva pravilnosta <strong>na</strong> op{testvenite<br />
kauzalni vrzuvawa. Samo ottamu {to pri~inite i posledicite<br />
vo `iviot svet ne se adekvatni kako vo mehani~kiot, toa ni poimot<br />
<strong>na</strong> op{testven red ne treba da se ograni~uva <strong>na</strong> stati~niot poim stabilis<br />
et securi. Zatoa ne treba da se zboruva za `rtvuvawe <strong>na</strong> pravdata zaradi<br />
odr`uvawe <strong>na</strong> stati~niot red <strong>na</strong> mrtviot svet. Toj mehani~ki nevistinit<br />
red, treba da se povle~e pred pravdata koja `ivee op{testven red.<br />
Koga nema pravda duri toga{ nema vistinski red vo edno op{testvo<br />
koe evoluira.<br />
Kone~no, ako i pokraj seto izneseno vo sudirot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i<br />
pravednoto kako op{t i poedine~en interes, <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> kako pretstavnik<br />
<strong>na</strong> op{tiot interes bi mu se priz<strong>na</strong>lo prvenstvo, toa nikako ne<br />
z<strong>na</strong>~i deka nie bi trebalo da gi zatvorime o~ite pred site pa i nesakanite<br />
posledici <strong>na</strong> formalizmot, i da se otka`eme duri i od obidot negovite<br />
negativnosti so soodvetni sredstva da gi otstranuvame. Osobeno<br />
ne smeeme da izgubime od vid deka logi~kiot nedostig <strong>na</strong> formuli<br />
vo <strong>pravoto</strong>, nejzinoto doa|awe vo sudir so <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> vistinska ed<strong>na</strong>kvost,<br />
ne go <strong>na</strong>vreduva samo apstraktniot princip <strong>na</strong> poimot pravda,<br />
tuku vo isto vreme pretstavuva i postoja<strong>na</strong> opasnost po sekoj `iv praven<br />
poredok koj saka da se odr`i. Sigurnosta i pravednosta ne se poimi<br />
koi eden <strong>na</strong> drug treba da mu se sprotivstavat, a u{te pomalku se<br />
poimi koi zaemno se isklu~uvaat. Na <strong>pravoto</strong> i dvata vo ista mera mu<br />
se neophodni taka {to treba da pretstavuvaat sinteza <strong>na</strong> maksimum <strong>na</strong><br />
sigurnost i maksimum <strong>na</strong> pravednost. Ottamu, vo praktikata odnosot <strong>na</strong><br />
sigurnosta i pravednosta i <strong>na</strong>tamu }e ostane pra{awe <strong>na</strong> ramnote`a <strong>na</strong><br />
smislata za mera, a od tehnikata i tehni~arite <strong>na</strong> konkretniot praven<br />
883
sistem }e zavisi vo koja mera i dvata }e bidat ostvareni bez zaemno da<br />
se kompromitiraat. 1661<br />
[to se odnesuva do ovlastuvawata <strong>na</strong> sudijata vo ovaa sfera,<br />
spored Markovi}, ekstremite se dvi`at od edan odluka <strong>na</strong> francuskiot<br />
kasacionen sud od 1900 godi<strong>na</strong>, spored koja "nikakvi obziri <strong>na</strong> pravednosta<br />
ne go ovlastuvaat sudijata da gi prei<strong>na</strong>~i dogovorite koi<br />
strankite slobodno i polnova`no gi sklu~ile i koi za niv imaat sila<br />
<strong>na</strong> zakon," do carskiot reskript <strong>na</strong> Konstantin i Lucinij - Placuit in<br />
omnibus rebus praecipuam esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem<br />
(Vo site ne{ta podobro e da se vodi smetka za pravdata i pravednosta<br />
odo{to za strogoto pravno <strong>na</strong>~elo). 1662 Vistinskoto re{enie, spored<br />
nego, e priz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> potrebata za ispravawe i dopolnuvawe <strong>na</strong> formalnoto<br />
pravo so eden sekoga{ sve` sok koj vo osnova e idejata <strong>na</strong> pravednost<br />
makar podvede<strong>na</strong> i pod poimot tolkuvawe. Zo{to, {to e drugo<br />
odo{to pravednost koga i konzervativniot Trolon, koj <strong>na</strong> pravednosta<br />
kako "<strong>na</strong>jgolema opasnost" ne i dava mesto vo prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, mu<br />
postavuva dol`nost <strong>na</strong> sudijata "da se rakovodi spored faktite i da go<br />
ubla`uva <strong>pravoto</strong> so okolnostite <strong>na</strong> slu~ajot." Ili koga golemiot pozitivist<br />
A. Kapitan pri tolkuvaweto <strong>na</strong> zakonot prepora~uva pravni-<br />
~kiot duh da se ubla`uva dokolku se saka visti<strong>na</strong>ta da ne í se `rtvuvawa<br />
<strong>na</strong> logikata. 1663<br />
- Vo pogled <strong>na</strong> poslednoto sli~no e i stojali{teto <strong>na</strong> Perelman<br />
koj veli: "Obra}aweto <strong>na</strong> pravednosta pretstavuva obra}awe kon sudijata<br />
protiv zakonot. Zakonot glavno ne mu ostava <strong>na</strong> sudijata nekoja<br />
golema sloboda <strong>na</strong> procenuvawe, me|utoa sudijata sekoga{ }e se trudi<br />
da go tolkuva taka {to }e gi izbegne nepravednite posledici. Ed<strong>na</strong>kov<br />
slu~aj e i so federalniot sudija vo SAD koj treba da gi tolkuva odredbite<br />
<strong>na</strong> amerikanskiot Ustav, kako i so sudijata <strong>na</strong> anglosaksonskiot<br />
za kogo se smeta deka vo toa se dr`i do presedani. I <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> da ne<br />
zaboravime deka ni zakonite ni presedanite ne se primenuvaat mehani-<br />
~ki. Obvrzan da sudi vo site slu~ai koi spa|aat vo negova <strong>na</strong>dle`nost,<br />
za da uspee vo toa sudijata raspolaga so ovlastuvaweto za tolkuvawe...<br />
Pravednosta mo`e da prete`nee <strong>na</strong>d sigurnosta i `elbata da se izbeg<strong>na</strong>t<br />
nepravednite posledici mo`e sudijata da go <strong>na</strong>vede da go reinterpretira<br />
zakonot, da gi izmeni uslovite <strong>na</strong> negovata prime<strong>na</strong>. Duri i<br />
ako <strong>na</strong> sudijata mu se uskrati <strong>pravoto</strong> da sozdava zakoni, mora da mu se<br />
ostavi ovlastuvawe za tolkuvawe. Blagodarenie <strong>na</strong> toa <strong>na</strong> koj <strong>na</strong>~in so<br />
nego }e se poslu`i, sudijata vo izvesni slu~ai }e mo`e da se zadovoli<br />
so voobi~aeno tolkuvawe i isprav<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> zakonot vo soglasnost<br />
so praviloto <strong>na</strong> pravda. Me|utoa, za da se izbegne proizvolnost vo taa<br />
oblast, toj }e mora posebno da gi obrazlo`i odlukite koi se izdvoj-<br />
884<br />
1661<br />
MarkoviÊ S, B. Pravi~nost i pravni poredak, str. 1-3.<br />
1662<br />
Ibid, str. 4.<br />
1663<br />
Ibid, str. 4-5.
uvaat od voobi~ae<strong>na</strong>ta sudska praktika." 1664<br />
- Na krajot od ovie izlagawa ~i<strong>na</strong>m deka e z<strong>na</strong>~ajno <strong>na</strong>kuso da se<br />
iznese i stavot <strong>na</strong> u{te eden avtor koj {to korelira so prethodnite.<br />
Imeno, spored Stojanovi}, fundamentalniot dlabinski sloj <strong>na</strong> pravniot<br />
poredok vo sebe opfa}a pove}e principi 1665 koi me|usebno ne se<br />
povrzani i ne se <strong>na</strong>o|aat vo kakov i da e harmonski odnos, tuku vo opredeleni<br />
slu~ai vo prime<strong>na</strong>at stojat vo odnos <strong>na</strong> "zateg<strong>na</strong>tost," t.e. polaritet,<br />
za{to barawata koi proizleguvaat od opredeleni principi se<br />
dvi`at vo sprotiv<strong>na</strong> <strong>na</strong>soka. Kaj fundamentalnite principi (pravda,<br />
prav<strong>na</strong> sigurnost, celishodnost) sosema vo red e idejata tie da se ostvaruvaat<br />
samo vo ramkite <strong>na</strong> mo`nosto za{to tie strukturalno se razlikuvaat<br />
od pravnite normi, so ogled <strong>na</strong> toa {to nikoga{ ne se gotovi<br />
<strong>na</strong>redbi, tuku samo normativni tendencii, poradi {to is~eznuva sekakva<br />
antinomija: vrednosnite tendencii po pravilo se skalesti veli~ini.<br />
Principite pove}e ili pomalku se ostvaruvaat i treba da se razberat<br />
kako "komparativni stavovi." 1666<br />
1664<br />
Perelman, H. op. cit. str. 22 i 25.<br />
1665<br />
Principite pretstavuvaat optimalni normi (pravila) koi se popolnuvaat<br />
vo razli~<strong>na</strong> mera, a pravnite normi se cvrsti pravila, koi ili se<br />
dopolnuvaat ili ne mo`at da se dopolnuvaat. Principite se normi koi <strong>na</strong>lo-<br />
`uvaat obvrska da se sledi ed<strong>na</strong> cel. Pravilata se normi koi se sostojat od<br />
fakti~ki sostojbi i pravni posledici taka {to pravnite posledici sekoga{<br />
<strong>na</strong>stanuvata koga e ispolneta fakti~kata sostojba. Ibid. str. 1076. Pod pravni<br />
principi se podrazbiraat normativni maksimi so golema voop{tenost i z<strong>na</strong>-<br />
~itel<strong>na</strong> smelost <strong>na</strong> koi im nedostasuva precizno <strong>na</strong>veduvawe <strong>na</strong> fakti~kata<br />
sostojba i egzatno <strong>na</strong>vedeni pravni posledici koi bi bile vrzani za taa fakti~ka<br />
sostojba. Pravniot princip ne e eksplicit<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pozitivnoto<br />
pravo, tuku z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong> sodr`inska osnova za pravno regulirawe so golema vrednos<strong>na</strong><br />
sodr`i<strong>na</strong>. Pravniot princip se razlikuva od prav<strong>na</strong>ta norma (pravnoto<br />
pravilo) spored toa {to pravniot princip sodr`inski ne e podesen za neposredno<br />
presuduvawe <strong>na</strong> konkretni slu~ai. Prav<strong>na</strong>ta norma (pravnoto pravilo)<br />
vo sebe sodr`i tendenccija vo celost da bide realizirano dodeka pravniot<br />
princip e <strong>na</strong>so~en kon toa, vo zavisnost od okolnostite, fakti~kite i pravnite<br />
mo`nosti, pove}e ili pomalku da se ostvari. Spored nekoi avtori (Larenz,<br />
Esser) pravniot princip ne e prav<strong>na</strong> norma vo vistinska smisla <strong>na</strong> zborot,<br />
tuku samo opravduva~ka pri~i<strong>na</strong> za va`ewe <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta norma. Ibid, str. 1079.<br />
Ovde e z<strong>na</strong>~ajno da se istakne i toa deka, spored Stojanovi}, fundamentalni<br />
pravnoeti~ki principi pravdata, prav<strong>na</strong>ta sigurnost i celishodnosta se "tehni~ki"<br />
pretpostavki za racio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i istovremeno pretstavuvaat<br />
<strong>na</strong>juniverzalen eti~ki minimal<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Na site<br />
pozitivnopravni mormi koi stojat vo o~igled<strong>na</strong> sprotivnost so ovie principi<br />
treba da im se odre~e prav<strong>na</strong>ta va`nost. Ibid, str. 1080 i 1082.<br />
1666<br />
Postoi maksima koja se oz<strong>na</strong>~uva kako "zakon <strong>na</strong> odmeruvawe" i<br />
