Stockholm
Stockholm, en stad för alla - Stadsbyggnad 19 oktober 2015
Stockholm, en stad för alla - Stadsbyggnad 19 oktober 2015
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ANNONS<br />
Hela denna bilaga är en annons från <strong>Stockholm</strong> stad<br />
ANNONS<br />
NY STAD<br />
Text: Per-Åke Hultberg<br />
Foto: Rosie Alm<br />
Norra Djurgårdsstaden –<br />
Det här blir verkligen bra<br />
Nu känner