koja glasi: "Dokolku e povisok stepenot <strong>na</strong> neispolnuvawe ili zapostavuvawe<br />
885
8. NA^ELO NA SUDSKA ZA[TITA PROTIV ZLOUPOTREBITA<br />
NA VLASTA I NADOMEST NA [TETA VO SLU^AJ NA TAKVA<br />
ZLOUPOTREBA<br />
Napred vidovme deka <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> prav<strong>na</strong> sigurnost bara da se<br />
prezeme sî {to mo`e da im pru`i maksimal<strong>na</strong> mo`<strong>na</strong> sigurnost <strong>na</strong> gra-<br />
|anite. Toa podrazbira i garantirawe <strong>na</strong> sudska za{tita protiv zloupotrebita<br />
<strong>na</strong> vlasta (spre~uvawe <strong>na</strong> kr{ewe <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> gra|anite<br />
vo tekot <strong>na</strong> kaznenite postapki), a koga op{testve<strong>na</strong>ta za{tita od koi<br />
bilo pri~ini zataila i <strong>na</strong>domest <strong>na</strong> {teta (<strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> gra|anite da<br />
bide obezbedeno sanirawe <strong>na</strong> posledicite od pogre{<strong>na</strong> prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>).<br />
9. GARANTIRAWE NA SOODVETNA PRAVNA POSTAPKA<br />
Za obezbeduvawe <strong>na</strong> ostvaruvaweto <strong>na</strong> prethodnite dve <strong>na</strong>~ela<br />
nu`no e i garantiraweto <strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> postapka. Garantiraweto<br />
<strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> postapka z<strong>na</strong>~i postoewe <strong>na</strong> procesni garancii<br />
(due proces of law) i <strong>na</strong> razvieni pravni lekovi (remidium) za za{tita <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> vo slu~aj <strong>na</strong> negova povreda.<br />
Fakt e me|utoa, koj ovde mora da go <strong>na</strong>glasime deka i pokraj postoeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>vedenite <strong>na</strong>~ela, ostanuva vpe~atokot deka prav<strong>na</strong>ta<br />
dr`ava ili vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> vo formal<strong>na</strong> smisla, glavno se procenuva<br />
od aspekt <strong>na</strong> <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> ostvaruvaweto <strong>na</strong> ustavnosta i zakonitosta<br />
kako formalnopravni kategorii, a ne od gledi{te <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
materijalnoprav<strong>na</strong> sodr`i<strong>na</strong>. Toa ne obvrzuva da go prosledime i toj<br />
aspekt <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>.<br />
II MATERIJALEN KONCEPT NA VLADEEWETO NA PRAVOTO<br />
materijalen koncept <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> = materijal<strong>na</strong><br />
ustavnost i zakonitost<br />
Supstancio<strong>na</strong>lniot (antiformalisti~ki) koncept 1667 ne podraz<strong>na</strong><br />
eden princip, dotolku e poz<strong>na</strong>~ajno da se ispolni drug princip." Poradi<br />
posledicite {to vo <strong>pravoto</strong> gi ostavi pozitivizmot i neto~nosta <strong>na</strong> negovoto<br />
tvrdewe za op{toto razdeluvawe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> od moralot, denes sosema poi<strong>na</strong>ku<br />
se postavuva odnosot me|u <strong>pravoto</strong> i moralot. Dominira stavot deka pozitivnoto<br />
pravo mora da mu soodvetstavuva <strong>na</strong> opredeleni minimalni moralni barawa<br />
i vo sebe da sodr`i fundamentalni moralni maksimi. Me|u niv mora da<br />
postoi korekten odnos, taka {to moralnite <strong>na</strong>~ela da go dopolnuvaat (a ne da<br />
go organi~uvaat) pozitivnoto pravo. Stojanovi}, D. op. cit. str. 1080.<br />
1667<br />
Ovoj koncept poa|a od nu`nosta za ograni~uvawe i kontrola <strong>na</strong> se-<br />
886
ira samo vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (zakonite) so odredeni formalni atributi,<br />
tuku i vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (zakonite) potpreni vrz odredeni supstancijalni<br />
postulati: prvo, primarno z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> ~ovekovite slobodi<br />
i prava, i vtoro, pravda (po~ituvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong> pravda)<br />
i pravednost. Ovie <strong>na</strong>~ela ja so~inuvaat v<strong>na</strong>tre{<strong>na</strong>ta sodr`i<strong>na</strong>:<br />
vrednost i cel <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> (zakonite) i slu`at kako kriteriumi za evaluacija<br />
<strong>na</strong> ovoj koncept. So drugi zborovi, ustavanta implementacija<br />
<strong>na</strong> tie postulati podrazbira i soodvetni mehanizmi, subjekti i metodi<br />
<strong>na</strong> kontrola <strong>na</strong> nivnoto dosledno po~ituvawe i ostvaruvawe. Ottamu,<br />
ispravno se tvrdi deka prvata etapa vo transformacija <strong>na</strong> ovoj koncept<br />
<strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> od moralen vo politi~ki idel vo pozitivnoto<br />
pravo e ustavnoto oblikuvawe <strong>na</strong> ramkite <strong>na</strong> politi~kata vlast i,<br />
pred sî, ustavnite garancii <strong>na</strong> fundamentalnite ~ovekovi slobodi i<br />
prava.<br />
Vo vremeto koga vo germanskata pravopoliti~ka literatura se<br />
zasnovuva{e i izgraduva{e konceptot <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava, vo Anglija<br />
ve}e be{e konstituira<strong>na</strong> i izgrade<strong>na</strong> doktri<strong>na</strong>ta za "vladeeweto <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>" (Rule or Supremacy of Law, Rule of Law). Taa teorija koja ja<br />
formuliral Dejsi (Dicey, 1899) i denes pretstavuva kamen temelnik <strong>na</strong><br />
angliskiot konstitucio<strong>na</strong>lizam. Spored ovaa teorija, vladeeweto <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong> e sprotivstaveno <strong>na</strong> sekoj sistem <strong>na</strong> vlast koj <strong>na</strong> nositeli <strong>na</strong><br />
javnite funkcii im ovozmo`uva vr{ewe <strong>na</strong> {iroki, arbitrerni i diskrecioni<br />
ovlastuvawa <strong>na</strong> prisilba. So ovaa teorija, vsu{nost se postavuva<br />
bra<strong>na</strong> <strong>na</strong> sekoe samovolie <strong>na</strong> vlasta i <strong>na</strong> poltiti~kiot voluntarizam.<br />
Vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong>tamu osobeno insistira <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta ed<strong>na</strong>kvost <strong>na</strong> site subjekti pred zakonot, bez ogled <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta<br />
politi~ka, imot<strong>na</strong> ili bilo koja druga polo`ba. Najposle, vladeeweto<br />
<strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> z<strong>na</strong>~i i prav<strong>na</strong> sigurnost, koe vo precedentnoto<br />
pravo ima poi<strong>na</strong>kva smisla vo odnos <strong>na</strong> kontinentalnoto pravo. 1668<br />
1. PRIMARNO ZNA^EWE NA ^OVEKOVITE SLOBODI I<br />
PRAVA<br />
Primarnoto z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> ~ovekovite slobodi i prava z<strong>na</strong>~i neprikosnoven<br />
karakter <strong>na</strong> ovie vrednosti i niven predegzistenten karakoja<br />
vlast, nezavisno od nejziniot izvor i nositel, i vo osnova se potpira <strong>na</strong><br />
idejata za "ograni~enost <strong>na</strong> vlasta so celta <strong>na</strong> nejzinoto postoewe" (Lok), ili<br />
idejata za "dr`avata (vlasta) kako sredstvo za postignuvawe <strong>na</strong> sre}a <strong>na</strong><br />
gra|anite" (Vilhelm fon Humbolt: "dr`avata kako sredstvo za pottiknuvawe<br />
<strong>na</strong> sre}ata <strong>na</strong> gra|anite").<br />
1668<br />
Poop{irno: Perovi}, S. op. cit. str. 105, Tadi}, Lj. op. cit, str. 5, kako i<br />
Monteskije, O duhu zako<strong>na</strong>, Filip Vi}nji}, Beograd, Tom I, str. 175-186.<br />
887
kter vo odnos <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. 1669 Glavnite obele`ja <strong>na</strong> ~ovekovite<br />
prava se: 1 0 pretstavuvaat individualno i grupno barawe za ograni~uvawe<br />
<strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, i 2 0 mo`at da se ograni~uvaat samo vo mera<br />
koja e potreb<strong>na</strong> da se ostvarat istite takvi prava <strong>na</strong> drugite. Tie mo-<br />
`at da se javat kako negativni prava: koga site imaat dol`nost da me<br />
ostavat <strong>na</strong> mira (da se spre~at) vo koristeweto <strong>na</strong> moeto pravo: pravo<br />
<strong>na</strong> govor, pravo <strong>na</strong> veroispovest i pozitivni prava: koga drugite treba<br />
da se prisilat da mi go obezbedat koristeweto <strong>na</strong> moeto pravo. 1670<br />
Za slobodite i pravata op{irno govorev po<strong>na</strong>pred. Ovde ostanuva<br />
da se <strong>na</strong>glasat dve nivni su{testveni svojstva koi so pravo se<br />
izdvojuvaat kako posebni <strong>na</strong>~ela.<br />
1. Slobodite i pravata <strong>na</strong> ~ovekot se neograni~eni so ni{to<br />
osven so slobodite i pravata <strong>na</strong> drugite. So ustavno garantirawe <strong>na</strong><br />
slobodite i pravata, vo prv red dr`avata pretstavuva praven poredok<br />
{to gi {titi slobodite <strong>na</strong> poedinecot od dr`av<strong>na</strong>ta vlast taka {to <strong>na</strong><br />
poedinecot mu dodeluva edno podra~je slobodno od dr`avniot pritisok<br />
i prisilba, podra~je ~ii granici za nositelite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast<br />
1669<br />
[kari}, Ustavno pravo, vtora kniga, str. 81.<br />
1670<br />
Vo aglosaksonskata filozofija postoi razlikuvawe i <strong>na</strong> negativ<strong>na</strong><br />
i pozitiv<strong>na</strong> sloboda, za koja Alexy ja prezema sled<strong>na</strong>va terminologija koja<br />
ima smisla. Toa razlikuvawe polesno e razbirlivo ako se zeme predvid negativen<br />
slu~aj. Spored toa razlikuvawe, liceto e neslobodno vo negativ<strong>na</strong> smisla<br />
ako i samo ako e spre~eno od drugi (prisilba), a neslobodno vo po{iroka<br />
pozitiv<strong>na</strong> smisla e ako nema sposobnosti i resursi. F. Hayak poka`a deka <strong>na</strong><br />
primer, alpinistot koj pad<strong>na</strong>l vo puk<strong>na</strong>ti<strong>na</strong> <strong>na</strong> nekoja ste<strong>na</strong> vo negativ<strong>na</strong> smisla<br />
e sloboden da se izvle~e od nea, za{to nikoj ne go spre~uva vo toa, dodeka<br />
vo pozitiv<strong>na</strong> smisla e sloboden, za{to toa ne mo`e da go stori. Vo soglasnost<br />
so toa razlikuvawe site klasi~ni prava <strong>na</strong> sloboda se prava <strong>na</strong> negativ<strong>na</strong> sloboda.<br />
Se ~ini deka Alexy negativ<strong>na</strong>ta i pozitiv<strong>na</strong>ta nesloboda ja opi{uva tokmu<br />
kako "prav<strong>na</strong>" i "ekonomska nesloboda" i so toa sekako go pogoduva sredi{niot<br />
problem. Globalno gledano, golem del <strong>na</strong> ~ove{tvoto `ivee ekonomski<br />
neslobodno, {to z<strong>na</strong>~i deka mu nedostasuva pristap do resursite koj bi im<br />
ovozmo`uval bilo voop{to da se odr`at vo `ivot bilo toa da go storat <strong>na</strong> <strong>na</strong>n~in<br />
"dostoen za ~ovekot": mnogumi<strong>na</strong> nemaat pozitiv<strong>na</strong> sloboda da go pravat<br />
o<strong>na</strong> {to e nu`no za sebesi i svoite deca da gi odr`at vo `ivot. Taa nesloboda<br />
vo ramkite <strong>na</strong> globalniot kapitalisti~ki sistem ne se sostoi edinstveno vo<br />
toa eden del <strong>na</strong> lu|e da nema resursi, tuku deka postoe~kite resursi se <strong>na</strong>o|aat<br />
vo racete <strong>na</strong> bogatite koi se obezbedeni vo svojata sopstvenost so krivi~noto<br />
pravo koe moralno gledano e ednostrano i ottamu imaat pozicija <strong>na</strong> mo} od<br />
koja mo`at da gi eksploatiraat siroma{nite dokolku tie voop{to mo`at da<br />
u~estvuvaat vo postojnoto bogatstvo. Vsu{nost, ne se raboti za ~isto pozitiv<strong>na</strong><br />
nesloboda, tuku, ottamu {to <strong>na</strong> siroma{nite im se spre~uva pristapot do<br />
resursite, za me{awe <strong>na</strong> pozitivnite i negativnite slobodi. Tugendhat, E. op.<br />
cit. str. 310-311.<br />
888
se neprikosnoveni, osven so slobodite i pravata <strong>na</strong> drugiot.<br />
2. Za odnosot me|u individualnite slobodi i prava i pravata <strong>na</strong><br />
dr`avata, pak va`i liberalnotodemokratskoto (slobodarsko) <strong>na</strong>~elo<br />
ili <strong>na</strong>~elo deka e dozvoleno sî {to ne e zabraneto. Ova <strong>na</strong>~elo z<strong>na</strong>~i<br />
obezbeduvawe <strong>na</strong> {to po{iroki prava i slobodi <strong>na</strong> ~ovekot ili sozdavawe<br />
upori{ta za slobod<strong>na</strong>ta sfera <strong>na</strong> deluvawe <strong>na</strong> poedincite. 1671<br />
Liberalnodemokratsko <strong>na</strong>~elo: "Slobodno e sî {to so ustavot i<br />
zakonot ne e zabraneto" za prv pat e formulirano vo ~l. 5 Deklaracija<br />
za pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot, 1789. Toa, soglasno ustavnoprav<strong>na</strong>ta<br />
teorija treba da se tolkuva vo polza <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot, a<br />
ne vo polza <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, {to z<strong>na</strong>~i:<br />
1 0 ~ovekot, a ne dr`av<strong>na</strong>ta vlast, e sloboden vo sî {to ne mu e<br />
izre~no zabraneto so ustavot i zakonite (<strong>na</strong> gra|aninot mu e dopu{teno<br />
sî osven o<strong>na</strong> {to so zakon mu e izre~no zabraneto),<br />
2 0 dr`av<strong>na</strong>ta vlast mora da e pravno ograni~e<strong>na</strong>, a ne ~ovekovite<br />
slobodi i prava (<strong>na</strong> dr`avata í e zabraneto sî, osven o<strong>na</strong> {to so ustavot<br />
i zakonite í e dopu{teno i staveno vo formal<strong>na</strong> <strong>na</strong>dle`nost). So<br />
drugi zborovi, <strong>na</strong> gra|aninite <strong>na</strong>~elno im e dopu{teno da pravat sî<br />
{to ne e zabraneto so Ustavot ili vrz Ustavot vtemelenite pravni<br />
propisi. Vo pogled <strong>na</strong> dr`avnite organi (upravnite i sudski organi),<br />
koi neposredno gi primenuvaat pravnite propisi, situacijata e obrat<strong>na</strong>:<br />
tie tela smeat da se dvi`at edinstveno vo ramkite koi so zakon se<br />
dopu{teni i da postapuvaat vrz osnova <strong>na</strong> zakonskite ovlastuvawa.<br />
3 0 Ustavot i zakonite mora da imaat restriktiven priod kon<br />
dr`av<strong>na</strong>ta vlast, a ekstenziven kon ~ovekovite slobodi i prava. Ottamu,<br />
vo slu~aj <strong>na</strong> ustav<strong>na</strong> prazni<strong>na</strong> ili nepreciznost <strong>na</strong> opredeleni ustavni<br />
odredbi vo vrska so <strong>na</strong>dle`nostite <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast, interpretacijata<br />
<strong>na</strong> ustavot vo ovie dva slu~ai ustavniot sud treba da ja vr{i<br />
1671<br />
Ovde, vsu{nost se raboti za dve <strong>na</strong>~ela: "Prvo, dozvoleno e sî,<br />
osven o<strong>na</strong> {to so zakon e izre~no zabraneto: zakonskata zabra<strong>na</strong> ne pretstavuva<br />
samo nu`no ograni~uvawe <strong>na</strong> slobodata, tuku i garancija za slobodata, za-<br />
{to <strong>na</strong>dvor od nea ne mo`at da postojat nikakvi drugi ograni~uvawa. Vtoro,<br />
<strong>na</strong> dr`avata i <strong>na</strong> dr`avnite organi im e dozvoleno samo o<strong>na</strong> {to so ustavot i<br />
so zakonot im e decidno propi{ano vo <strong>na</strong>dle`nost i so toa ograni~eno" Kambovski,<br />
V. Pristup problemu uspostavljanja pravne dr`ave, Prav<strong>na</strong> dr`ava, IKSI, Beograd,<br />
1991, str. 24. Ili, poi<strong>na</strong>ku: "Podra~jeto <strong>na</strong> slobodite <strong>na</strong> poedinecot principielno<br />
e neograni~eno, dodeka sekoe dr`avno ovlastuvawe <strong>na</strong> zadirawe vo<br />
slobodata e principielno ograni~eno. Ova vo nikoj slu~aj ne z<strong>na</strong>~i deka se<br />
isklu~uvaat seriozni, te{ki i dlaboki dr`avni zafati. Toa z<strong>na</strong>~i ne{to drugo:<br />
deka dr`avnite zafati mora po svojaat priroda da bidat isklu~itelni i<br />
kako takvi merlivi, predvidlivi, i podlo`ni <strong>na</strong> objektiv<strong>na</strong> kontrola: tie se<br />
javuvaat kako isklu~ok i taa kako presmetliv, po pretpostavka i sodr`i<strong>na</strong><br />
merliv i za kontrola podlo`en isklu~ok. "Petrovi}, M. op. cit. str. 34.<br />
889
vo polza <strong>na</strong> gra|aninot, a ne vo polza <strong>na</strong> dr`av<strong>na</strong>ta vlast. 1672<br />
2. PRAVDA I PRAVEDNOST<br />
1. Da se zboruva za vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, z<strong>na</strong>~i da se govori za<br />
<strong>na</strong>glasuvawe <strong>na</strong> moral<strong>na</strong>ta dimenzija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, za "moralizacija <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>," za voveduvawe vo pravniot poredok <strong>na</strong> osnovni pravnoeti~ki<br />
<strong>na</strong>~ela koi gi obvrzuvaat site subjekti vo op{testvoto, vklu~itelno i<br />
<strong>na</strong> zakonodavecot koj mora da gi po~ituva vo vr{eweto <strong>na</strong> svoite legislativni<br />
funkcii. 1673 So drugi zborovi, <strong>pravoto</strong> mora dlaboko da se<br />
zasnova vrz opredeleni eti~ki principi koi mora da postojat vo sekoj<br />
praven poredok kako rezultat <strong>na</strong> civilizaciskite tekovi i razvojot <strong>na</strong><br />
kulturata vo sekoe op{testvo. Op{testvoto mora da se zasnova vrz<br />
prav<strong>na</strong> dr`ava koja ne e samo sila za prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, tuku pravo<br />
koe vo sebe ima minimum <strong>na</strong> moral, "minimum <strong>na</strong> prirodno pravo,"<br />
odnosno, minimum pravda i pravednost za ottamu da va`i kako za onie<br />
so koi se vladee, taka i za onie koi vladeat. Vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> e<br />
1672<br />
[kari}, S. Ustavno pravo, prva kniga, str. 118.<br />
1673<br />
Spored pravniot pozitivizam poimot <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> i izvedenite poimi<br />
va`ewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, pravni obvrski i dol`nosti mora da se opredelat kako<br />
precizno moralno neutralni poimi. Pravoto i moralot poimno se oddeleni.<br />
Pravniot pozitivizam kako pozitivno go definira samo o<strong>na</strong> pravo koe e doneseno<br />
od soodveten dr`aven organ (kriterium <strong>na</strong> negovoto donesuvawe) ili<br />
preku va`eweto (kriterium <strong>na</strong> polnova`nost), za{to e s<strong>na</strong>bdeno so dr`av<strong>na</strong><br />
sankcija ili so kombi<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> ovie dva kriteriumi, me|utoa vo sekoj slu~aj<br />
so isklu~uvawe <strong>na</strong> negovata materijal<strong>na</strong> ispravnost (to~nost), t.e. negovata<br />
pravi~nost, preku istaknuvawe <strong>na</strong> tezata deka ne postoi nikakva nu`<strong>na</strong> povrzanost<br />
me|u <strong>pravoto</strong> i moralot, odnosno me|u pozitivnoto pravo i pravi~nosta.<br />
Me|utoa, ako se saka <strong>pravoto</strong> da se primenuva od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> onie <strong>na</strong> koi im<br />
e upateno, ne treba da se stavaat vo dilema {to e pravno, a {to moralno vo nivnoto<br />
povedenie. Ottamu, site modernii pravni poredoci se stremat kon ed<strong>na</strong><br />
pravno politi~ka cel: da se sozdade moralno prifatliv praven poredok, <strong>pravoto</strong><br />
da sodr`i odreden minimum <strong>na</strong> eti~nost, "odreden minimum <strong>na</strong> prirodno<br />
pravo," odredeni moralni i pravni principi. Ottamu, Stojanovi} zboruva za<br />
"moralizacija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>" kako dlabinski sloj <strong>na</strong> eti~ki principi koi mora<br />
da postojat vo sekoj praven poredok, kako rezultat <strong>na</strong> civilizaciskite tekovi<br />
i razvojot <strong>na</strong> kulturata vo edno op{testvo za toa da mo`e da ima prav<strong>na</strong> dr`ava<br />
(~itaj za postoewe <strong>na</strong> vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>) koja ne e samo "sila vo<br />
prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>" tuku pravo koe vo sebe ima "minimum moral" koi taa<br />
sila samo gi podr`uva vo realizacijata i go spre~uva sindromot <strong>na</strong> "razbieni<br />
glavi," pri {to sozdava eden praven poredok vo koj sî se razviva i kontrolira<br />
spored merilata <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Pravoto mora da va`i kako za onie koi vladeat,<br />
taka i za onie so koi se vladee ako sakame edno pravo koe vo celost e ispravno<br />
i pravi~no. Stojanovi}, D. Pravno-eti~ki principi i prav<strong>na</strong> dr`ava, str. 1074-1076.<br />
890
vladeewe <strong>na</strong> zakonot (prav<strong>na</strong> dr`ava), me|utoa <strong>na</strong> takov zakon vo koi<br />
vladee pravdata i pravednosta. 1674<br />
Vakviot koncept <strong>na</strong> vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> raskinuva so pravniot<br />
pozitivizam spored koj kako pozitivnoto pravo se definira{e<br />
samo o<strong>na</strong> pravo koe e doneseno od soodveten dr`aven organ i koe va`i<br />
zatoa {to e s<strong>na</strong>bdeno so dr`av<strong>na</strong> sankcija i od koe vo sekoj slu~aj e isklu~e<strong>na</strong><br />
negovata materijal<strong>na</strong> ispravnost, te. negovata pravednost. 1675<br />
Osnovata <strong>na</strong> vakvata teza be{e tvrdeweto deka <strong>pravoto</strong> i moralot se<br />
oddeleni, deka kaj <strong>pravoto</strong> kako "volja <strong>na</strong> vladea~kata klasa" ne se postavuva<br />
pra{aweto <strong>na</strong> negovata eti~nost, deka nepostoi nu`<strong>na</strong> povrzanost<br />
me|u <strong>pravoto</strong> i moralot, odnosno me|u pozitivnoto pravo i pravednosta.<br />
Naprotiv, vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> priz<strong>na</strong>va odredeni rakovodni<br />
pravnoeti~ki <strong>na</strong>~ela kako sostavni elementi <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> koi so samoto<br />
toa pretstavuvaat legitimen oblik <strong>na</strong> pravnoto mislewe. So drugi<br />
zborovi, vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> priz<strong>na</strong>va deka postojat nemoralni<br />
zakoni, "nepravo vo zakonska forma" i <strong>na</strong>sproti toa "prirodno pravo"<br />
ili "vistinsko pravo" kon koe treba edinstveno da se stremi sekoja<br />
demokratsko op{testvo.<br />
2. Po ova zaklu~no izlagawe za su{testvenoto z<strong>na</strong>~ewe <strong>na</strong> <strong>na</strong>~eloto<br />
<strong>na</strong> pravda i pravednost vo opredeluvaweto <strong>na</strong> poimot vladeewe <strong>na</strong><br />
<strong>pravoto</strong>, dol`ni sme da go opredelime nivnoto z<strong>na</strong>~ewe vo <strong>na</strong>pred<br />
izlo`e<strong>na</strong>ta {ema za vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>. Pravdata i pravednosta<br />
pretstavuvaat rakovodno <strong>na</strong>~elo koe treba da upravuva so podelbata <strong>na</strong><br />
pravata i obvrskite, so {ansite i rizicite kaj prezemaweto <strong>na</strong> site<br />
~ove~ki dejstvija. "Ova <strong>na</strong>~elo treba konsekventno da gi utvrdi pravilata,<br />
odredeni meri ("ed<strong>na</strong>kvi" i "need<strong>na</strong>kvi" vo odrede<strong>na</strong> povrzanost)<br />
poa|aj}i nepristrasno od prednostite <strong>na</strong> empisriski utvrdenite fundamentalni<br />
interesi <strong>na</strong> pogodenite lica. Kaj normativnoto odreduvawe<br />
<strong>na</strong> dobrata i tovarite, rizicite i {ansite treba da se postapi<br />
ed<strong>na</strong>kvo: potrebno e konsekventno da se primenuvaat odredeni kriteriumi<br />
(<strong>na</strong>~ela) ili da se postavuvaat i sledat (<strong>na</strong>~elo <strong>na</strong> distributiv<strong>na</strong><br />
pravednost)." 1676<br />
1674<br />
"Nakratko i uprosteno ka`ano, prav<strong>na</strong>ta dr`ava vo formal<strong>na</strong> smisla<br />
z<strong>na</strong>~i vrzanost i ograni~uvawe <strong>na</strong> dr`avata, dr`av<strong>na</strong>ta prisilba so <strong>pravoto</strong>,<br />
odnosno so zakonot kako i nejzi<strong>na</strong> kontrola od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong> nezavisno sudstvo,<br />
dodeka vo materijal<strong>na</strong> smisla prav<strong>na</strong>ta dr`ava se vrzuva za idejata <strong>na</strong> pravdata<br />
i pravednosta. Stojanovi}, Z. Jugoslovenska krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika i krivi~no<br />
zakonodavstvo kao potvrda i negacija pravne dr`ave, Prav<strong>na</strong> dr`ava, poslov<strong>na</strong> politika,<br />
Beograd, 2001, str. 135.<br />
1675<br />
Spored pozitivisti~kata teorija poedinecot steknuva odredeni<br />
idnividualni prava koi se povrzani so negovata li~nost, no koi ednovremeno<br />
se izrazuvaat kako od dr`avata dozvoleno odnesuvawe vo interes <strong>na</strong> op{testvoto<br />
ili <strong>na</strong> pravata <strong>na</strong> drugite.<br />
1676<br />
Stojanovi}, D. op. cit. str. 1082.<br />
891
[to se odnesuva do vtoroto rakovodno <strong>na</strong>~elo od <strong>na</strong>{ata {ema<br />
{to go opredeluva vladeewe <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> - <strong>na</strong>~eloto <strong>na</strong> oportunitetot,<br />
ovde e potrebno da se istakne deka, pokraj pravdata i pravednosta, toa<br />
e vtorata osnova za opredeluvawe <strong>na</strong> vistinskata sodr`i<strong>na</strong> <strong>na</strong> pravnite<br />
normi. Celishodnosta vo <strong>na</strong>j{iroka smisla se sostoi vo izbor <strong>na</strong><br />
eden od pove}e mo`ni sredstva, taka {to }e se izbere o<strong>na</strong> koe e <strong>na</strong>jpogodno.<br />
Pritoa, kako celishod<strong>na</strong> mo`e da se odredi samo o<strong>na</strong>a konkret<strong>na</strong><br />
norma koja ja ostvaruva postave<strong>na</strong>ta cel so <strong>na</strong>jmalu tro{oci. 1677<br />
1677<br />
"Te{ko mo`at da se opredelat sekoga{ merodavni celi, me|utoa<br />
mora da se raboti <strong>na</strong> odreduvawe <strong>na</strong> takvi celi koi <strong>na</strong>vlegle vo politi~kiot<br />
proces <strong>na</strong> obrazuvawe <strong>na</strong> voljata <strong>na</strong> op{testvoto opfaten so dr`avata. Za<br />
op{tata tendencija e merodav<strong>na</strong> op{testveno-politi~kata osnov<strong>na</strong> ideologija.<br />
Pritoa, vo ne pomala mera mora da deluva i "prirodata <strong>na</strong> lu|eto" vo<br />
smisla <strong>na</strong> konstantnite, op{ti potrebi i celi koi vlijaat <strong>na</strong> odnosite me|u<br />
lu|eto. Ottamu, {to kako i celite i toa e zavisno od osnovnite vrednosti (<strong>na</strong>-<br />
~ela), pravniot poredok mora da vodi smetka za toa utvrdenite celi <strong>na</strong> op{testvoto<br />
da ne mo`at da se ostvarat so koi bilo sredstva (ne va`i ezuitskata<br />
maksima "Celta go opravduva sredstvoto"). Odredeni ramki za ostvaruvaweto<br />
<strong>na</strong> celite i to~niot izbor <strong>na</strong> sredstvata se opredeleni preku fundamentalnite<br />
<strong>na</strong>~ela. Stanuva zbor za dopolnitelni postulati <strong>na</strong>so~eni kon donositelite<br />
<strong>na</strong> normite od koj i da e vid pri svojata dejnost po mo`nost da odredat jasni<br />
poedine~ni celi i pozitivnite normi tolku dobro da gi odmerat {to tie }e<br />
bidat prilagodeni <strong>na</strong> ovie celi. Neophodno e primenuva~ite <strong>na</strong> ovie normi od<br />
site vidovi lesno da gi konstruiraat ovie posebni celi kaj prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong><br />
pravnite propisi i nivnoto tolkuvawe. Ibid, str. 1083 -1084.<br />
892
KORISTENA LITERATURA<br />
A<br />
- Avgustin, Avrelij: Za dr`avata bo`ja (kniga I-V), Kultura,<br />
Skopje, 1997.<br />
... Za dr`avata bo`ja (kniga V-X), Kultura, Skopje, 2008.<br />
- Mihail Ageev: Roman so kokain, Templum, Skopje, 2007.<br />
- Akvinski, Toma: Suma Teologije, Globus, Zagreb, 1981.<br />
- Anti}, B. Oliver: De contemptu iuris, Pravni `ivot, Beograd, 2002/12,<br />
str. 211-218.<br />
- Avramov, Smilja: Me|u<strong>na</strong>rodno javno pravo, Tre}e dopunjeno izdanje,<br />
Savreme<strong>na</strong> administracija, Beograd, 1973.<br />
- Andrassy, Juraj: Me|u<strong>na</strong>rodno pravo, [kolska knjiga, Zagreb, 1984.<br />
- Arijan, Flavije: Priru~nik Epiktetov: Kultura, Beograd, 1958.<br />
- Aristotel: Nikomahova etika, BIGZ, Beograd, 1980.<br />
... Retorika, Makedonska kniga, Skopje, 2002.<br />
.. .Ustav atinski, PLATΩ, Beograd, 1997.<br />
... Politika, Globus/Sveu~ili{<strong>na</strong> <strong>na</strong>klada, Zagreb, 1988.<br />
- Ar<strong>na</strong>udova Violeta: Motivacija, Filozofski fakultet, Skopje,<br />
2010.<br />
- Arent, Ha<strong>na</strong>: Ajhman vo Erusalim, Izve{taj za ba<strong>na</strong>lnosta <strong>na</strong><br />
zloto, Templum, Skopje, 2003.<br />
- Aurelij, Marko: Za samiot sebe, Tri, Skopje, 2005.<br />
B<br />
- Ba~i}, Arsen: O recepciji, interpretaciji i metamorfozama principa<br />
podjele vlasti u <strong>na</strong>{oj me|u<strong>na</strong>rodnoj literaturi ustavnog prava, Na{a zakonitost,<br />
Zagreb, 1989/7-8. str. 874-888.<br />
... Ustav SAD i podjela vlasti, Na{a zakonitost, Zagreb, 1987, str. 748-<br />
760.<br />
- Ba~i}, Franjo: Op}i pogled <strong>na</strong> srednovjekovno krivi~no pravo (XI-<br />
XIV vjek), Zbornik pravnog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 1988/5.<br />
... Krivi~no pravosu|e i ustavnost i zakonitost, Na{a zakonitost, Zagreb,<br />
1987/11-12, str. 1199-1216.<br />
... Krivi~no pravo i Op{ta deklaracija o pravima ~oveka, Me|u<strong>na</strong>rodni<br />
pakt o gra|anskim i politi~kim pravima te Me|u<strong>na</strong>rodni pakt o ekonomskim,<br />
socijalnim i kulturnim pravima, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd,<br />
1968/4, str. 529-537.<br />
... Krivi~no pravo, op{t del, Univerzitetska pe~atnica, Sko-<br />
893
pje, 1972.<br />
- Basta, Danilo. Preobra`aji ideje prava, Jedan vek pravne filozofije<br />
<strong>na</strong> Pravnom fakultetu u Beogradu (1841-1941), Hrestomatija,<br />
Pravni fakultet, Beograd, 1991.<br />
- Bavcon, Ljubo:Problemi i dileme <strong>na</strong>{e krimi<strong>na</strong>lne politike u doba<br />
ekonomske i socijalne krize, JRKKP, Beograd, 1984/3-4<br />
- Beccaria, Cesare: O zlo~inima i kaz<strong>na</strong>ma, Logos, Split, 1984.<br />
- Beck, Robert C: Motiovacija, Teorija i <strong>na</strong>~ela, Slap, Zagreb, 2003.<br />
- Beltz, Walter: Bog i bogovi, Biblijska mitologija, Grafi~ki zavod<br />
Hrvatske, 1984.<br />
- Bennett John: Rizik i sloboda, Zlatni zmaj, Beograd, 2005.<br />
- Biblija (sveto pismo), stariot i noviot zavet: Euroliber, Bitola,<br />
1999.<br />
- Blagojevi}, Slobodan: Ustavno sudstvo i ustavni sistem, NIO Univerzitetska<br />
Rije}, Titograd, 1986.<br />
- Bobbio, Norberto: Eseji iz teorije prava, Logos, Split, 1988.<br />
- Bo{njak, Branko, Filipovi}, Vladimir, Kangrga, Milan, Ma`uran \or|e,<br />
Petrovi}, Gajo, Sutli}, Vanja i Vranicki Predrag: Antologija filozofskih<br />
tekstova sa pregledom povijesti filozofije, [kolska knjiga, Zagreb, 1954.<br />
- Borkovi}, Ivo: Upravno pravo, Narodne novine, Zagreb, 2002.<br />
- Borgese, Elisabeth Mann: Svetska revolucija i ljudska prava, Arhiv<br />
za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4, str. 577- 609.<br />
C<br />
- Caca, \or|i: Slobodite i pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot vo<br />
Republika Makedonija, Studentski zbor, Skopje, 1994.<br />
- Carrs - Frisk Monica:Pravoto <strong>na</strong> sopstvenost, Directorate General<br />
of Human Rights, Council of Europe, Strasbourg Cedex, 2001.<br />
- Ciceron: Za krajnostite <strong>na</strong> dobroto i zloto, Vo Kikeron, filozofski<br />
raspravi, Izdava~ki centar TRI, Skopje, 2003.<br />
... Tuskulanski raspravi, Vo Kikeron, filozofski raspravi,<br />
Izdava~ki centar TRI, Skopje, 2003.<br />
... Lilije ili razgovor o prijateqstvu, Vo Ciceron, Marko Tulije,<br />
Filozofski spisi, Matica srpska, Novi Sad, 1987.<br />
... O starosti, Vo Ciceron, Marko Tulije, Filozofski spisi,<br />
Matica srpska, Novi Sad, 1987.<br />
... O du`nostima, Vo Ciceron, Marko Tulije, Filozofski spisi,<br />
Matica srpska, Novi Sad, 1987.<br />
... Za dol`nostite, Magor, Skopje, 2005.<br />
... Za prezirot kon smrta, Vo Filozofski raspravi, Makedonska<br />
knica, Kultura, Komunist i Misla, Skopje, 1983.<br />
... Govori protiv Katili<strong>na</strong>, Vo Ciceron, Metaforum, Skopje,<br />
1994.<br />
... Dr`ava, PLATΩ, Beograd, 2002.<br />
894
... Zakoni, PLATΩ, Beograd, 2002.<br />
- Cline Eric: Armagedonske bitke, Megido i Jizrailka doli<strong>na</strong> od Bron-<br />
~anog do Nukleanog doba, Galaksija. com.<br />
- Crni}, Jadranko: Vladavi<strong>na</strong> Ustava (Za{tita slobode i prava ~oveka i<br />
gra|ani<strong>na</strong>, Informator, Zagreb, 1994.<br />
- Cvetkovski, Cvetan: ^ovekovi prava, Izvori, institucii i<br />
proceduri, Prva kniga, Karitas, Skopje, 1999.<br />
... Principot <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>kvosta i ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
Zbornik, Skopje, 1995.<br />
... Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika Makedonija: osnovi i predizvici<br />
vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> Ustavot, Zbornik vo ~est <strong>na</strong> Evgeni Dimitrov,<br />
Praven fakultet - Skopje, Skopje, 1999, str. 351-366.<br />
... Natamo{niot razvitok <strong>na</strong> pravniot sistem vo Republika Makedonija<br />
vo svetli<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> prime<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> Evropskata konvencija za ~ovekovite<br />
prava i <strong>na</strong> izvr{uvaweto <strong>na</strong> odlukite <strong>na</strong> Evropskiot sud za<br />
~ovekovi prava, Bezbednost, Skopje, 1999/1-2, str. 147-165.<br />
- Coti}, Du{an: Dokumenti OON o pravima ~oveka i krivi~no pravosu|e,<br />
JRKKP, Beograd, 1989/1, str. 79-93.<br />
- Cusson, Mauricie: Za{to ka`njavati, JRKKP, Beograd, 1990/4, str.<br />
65-77.<br />
^<br />
- ^avo{ki, Kosta: Partiska dr`ava kao poricanje vladavine prava, Prav<strong>na</strong><br />
dr`ava, Poslov<strong>na</strong> politika, Beograd, 1991, str. 113-119<br />
- ]azim Sadikovi}: Evropsko pravo, Ljudska prava, Magistrat, Saraejvo,<br />
2001.<br />
- ^okrevski, Tomislav: Socijal<strong>na</strong>ta osnova <strong>na</strong> fenomenot pravda<br />
i pravo (Obid za sociolo{ko definirawe <strong>na</strong> pravdata i <strong>pravoto</strong>),<br />
Godi{nik <strong>na</strong> Pravniot fakultet, Skopje, 1990/1991, str. 309-324.<br />
- ^ok, Vida: Dekada Ujedinjenih <strong>na</strong>cija, Zbornik Pravnog fakulteta u<br />
Zagrebu, Zagreb, 1985/5-6, str. 656-662.<br />
... Svoji<strong>na</strong> kao pravo ~oveka, Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno<br />
pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 38-49.<br />
- ^ubinski, Mihajlo: Krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika (Pojam, sadr`aj i<br />
odnos prema <strong>na</strong>uci krivi~nog prava), Izdava~ko i kwi`arsko preduze-<br />
Êe Geca Kon, Beograd, 1937.<br />
D<br />
- Damjanovi~ Ouspensky, Petr: Razgovor s Vragom, Galaksija. com.<br />
- De Zayas, Alfred, Möller, Jakob Th, i Opsahl, Torkel: Prime<strong>na</strong> me-<br />
|u<strong>na</strong>rodne konvencije o gra|anskim i politi~kim pravima <strong>na</strong> osnovu Fakultativnog<br />
protokola od strane Komiteta za ljudska prava, JRKKP, Beograd,<br />
1989/1, str. 111-154.<br />
895
- Del Vekio: Pravo, pravda i dr`ava, PLATΩ, Beograd, 1998.<br />
- Didro, Deni: O poreklu i prirodi lepoga, Rad, Beograd, 1962.<br />
- Dimitrijevi}, Vojin: Kultura i ljudska prava, Kultura i ljudska prava,<br />
Beogradski centar za ljudska prava, Beograd, 2002, str. 9-13.<br />
... Komitet za ljudska prava, Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno<br />
pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 63-75.<br />
... Delatnost Komiteta za ljudska prava, JRKKP, Beograd, 1989/1,<br />
str. 73-77.<br />
... Univerzal<strong>na</strong> deklaracija o ljudskim pravima posle ~etrdeset godi<strong>na</strong>,<br />
Arhiv, Beograd, 1988/4, str. 603-614.<br />
... Tortura i njeno suzbijanje, Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno<br />
pravo, Beograd, 1983/1-3.<br />
... Politi~ko krivi~no delo i ekstradicija, JRKKP, Beograd, 1968/2.<br />
- Dimitrov, Evgeni: Dr`avata vo procesot <strong>na</strong> tranzicija vo Republika<br />
Makedonija,Zbornik vo ~est <strong>na</strong> Evgeni Dimitrov, Praven fakultet<br />
- Skopje, Skopje, 1999, str. 231-254.<br />
- Do<strong>na</strong>ld Walsch, Neale: Razgovori sa Bogom, knjiga I, II i III, Galaksija.<br />
com.<br />
- Donegan, Alen: Utilitarizam i faktor nez<strong>na</strong>nja, Ideje, Beograd, 1980/<br />
2-3, str. 125-131.<br />
- Dvorkin, Ro<strong>na</strong>ld: Carstvo prava, Filip Vi{ni}, Beograd, 2003.<br />
- Durant, Vil: Pri~awa o filozofiji, `ivotu i mi{qewu velikih<br />
filozofa (Um caruje),Narodno delo, Beograd, 1932.<br />
\<br />
- \akovi}, D: Njema~ki ustavni sud, Zbornik pravnog fakulteta u<br />
Zagrebu, Zagreb, 1953/2.<br />
... Talijanski ustavni sud, Zbornik pravnog fakulteta u Zagrebu, Zagreb,<br />
1967/1.<br />
... Sudovi i kontrola zako<strong>na</strong>, Na{a zakonitost, Zagreb, 1965/3.<br />
- \or|evi}, Jovan: Kontrola ustavnosti zako<strong>na</strong> i ameri~ka demokratija,<br />
Beograd, 1937.<br />
... Ruzveltova reforma ustavnog suda, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke,<br />
Beograd, 1937/4.<br />
- Xunov, Todor: Ustavno sudska kontrola <strong>na</strong> za{titata <strong>na</strong> me|u<strong>na</strong>rodnite<br />
dogovori vo Republika Makedonija, Zbornik, Pravni fakultet,<br />
Skopje, 2005.<br />
- \uri}, Mihajlo: Ideja prirodnog prava kod gr~kih sofista, Savez<br />
udru`enja pravnika Jugoslavije, Beograd, 1958.<br />
... Motivi Hobsove politi~ke teorije, A<strong>na</strong>li Pravnog fakulteta<br />
u Beogradu, 1956/5.<br />
... Istorija helenske etike, Zavod za ud`enike i <strong>na</strong>tav<strong>na</strong> sredstva, Beograd,<br />
1987.<br />
...Uvod o Rimskoj filozofiji i njenu stoicizmu, vo Seneka, L. A, Rasp-<br />
896
ava o bla`enom `ivotu, Grafos, Beograd, 1978.<br />
E<br />
- Economides, Constantin: The Relationship Between Inter<strong>na</strong>tio<strong>na</strong>l<br />
and Domestic Law, Science and Technique of Democracy, No. 6. Veneci Commission,<br />
1993.<br />
- Eliot, Mejbl: Zlo~in u suvremenom dru{tvu, Veselin Masla{a, Sarajevo,<br />
1962.<br />
- Epikur: Osnovne misli, Poslanica Herodotu i Poslanica Menekeju,<br />
Kultura, Beograd, 1959.<br />
- Etinski, Rodoljub: Pravo <strong>na</strong> pravi~no su|enje u svetlu prakse Evropskog<br />
suda za ljudska prava, Pravi `ivot, Beograd, 2002/12, str. 437-447.<br />
F<br />
- Fajfri}, @eljko: Religija i smrt<strong>na</strong> kaz<strong>na</strong>, Pravni `ivot, Beograd, 2002/<br />
12, str. 63-77.<br />
- Fiamengo, Ante: Osnovi op}e sociologije, XII izdanje, Natrodne novine,<br />
Zagreb, 1976.<br />
- Fira, A: Neki vidovi ustavnog sudstva kod <strong>na</strong>s i u svijetu, Jugoslovenska<br />
revija za me|u<strong>na</strong>rodno pravo, Beograd, 1964/1.<br />
- Fojerbah, Ludvig: Predavanja o su{tini religije, Kultura, Beograd,<br />
1955.<br />
... Izbor iz dela, Matica Hrvatska, Zagreb, 1956.<br />
- Foucault, Mihail: Nadzor i kaz<strong>na</strong>, ra|anje zatvora, Informator, Zagreb,<br />
1994.<br />
- Frejzer, D`ejms D`ord` : Zlata<strong>na</strong> gra<strong>na</strong>, prou~avanje magije i religije,<br />
Ivani{evi~, Beograd.<br />
- Fromm, Erich: Dogma o Kritu, Zagreb, 1989.<br />
... Bit }e te kao bog, Zagreb, 1989.<br />
- Fung Ju-Lan: Istorija kineske filozofije, Nolit, Beograd,<br />
G<br />
- Gams, Andrija:Biblija u svetlu dru{tvenih borbi, Beograd, 1970.<br />
... Prava ~oveka i gra|ani<strong>na</strong> u gra|anskom pravu, Arhiv za pravne i<br />
dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4, str. 537-546.<br />
- Georgievski, Sa{o: Prime<strong>na</strong> <strong>na</strong> me|u<strong>na</strong>rodnoto pravo vo ustavniot<br />
poredok <strong>na</strong> Republika Makedonija, Zbornik vo ~est <strong>na</strong> Evgeni<br />
Dimitrov, Pravni faklultet Skopje, 1999, str. 481-502.<br />
- Gidings, Entoni: Modernosat i samoidentitetot, Sopstvoto i<br />
op{testvoto vo moder<strong>na</strong>ta era, Templum, Skopje, 2001.<br />
- Godwin William:Enquiry Concerning Political Justice, Oxford, At<br />
The Clarendon Press, 1971.<br />
897
- Gomien, Don<strong>na</strong>:Kratok vodi~ niz Evropskata konvencija za<br />
~ovekovi prava (Short Guide To The European Convention Of Human Rights),<br />
Makedonska verzija, Sovet <strong>na</strong> Evropa, Strazbur, 1991.<br />
- Gozze-Guzeti}, V: Krivi~<strong>na</strong> za{tita ~ovekove prirodne sredine u<br />
SFRJ, JRKKP, Beograd, 1980/1.<br />
- Grejling, Entoni Kliford, [ta je dobro, potraga za <strong>na</strong>jboljim <strong>na</strong>~inom<br />
`ivljenja, Lagu<strong>na</strong>, Beograd, 2007.<br />
- Grote, Rajner:Rule od law, Etat de droit iRechsstaat, Zbornik vo<br />
~est <strong>na</strong> Evgeni Dimitrov, Praven fakultet - Skopje, Skopje, 1999, str.<br />
103-134.<br />
- Gurvitch, Georges: Sociologija, Naprijed, prvi i drugi svezak, Zagreb,<br />
1966.<br />
- Gur|i}, Voislav: Za{tita <strong>na</strong> li~<strong>na</strong>ta sloboda vo jugoslovenskata<br />
krivi~<strong>na</strong> postapka, Slobodite i pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot<br />
vo Republika Makedonija, Skopje, 1996, str. 183-195.<br />
898<br />
H<br />
- Habermas, Jurgen: Problemi legitimacije u kasnom kapitalizmu, Naprijed,<br />
Zagreb, 1982.<br />
- Haksli, Oldus: Ve~<strong>na</strong> filozofija. Philozophia perennis, Metaphysica,<br />
Beograd, 2003.<br />
- Hamidullah Muhammed: Uvod u islam, Sarajevo, 1989.<br />
- Harison, Ros: Demokratija, Clio, Beograd, 2004.<br />
- Hart, Herbert: Ogledi iz filozofije prava, PLATΩ, Beograd, 2003.<br />
- Hegel: Osnovne crte filozofije prava, Veselin Masla{a, Sarajevo,<br />
1964.<br />
- Held, David: Modeli demokratije, [kolska kniga, Zagreb, 1990.<br />
- Hesiod: Dela i dni, Kultura, Skopje, 1996<br />
- Hjum, Dejvid. Rasprava o ljusdskoj prirodi, Veselin Masla{a, Sarajevo,<br />
1983.<br />
- Hrn~evi}, J: Ustavnost i zakonitost, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke,<br />
Beograd, 1962/3-4.<br />
- Hobz, Tomas: Levijatan ili materija, oblik i vlast dr`ave crkvene i<br />
gra|anske, Kultura, Beograd, 1961.<br />
I<br />
- Ibrahimpa{i}, Besim: Ekstradicija i pravo azila, Godi{nik pravnog fakulteta<br />
u Sarajevu, Sarajevo, 1961, str. 81-85<br />
- Ig<strong>na</strong>tieff, M. A Just Measure of Pain: The Penitentiary in the Industrial<br />
Revolution, Macmillan, London, 1978.<br />
- Institoris, Heinrich & Sprenger Jacob: Malleus Maleficarum (Malj<br />
koji ubija vje{tice), Galaksija. com.<br />
- I{ej Mi{elin: ^ovekovi prava, Zbornik <strong>na</strong> osnovni politi-
~ki esei, govori i dokumenti od biblijata do denes, Knigoizdatelstvo<br />
MI-AN, 2002.<br />
J<br />
- James, William: Raznolikosti Religioznog Iskustva, Studija Ljudske<br />
prirode, Napried, Zagreb, 1990.<br />
- Jan~a, <strong>Dejan</strong>: Za{tita ljudskih prava u okviru Evropskog saveta, Jugoslovenska<br />
revija za me|u<strong>na</strong>rodno pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 76-89.<br />
- Janji} - Komar, Mari<strong>na</strong>: Sloboda savesti, Pravni `ivot, Beograd,<br />
2002/9.<br />
- Jevti}, Du{an: Sudska prihopatologija, Medicinska knjiga, Beograd-<br />
Zagreb, 1966.<br />
- Jering, Rudolf: Ciq u pravu, JP Slu`beni list, Beograd,<br />
CID, Podgorica i Izdava~ka kwi`arnica Zora<strong>na</strong> Strojanovi¢a, Sremski<br />
Karlovci, 1998.<br />
- Jeroti}, V: O potrebama i zloupotrebama ljudske psihe, Ideje, Beograd,<br />
mart-april, MCMLXXI.<br />
- Jovi~i}, Miodrag: Svojstva savrmenog ustava, Na{a zakonitost, Zagreb,<br />
1987/6, str. 703-712.<br />
... Ombudsman - za{titnik zakonitosti i prava gra|ani<strong>na</strong> u skandi<strong>na</strong>vskim<br />
i drugim zemjama, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4,<br />
str. 565-577.<br />
- Josifovi~ - Petra`icki, Lav: Teorija prava i morala, JP<br />
Slu`beni list, Beograd, CID, Podgorica i Izdava~ka kwi`arnica<br />
Zora<strong>na</strong> Strojanovi¢a, Sremski Karlovci - Novi Sad, 1999.<br />
- Jung, Karl Gustav: Odgovor <strong>na</strong> Jov, \ur|a, Skopje, 2007.<br />
- Jurkovi}, J: Sudska kontrola ustavnosti zako<strong>na</strong>, Arhiv za pravne i<br />
dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1930/3.<br />
K<br />
- Kalajxiev, Gordan: Slobodata i bezbednosta <strong>na</strong> li~nosta pod<br />
Evropskata konvencija za pravata <strong>na</strong> ~ovekot, Revija za kriminologija<br />
i kazneno pravo, Skopje, 1996/1-2, str. 94-120.<br />
... Pravata <strong>na</strong> odbra<strong>na</strong> pod Evropskata konvencija za pravata <strong>na</strong><br />
~ovekot i kompatibilnosta <strong>na</strong> doma{noto pravo, Slobodite i pravata<br />
<strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot vo Republika Makedonija, Skopje, 1996, str.<br />
219-231.<br />
- Kami Alber: ^uma, Makedonska kniga, Skopje, 197o.<br />
- Kant, Imanuel: Zasnivanje metafizike morala, Dereta, Beograd,<br />
2004.<br />
... Metafizika morala, Izdava~ka kwi`arnica Zora<strong>na</strong> Stojanovi¢a,<br />
Sremski Karlovci, Novi Sad, 1993.<br />
... Kritika prakti~nog uma, PLATΩ, Beograd, 2004.<br />
899
... Vaspitavawe dece, Sr\an Javori<strong>na</strong>, Beograd, 2002.<br />
-Kambovski, Vlado: Na~eloto <strong>na</strong> zkonitost: legalitet, legimitet,<br />
pravda, Zbornik, Skopje, 1995, str. 203-242.<br />
- Kasaciono pravo vo vrska so ~lenot 10 od Evropskata konvencija<br />
za ~ovekovi prava, ^etirieset godini kasaciono pravo 1959-1999,<br />
Direktorat za ~ovekovi prava, Strazbur, 1999.<br />
... <strong>Filozofija</strong> <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Makedonska akademija <strong>na</strong> <strong>na</strong>ukite i<br />
umetnostite, Skopje, 2010.<br />
- Kapra, Fritjof:Tao <strong>na</strong> fizikata, Taber<strong>na</strong>kul. Skopje, 1999.<br />
- Kilkelly, Ursula:Pravoto <strong>na</strong> po~ituvawe <strong>na</strong> privatnosta i semejniot<br />
`ivot, Directorate General of Human Rights, Council of Europe, Strasbourg<br />
Cedex, 2001.<br />
- Kelzen, Hans: Glavni problemi teorije dr`avnog prava, JP<br />
Slu`beni list SRJ, Beograd i CID Podgorica, 2001.<br />
... Op{ta teorija prava i dr`ave, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd,<br />
1951.<br />
... O granicama izme|u pravni~ke i spociolo{ke metode, Geca Kon,<br />
Beograd, 1927.<br />
- Knjiga o Enohu, Galaksija. com.<br />
- Kolakovi}, Juraj: Historija novovjekovnih politi~kih teorija (od XV<br />
stojle}a do 1948), Zrinski, Zagreb, 1976.<br />
- Kolakovski, Le{ek: Bog <strong>na</strong>m nije ni{ta du`an, PLATΩ, Beograd,<br />
1998.<br />
... Mini predavawa o maksi stvarima,PLATΩ, Beograd, 2001.<br />
... Ako Bog ne postoi..., Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2000.<br />
- Kosidovski, Zenon: Biblijske legende, Srpska kwi`ev<strong>na</strong> zadruga,<br />
Beograd, 1977.<br />
- Konfu~ije: Kultura, Skopje, 1994.<br />
- Korn. R. and McCorkle, L: Criminology and Penology, New York -<br />
London , 1964.<br />
- Ko`ev, Aleksandar: Fenomenologija prava, Nolit, Beograd, 1984.<br />
- Ko{tunica, Vojislav: Ustavnopravni razvoj u Jugoslaviji izme|u dva<br />
rata i prav<strong>na</strong> dr`ava, Prav<strong>na</strong> dr`ava, IKSI, Beograd, 1991.<br />
- Krapac, Davor: Vladeeweto <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, prava <strong>na</strong> ~ovekot i<br />
efikasnosta <strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong>ta politika, Makedonska revija za kazenno<br />
pravo i kriminologija, Skopje, 1994/2, str. 300-314.<br />
... Me|u<strong>na</strong>ro<strong>na</strong> krivi~noprav<strong>na</strong> pomo}, Informator, Zagreb, 1987.<br />
... Osnovi prava ~oveka i gra|ani<strong>na</strong> i <strong>na</strong>~ela krivi~nog postupka,<br />
Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 1989/5-6.<br />
... Op{ta deklaracija i socijal<strong>na</strong> prava,Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno<br />
pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 23-37.<br />
- Krbek, Ivo: Ustavno sudovanje, Izdava~ki zavod jugoslovenske<br />
Akademije z<strong>na</strong>nosti i umetnosti, Zagreb, 1960.<br />
- Kuli}, Dimitrije: Ustavno sudstvo u svetu, Prosveta, Ni{, 1969.<br />
... Ustavni sudovi, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1962/<br />
900
3-4.<br />
- Kur'an ^asni: Stvarnost, Zagreb, 1969.<br />
L<br />
- Lajbnic, Gotfrid-Vilhelm:Teodikeja, PLATΩ, Beograd, 1993.<br />
... Rasprava za metafizikata, Magor, Skopje, 2002.<br />
... Ispovest filozofa, Bo<strong>na</strong>rt, Nova Pazova, 2002.<br />
- Lao Ce: Tao Te \ing, Knjiga smisla i `ivota, Babun, Beograd, 2005.<br />
...Knjiga o Daou i Deu,PLATΩ, Beograd, 2003.<br />
- Lask, Emil: <strong>Filozofija</strong> prava i kra}i spisi, Izdava~ka knji`arnica Zora<strong>na</strong><br />
Stojanovi}a, Sremski Karlovci - Novi Sad, CIID, Tritograd, 1991.<br />
- Lazarevi}, Adam: O zloupotrebi prava i njenom pojmu, Arhiv za<br />
pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1960/1-2.<br />
- Lazarevi}, Ljubi{a: Osnovni pravci budu}eg razvoja jugoslovenskog<br />
materijalnog kaznenog zakonodavstva, JRKKP, Beograd, 1989/4.<br />
... Jugoslovenska krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika u oblasti represije, JRKKP, Beograd,<br />
1986/1-2, str. 31-64.<br />
... Jugoslovenska krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika i nje<strong>na</strong> <strong>na</strong>u~<strong>na</strong> zasnovanost,<br />
JRKKP, Beograd, 1988/1.<br />
- Lazin, \or|e: Me|u<strong>na</strong>rodni ugovori o ljudskim pravima i jugoslovensko<br />
zakonodavstvo, JRKKP, Beograd, 1989, str. 95-110.<br />
- Lobaczewski Andrew: Politi~ka ponerologija, Nau~<strong>na</strong> studija o prirodi<br />
zla prilago|enog za politi~ke svrhe, Galaksija. com.<br />
- Lok, \on: Ogled o ljudskom razumu, Kultura, Beograd, 1969.<br />
- Locke Don: Za{to su utilitaristi ubili pretsednika Kenedija, Ideje,<br />
Beograd, 1980/2-3, str. 145-148.<br />
- Loski, Nikolaj: Bog i svetsko zlo, ZepterBook World, Beograd,<br />
2001.<br />
- Luki¢, Radomir: Istorija politi~kih i pravnih teorija, I<br />
kwiga od antike do po~etka XVII veka, II izdanje, Nau~<strong>na</strong> kwiga, Beograd,<br />
1964.<br />
... Metodologija prava, Nau~<strong>na</strong> kwiga, Tre¢e izdawe, Beograd<br />
1983.<br />
... Uvod u pravo, drugo izmenjeno izdanje, Slu`beni list SRJ, Beograd,<br />
1993.<br />
... Sistem filozofije prava, Savreme<strong>na</strong> administracija, Beograd, 1992.<br />
... Ustavnost i zakonitost, Izdanje Saveza udru`enja pravnika Jugoslavije,<br />
Beograd, 1966.<br />
M<br />
138.<br />
- Mabot, John David: Uvod u etiku, Nolit, Beograd, 1981<br />
... Utilitarizam i problem kazne, Ideje, Beograd, 1980/2-3, str.133-<br />
901
- Meki, Xon: Etika, PLATΩ, Beograd, 2004.<br />
- Makijaveli: Vladalac, Rad, Beograd, 1999.<br />
- Makintajer, Alaster: Kratka istorija etike, PLATΩ, Beograd,<br />
2000.<br />
... Tragawe za vrlinom, PLATΩ, Beograd, 2006.<br />
- Macovei, Monica:Sloboda <strong>na</strong> izrazuvawe, Directorate General of<br />
Human Rights, Council of Europe, Strasbourg Cedex, 2001.<br />
... Pravoto <strong>na</strong> sloboda i sigurnost <strong>na</strong> li~nosta, Directorate General of<br />
Human Rights, Council of Europe, Strasbourg Cedex, 2001.<br />
- MarkoviÊ, S. Bo`idar:Pravi~nost kao misao i pravno iskustvo,<br />
vo zbornikot <strong>na</strong> Basta, Danilo. Preobra`aji ideje prava, Jedan<br />
vek pravne filozofije <strong>na</strong> Pravnom fakultetu u Beogradu (1841-1941),<br />
Hrestomatija, Pravni fakultet, Beograd, 1991, str. 259-269 (i Arhiv za<br />
pravni i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1937, str. 218-229).<br />
... Pravi~nost i pravni poredak, Izdawe <strong>na</strong>stavnika fakulteta,<br />
Poseban otisak Arhiva za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1938/1-2,<br />
str. 1-5.<br />
... Pravi~nost kao izvor prava, vo zbornikot <strong>na</strong> Basta, Danilo.<br />
Preobra`aji ideje prava, Jedan vek pravne filozofije <strong>na</strong> Pravnom fakultetu<br />
u Beogradu (1841-1941), Hrestomatija, Pravni fakultet, Beograd,<br />
1991, str. 274-282.<br />
... Ogled o odnosima izmeÚu pojma pravde i razvitka pozitivnog<br />
privatnog prava, Pravni fakultet u Beogradu, 1995.<br />
- Marks, Karl: Kapital, BIGZ, Beograd, 1971.<br />
- Materijali od Me|u<strong>na</strong>rod<strong>na</strong>ta konferencija po povod 40 godini<br />
od funkcionieraweto <strong>na</strong> Ustavniot sud <strong>na</strong> Republika Makedonija,<br />
Ustaven sud <strong>na</strong> Republika Makedonija i Evropska komisija za demokratija<br />
preku <strong>pravoto</strong> - Venecijanska komisija <strong>na</strong> Sovetot <strong>na</strong> Evropa, Skopje,<br />
2-5 juni 2004.<br />
- Mead, George: The Psichology od Primitive Justice, The American<br />
Jour<strong>na</strong>l of Sociologu, XXIII (1918), str. 577-602. vo Parsons, T. Teorije o<br />
dru{tvu, Vuk Karad`i}, Beograd, 1969, str. 829-839.<br />
- Me|uresorska rabot<strong>na</strong> grupa: (Cvetkovski,. C; Petru{evska T;<br />
<strong>Sulejmanov</strong>, Z; Jankulovski, Z; Petkovska, L; ^avdar, K; Vakovska, B;<br />
Kalajxiev, G; Babunkski, K; Dabovi}, J; Agelovwski, S; Dimovska, E i<br />
Lazarevska, M.) Izve{taj za kompatibilnosta <strong>na</strong> zakonodavstvoto <strong>na</strong><br />
Republika Makedonija so standardite i barawata od Evropskata konvencija<br />
za za{tita <strong>na</strong> ~ovekovite prava i <strong>na</strong> osnovnite slobodi, Skopje,<br />
Vlada <strong>na</strong> Republika Makedonija, 1996.<br />
- Mekintair, Alesder: Kratka istorija <strong>na</strong> etikata, Az-Buki,<br />
Skopje, 2004.<br />
- Mi~unovi}, Dragoljub: Temelji i budu~nost ljudskih prava, Jugoslovenska<br />
revija za me|u<strong>na</strong>rodno pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 3-10<br />
- Mickovi}, <strong>Dejan</strong>: Konceptot <strong>na</strong> semejstvoto vo Evropskata ko-<br />
902
nvencija za pravata <strong>na</strong> ~ovekot, Evrodijalog, Studentski zbor, Skopje,<br />
2003/4, str. 75-88.<br />
- Mijanovi}, Ga{o: Doktri<strong>na</strong> "Self Restraint" u teoriji i praksi sudske<br />
kontrole ustavnosti, Godi{njak Pravnog fakulteta u Sarajevu, Sarajevo, 1980<br />
str. 169-188.<br />
- Mihajlovi}-Slavinski, Zivorad: Talismanska magija, Vlastito izdanje,<br />
Beograd, 1984.<br />
- Mil, Stjuard, John: Utilitarizam, Kultura, Beograd, 1960.<br />
... Za slobodata, Epoha, Skopje, 1996.<br />
- Mili~i}, Vjekoslav: Na~elo jed<strong>na</strong>kosti, pravednosti, pravi~nosti. Zbornik<br />
Pravnog fakulteta u Zagrebu, Zagreb, 1993/6, str. 623-637.<br />
- Milenovi}, Slobodan: Me|u<strong>na</strong>rodni organi za sprovo|enje u `ivot<br />
ljudskihprava i unutra{nja <strong>na</strong>dle`nost dr`ava, Zbornik Pravnog fakulteta u<br />
Ni{u, Ni{, 1972/11.<br />
... Visoki komesar Ujedinjenih <strong>na</strong>cija za ljudska prava - institucija koja<br />
se ra|a, Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4, str. 553-564.<br />
- Milo{evi}, Miomir: Prime<strong>na</strong> me|u<strong>na</strong>rodnog prava u Pravnoj dr`avi,<br />
Prav<strong>na</strong> dr`ava, Beograd, Poslov<strong>na</strong> politika, Beograd, 1991.<br />
- Mitkov, Vladimir: Ustavot i slobodite i pravata <strong>na</strong> ~ovekot<br />
i gra|aninot, Slobodite i pravata <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot vo Republika<br />
Makedonija, Skopje, 1996, str. 305-315.<br />
- Mitrovi}, Dragan: Pravni oblici dr`ave, Pravni `ivot, Beograd, 1989/<br />
6-7, str 1091-1104.<br />
- Montaigne, de Michel: Ogledi, Veselin Masla{a, Sarajevo, 1964.<br />
- Monteskie: O duhu zako<strong>na</strong>, Filip Vi{nji}, Tom I i II, Beograd, 1989.<br />
- Mole Nuala and Harby Cathari<strong>na</strong>:Pravoto <strong>na</strong> prai~no sudewe,<br />
Directorate General of Human Rights, Council of Europe, Strasbourg Cedex,<br />
2001.<br />
- Muhi}, Ferid: Logos i hierarhija, Istorija i teorija <strong>na</strong> politi~ko-filozofskite<br />
doktrini, Krug, Skopje, 2001.<br />
... Filozofi ute{iteli, Prv del, Taber<strong>na</strong>kul, Skopje, 2010.<br />
N<br />
- Nikoli}-Ristanovi}, Ves<strong>na</strong>: Pravo <strong>na</strong> sigurnost i krivi~noprav<strong>na</strong> intervencija,<br />
JRKKP, Beograd, 1990/3, str. 159-167.<br />
- Ni~e, Fridrih: S one strane dobra i zla, Derata, Beograd, 2003.<br />
... Genealogija morala, Derata, Beograd, 2003.<br />
... Antihrist, Krodo, Skopje, 2007.<br />
- Norman, Richard: Utilitarizam i moralni integritet. Ideje, Beograd,<br />
1980/2-3, str. 139-144.<br />
- Nozick, Robert: A<strong>na</strong>rhija, dr`ava i utopija, Naklada Jesenski i Turk,<br />
Zagreb, 2003.<br />
903
904<br />
O<br />
- Oatley, Keith i Jenkins, Jennifer: Razumijevanje emocija, Slap, Zagreb,<br />
2003.<br />
P<br />
- Paskal, Blez: Misli, Kultura, Skopje, 1996.<br />
...Pisma provincijalcu, PLATΩ, Beograd, 2002.<br />
- Parsons, Talkot i dr.: Teorije o dru{tvu, Vuk Karad`i}, Beograd,<br />
1969.<br />
- Pavlovi}, Zoran: Neke osobenosti Afri~ke povelje o ljudskim pravima<br />
i pravima <strong>na</strong>roda, Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno pravo, Beograd,<br />
1989/1-2, str. 136-148.<br />
- Paund, Rosko: Uvod u filozofiju prava, CID, Podgorica, 1996.<br />
- Pav~nik, Marijan: Prilog raspravi o primeni prava, Pravni `ivot, Beograd,<br />
1985/8-9, str. 775-796.<br />
... Materijal<strong>na</strong> i formal<strong>na</strong> pravda (kriteriumi <strong>na</strong> pravdata i<br />
<strong>pravoto</strong>), Zbornik vo ~est <strong>na</strong> Stevan Gaber, Praven fakultet, Skopje,<br />
2001. str. 103-143.<br />
- Pejn,Tomas: Prava ~oveka, Filip Vi{nji}, Beograd, 1987.<br />
- Pejgels, Elejn: Poreklo satane, Hrumachis XI Oaza. O.T.O. Beograd,<br />
2008.<br />
- Pejovi}, Danilo: Francuska prosvetiteljska filozofija, Matica Hrvatska,<br />
Zagreb, 1957.<br />
- Pepi}, Berislav: Delo Huga Grociusa: Arhiv, Beograd, 1952/2,<br />
str. 244-254.<br />
- Peri}, V: Delo Huga Grociusa, Arhiv, Beograd, 1952/2<br />
- Perovi}, Slobodan: Prirodnite prava <strong>na</strong> ~ovekot, Rakopis daden<br />
za objavuvawe vo Delovno pravo, Skopje, 1993.<br />
... Deklaracija kopaoni~ke {kole prirodnog prava, Pravni `ivot, 2002/9,<br />
Beograd. str.LXX-LXXI.<br />
- Perelman, Haim: Pravo, moral i filozofija, Nolit, Beograd, 1983.<br />
- Petersdorff Egon: Demoni, vje{tice, spiritisti, Sve o postojanju i djelovanju<br />
mra~nih sila, 1960.<br />
- Petrovi}, Gajo: Engleska empiriska filozofija, Matica Hrvatska, Zagreb,<br />
1955.<br />
- Petrovi}, Milan: Prav<strong>na</strong> dr`ava, Ideje, Beograd, 1980/6-7, str. 31-42.<br />
- Perin~i}, A: "Priroda stvari" u savremenoj filozofiji prava, Ideje, Beograd,<br />
1981/6-7.<br />
- Petru{evska, Tatja<strong>na</strong>: Evropskata konvencija za ~ovekoite<br />
prava - izvor <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong> <strong>na</strong> Republika Makedonija, Slobodite i pravata<br />
<strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot vo Republika Makedonija, Skopje, 1996, str.<br />
353-367.<br />
- Platon: Dr`ava, knjiga I i II, Kultura, Beograd, 1969.
... Zakoni, BIGZ, Beograd, 1971.<br />
... Protagora, vo Dijalozi, Kultura, Skopje, 1994.<br />
... Evtifron, vo Dijalozi, Kultura, Skopje, 1994.<br />
... Ion, vo Dijalozi, Kultura, Skopje, 1994.<br />
... Odbra<strong>na</strong>ta Sokratova, Kultura, Skopje, 1990.<br />
... Kriton, vo Odbra<strong>na</strong>ta Sokratova, Kultura, Skopje, 1990.<br />
... Fejdon, vo Odbra<strong>na</strong>ta Sokratova, Kultura, Skopje, 1990.<br />
... Gorgija, BIGOSS, Skopje, 2004.<br />
... Timaj, \ur|a, Skopje, 2010.<br />
... Kratil, Magor, Skopje, 2006.<br />
... Gozba ili za qubovta, Matica makedonska, Skopje, 2003.<br />
... Fedar ili za ubavi<strong>na</strong>ta, Matica makedonska, Skopje, 2003.<br />
- Popovi}, Bo{ko: Istorija moralnosti, psihoa<strong>na</strong>liti~ko tu<strong>na</strong>~enje, Ideje,<br />
Beograd, 1976/4-6, str. 95-118.<br />
- Popovi}, Ne<strong>na</strong>d: Ljudska prava: norme i vrednosti, Kultura i ljudska<br />
prava, Beogradski centar za ljudska prava, Beograd, 2002, str. 17-33.<br />
- Popovi}, Olga: Deklaracija prava ~oveka i gra|ani<strong>na</strong>, vo knigata Temelji<br />
moderne demokratie - izbor povelja i deklaracija o ljudskim pravima<br />
(1215-1989), Nova kniga, Beograd, 1989.<br />
- Popovska, Bilja<strong>na</strong>: Istorija <strong>na</strong> <strong>pravoto</strong>, Praven fakultet<br />
"Justinijan Prvi" i Studentski zbor, Skopje, 2004.<br />
- Poto~njak, @eljko: Pravo <strong>na</strong> {trajk, Na{a zakonitost, Zagreb, 1989/7-<br />
8, str. 848-864.<br />
- Primorac, Igor: Savreme<strong>na</strong> kritika utilitarizma, Ideje, Beograd, 1980/<br />
2-3, str. 120-123.<br />
... Prestup i kaz<strong>na</strong>, Rasprave o moralnosti kazne, NIP Mladost, Beograd,<br />
1978.<br />
... Hobbsovo u~enje o prirodnom stanju, prirodnom pravu i prirodnom<br />
zakonu i njegov odnos prema tradicio<strong>na</strong>lnoj prirodno-pravnoj filozofiji,<br />
Ideje, Beograd, 1969 (MCMLXXI).<br />
... Hobsovo u~enje o prirodnom stanju, o prirodnom pravu i prirodnom<br />
zakonu i njegov odnos prema tradicio<strong>na</strong>lnoj prirodnopravnoj teoriji,<br />
Ideje, Beograd, 1971/2, str. 167-190,<br />
- Proevski, Jovan: Osnovni slobodi i prava <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aninot<br />
spored Ustavot <strong>na</strong> Republika Makedonija i mehanizmi za niv<strong>na</strong><br />
za{tita, Bezbednost, Skopje, 1999/1-2, 1999/3 i 1999/4 (str. 447-456).<br />
... Za{tita <strong>na</strong> osnovnite slobodi i prava <strong>na</strong> ~ovekot i gra|aniniot<br />
preku ustav<strong>na</strong> tu`ba, Akademik, teorija i praktika, Skopje, 2003/<br />
5, str. 3-22.<br />
... Oce<strong>na</strong> <strong>na</strong> ustavnosta <strong>na</strong> pravnite posledici <strong>na</strong> osudata, Akademik,<br />
Skopje, 2003/7-8.<br />
- Puhovski, @arko: Mogu~nost pravne dr`ave u Jugoslaviji, Prav<strong>na</strong><br />
dr`ava, Beograd, Poslov<strong>na</strong> politika, Beograd, 1991.<br />
- Pusi}, Eugen: Dru{tve<strong>na</strong> regulacija (Granice z<strong>na</strong>nosti i iskustva),<br />
Globus, Zagreb, 1989.<br />
905
Q<br />
- Quinny, R. Klasa, dr`ava i krimi<strong>na</strong>litet, Marksizam u svetu, Beograd,<br />
1977/11-12.<br />
R<br />
- Radbruh, Gustav: Fizlozofija prava, Nolit, Beograd, 1980.<br />
... Pravni aforizmi, Arhiv, Beograd, 1978/3, str. 383-393.<br />
- Raidy, Aisling: Zabra<strong>na</strong> <strong>na</strong> tortura, Directorate General of Human<br />
Rights, Council of Europe, Strasbourg Cedex, 2002.<br />
- Rajhenbah, Hans: Ra|anje <strong>na</strong>u~ne filozofije, Nolit, Beograd, 1964.<br />
- Rasel Bertrand: Osvojuvawe <strong>na</strong> sre}ata, Makavej, Skopje, 2003.<br />
- Rawls, John: Na~ela pravde, Na{e teme, Zagreb, 1990/6, str. 1424-<br />
1469.<br />
... Teorija <strong>na</strong> pravednosta, Slovo, Skopje, 2002.<br />
- Rey, Manuel. Lopez: Da<strong>na</strong>{nji kazneni zahtevi i suvreme<strong>na</strong> krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
politika, Izbor, Zagreb, 1963/3<br />
- Ritter, Joachim: Metafizika i politika, Studija o Aristotelu i Hegelu,<br />
Informator i Fakultet politi~kih <strong>na</strong>uka, Zagreb, 1987.<br />
- Roxin, Claus: Prilog novijem razvoju krimi<strong>na</strong>lne politike, JRKKP,<br />
Beograd, 1990/4, str. 5-12.<br />
- Rot, Nikola: Osnovi socijalne psihologije, Zavod za izdavawe<br />
nika i <strong>na</strong>stav<strong>na</strong> sredstva, Beograd, 1977.<br />
- Ruso, @an @ak: Op{testveniot dogovor ili <strong>na</strong>~elata <strong>na</strong> dr`avnoto<br />
pravo, Misla, Kultura, Na{a kniga, Komunist, Makedonska kniga,<br />
Skopje, 1978.<br />
S<br />
- Seneka, Lukrie Anej: O gnevu, Rad, Beograd, 1983.<br />
... Rasprava o bla`enom `ivotu i Odabra<strong>na</strong> pisma, Grafos, Beograd,<br />
1978.<br />
- Smerdel, Branko: Predsjedni~ki sistem u Sjedinjenim Ameri~kim<br />
Dr`avama, Na{a zakonitost, Zagreb, 1987/6, str. 737-746.<br />
- Smith, Adam: The Theory Of Moral Sentiments, Printed For A.<br />
Miller, In The Stand And A. Kincaid And Bell In Edinburgh, 1759.<br />
- Sofokle: Car Edip i Antigo<strong>na</strong>, Rad, Beograd, 1978.<br />
- Smith, Wilder: Za{to Bog dopu{ta zlo, Siont net, PDF Press.<br />
- Sokol, Smiljko i Smerdel, Branko: Ustavno pravo, Informator, Zagreb,<br />
1995.<br />
- Spinoza, Baruh:Etika, (geometriskim redom izlo`e<strong>na</strong> i u pet delova<br />
podelje<strong>na</strong>), BIGZ, Beograd, 1983.<br />
- Spinoza, Baruh: Etika, Kultura, Beograd, 1959.<br />
- Spinoza, Baruh: Etika, Izlo`e<strong>na</strong> spored geometrioski metod<br />
906
i podele<strong>na</strong> vo pet delovi (izbor), \ur|a, Skopje, 2010.<br />
- Srzenti}, Nikola: Principi krivi~nog zakonodavstva - osnovi za odre-<br />
|ivanje krivi~ne represije, Godi{nik pravnog fakulteta u Sarajevu, Sarajevo,<br />
br. XXXVI.<br />
- Srzenti}, Stai}, Lazarevi}: Krivi~no pravo, op{ti deo, Savreme<strong>na</strong><br />
administracija , Beograd, 1978.<br />
- Stankovi}, Gorda<strong>na</strong> i Petru{evi}, Neve<strong>na</strong>: Pravo <strong>na</strong> prav<strong>na</strong><br />
za{tita - paradigma <strong>na</strong> prav<strong>na</strong>ta dr`ava, Slobodite i pravata <strong>na</strong> ~ovekot<br />
i gra|aninot vo Republika Makedonija, Skopje, 1996, str. 393-402.<br />
- Stanov~i}, Voislav: Prete}e ideje o vladavini prava; Platon, Aristotel,<br />
Ciceron, Arhiv, Beograd, 1986/3-4. str. 563-586.<br />
... Pravni pozitivizam, relativizam i vrednosni neutralizam": Poitove-<br />
}ivanje legaliteta i legitimiteta, Pravni `ivot, Beograd, 1986/10<br />
- Sterija-PopoviÊ, Jovan: Prirodno pravo, Slu`beni list SRJ,<br />
Beograd, 1995.<br />
- Stojanovi}, Dragan: Osnov<strong>na</strong> prava ~oveka, Ljudska prava i slobode<br />
u ustavima evropskih dr`ava, Institut za prav<strong>na</strong> i dru{tve<strong>na</strong> istra`ivanja, Ni{,<br />
1989.<br />
- Stojanovi}, Dragoljub:. Pravno-eti~ki principi i prav<strong>na</strong> dr`ava, Pravni<br />
`ivot, Beograd, 1989/6-7, str. 1073-1090.<br />
- Stoj~evi}, Dragomir i Romac, Ante: Dicta et regulae iuris, Drugo<br />
dopunjeno izdanje, Savreme<strong>na</strong> administracija, Beograd, 1971.<br />
- Stojanovi}, Mihajlo: Sudska kontrola ustavnosti, Savreme<strong>na</strong> administracija,<br />
Beograd. 1960.<br />
- Stojanovi}, Zoran: Jugoslovenska krimi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> politika i krivi~no zakonodavstvo<br />
kao potvrda i negacija pravne dr`ave, Prav<strong>na</strong> dr`ava, poslov<strong>na</strong> politika,<br />
Beograsd, 2001, str. 133-145.<br />
- Strauss, Leo: Prirodno pravo i istorija, PLATΩ, Beograd, 1997.<br />
- <strong>Sulejmanov</strong>, Zoran: Kriminologija, Institut za sociolo{ki i<br />
politi~ko-pravni istra`uvawa, Skopje, 2003.<br />
- Svensen, Fr. H, La{. Filozofiaj zla, Geopoetica, Beograd, 2006.<br />
- Sveto pismo staroga i novoga zavjeta: Britansko i inostrano<br />
biblijsko dru{tvo, 1956.<br />
[<br />
- [ahovi}, Milan:Me|u<strong>na</strong>rodno pravo i regulisanje prava ~oveka,<br />
Arhiv za pravne i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4, str. 486-494.<br />
- [ajkovi}, Radmila: <strong>Filozofija</strong> Baruha De Spinoze (predgovor) vo<br />
Spinoza, B. Etika, BIGZ, Beograd, 1983.<br />
- [ek, Helmut: Zavist, jed<strong>na</strong> teorija dru{tva, Algoritam, Beograd,<br />
2008<br />
- [kari}, Svetomir: Sporedbeno i makedonsko ustavno pravo,<br />
Matica, Skopje, 2004.<br />
... Ustavno pravo, prva kniga, Union Trade, Skopje, 1995.<br />
907
1999.<br />
... Ustavno pravo, vtora kniga, Union Trade Skopje, 1995.<br />
... Makedonija <strong>na</strong> site kontinetni, Union Trejd, Skopje, 2000<br />
- [openhauer, Artur: Etika, Kultura, Skopje, 1998.<br />
... O temelju morala, Bratstvo-Jedinstvo, Novi Sad, 1990.<br />
...O sreÊi, qubavi, filozofiji i umetnosti, Svetovi, Novi Sad,<br />
T<br />
- Talmud - izbor i prevod <strong>na</strong> tekstovi, istorija <strong>na</strong> Talmudot i<br />
bele{ki od Eugen Werber , Otokar Ker{ovani, Rijeka, 1982.<br />
- Tadi}, Ljubomir: <strong>Filozofija</strong> prava, Naprijed, Zagreb, 1983.<br />
... Metamorfoze "pravne dr`ave", Prav<strong>na</strong> dr`ava, IKSI, Beograd, 1991.<br />
... Ustav<strong>na</strong> norma i ustav<strong>na</strong> stvarnost,Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno<br />
pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 11-21<br />
... Filozofske osnove pravne teorije Hansa Kelze<strong>na</strong>, Prilog kritici ~iste<br />
teorije prava, Veselin Masla{a, Sarajevo, 1962.<br />
... Pregled ideologije u Kelzenovoj "~istoj teoriji prava," Pregled, Sarajevo,<br />
1960/1-2.<br />
- Tahovi}, \. Janko: Krivi~no pravo, op{ti deo, Savreme<strong>na</strong> administracija,<br />
Beograd, 1961.<br />
- Tinti}, Nikola: Socijal<strong>na</strong> pravda (od ideje, ideologije i teorije do prakse)<br />
u pojedinim dr`avama i <strong>na</strong> me|u<strong>na</strong>rodnoj razini, Zbornik Pravnog fakulteta<br />
u Zagrebu, Zagreb, 1984/3-4, str. 437-472.<br />
- Tubi}, Risto: Britanska filozofija morala, Eri~ke teorije od XVII do<br />
konca XIX vijeka, Svjetlost, Sarajevo, 1978.<br />
- Tugendhat, Ernest: Predavanja o etici: Naklada Jesenski i Turk, Zagreb,<br />
2003.<br />
- Turk, Danilo: Margi<strong>na</strong>lije o 40 zasedanju potkomisije UN za spre~avanje<br />
diskrimi<strong>na</strong>cije i za{titu manji<strong>na</strong>, Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno<br />
pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 123-134.<br />
908<br />
V<br />
- Vilhelm, Rihard: Komentari <strong>na</strong> deloto <strong>na</strong> Lao C, Tao Te \ing,<br />
Knjiga smisla i `ivota, Babun, Beograd, 2005.<br />
- Viskovi}, Nikola: Pojam prava, Prilog integralnoj treoriji prava, Logos,<br />
Split, 1981.<br />
... Jezik Prava, Naprijed, Zagreb, 1989.<br />
... Tuma~enje u pravu, Pravni `ivot, Beograd, 1988/7-8, str. 999-1016.<br />
... Teze za teoriju tuma~enja u pravu, Zbornik radova Pravnog fakulteta<br />
u Splitu, Split, 1989, str. 87-91.<br />
- Volcer, Majkl: Podru~ja pravde, Filip Vi{nji}, Beograd, 2000.<br />
- Volter: Filozof koji ne z<strong>na</strong>, Kultura, Beograd, 1958.
- Vots, Alan: Patot <strong>na</strong> zanot, List, Skopje, 2006.<br />
- Vukasovi}, Vid: Uticaj razvoja <strong>na</strong>uke i tehnologije <strong>na</strong> ljudska prava<br />
sa posebnim osvrtom <strong>na</strong> rad UN <strong>na</strong> ovom pitanju, Jugoslovenska revija za me-<br />
|u<strong>na</strong>rodno pravo, Beograd, 1989/1-2, str. 50-62.<br />
- Vu~ini}, Neboj{a: Me|u<strong>na</strong>rodno-pravni status i za{tita osnovnih ljudskih<br />
prava i sloboda, Pravni fakultet, Podgorica, 1994.<br />
- Vuj~i}, Vladimir: Sistem vrednosti i odgoja, [kolske novine, Zagreb,<br />
1987.<br />
- Vukadinovi}, Gorda<strong>na</strong>: @an @ak Ruso i prirodno pravo, Visio Mund<br />
Akademik, Novi Sad, 1993.<br />
- Vukas, Budisav: Me|u<strong>na</strong>rod<strong>na</strong> organizacija rada i za{tita prava ~oveka,<br />
Jugoslovenska revija za me|u<strong>na</strong>rodno pravo, Beograd, 1989/1-2. str.<br />
91-122.<br />
U<br />
- Uspenski, Demjanovi~ Pjotr: U potrazi za ~udesnim, Metaphysica,<br />
Beograd, 2007.<br />
- Ustavni sud u za{titi ljudskih prava, interpretativ<strong>na</strong> uloga ustavnog<br />
suda, Zagreb, 2000.<br />
.<br />
Z.<br />
- Zbornik vo ~est <strong>na</strong> Evgenij Dimitrov, Praven fakultet Skopje,<br />
1999.<br />
- Ze~evi}, Miodrag: Ustavno pravo gra|ani<strong>na</strong> <strong>na</strong> slobodno udru`ivanje<br />
u Jugosdlabviji s osvrtom <strong>na</strong> udru`ivanje gra|ani<strong>na</strong> u svetu, Arhiv za pravne<br />
i dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4, str. 546-553.<br />
- Zlatari}, Bogdan: Krivi~no pravo, Op}i deo, I svezak, (tre}e izmijenjeno<br />
i pro{ireno izdanje), Informator, Zagreb, 1977.<br />
... Ljudska prava i jugoslovensko krivi~no pravo, Arhiv za pravne i<br />
dru{tvene <strong>na</strong>uke, Beograd, 1968/4, str. 507-529.<br />
@<br />
- @ivanovi}, Toma: Sistem sinteti~ke pravne filozofije, vo Osnovni<br />
problemi krivi~nog prava i druge studije, NIO Slu`beni list SFRJ, Beograd,<br />
1986, str. 285-357.<br />
<strong>909</strong>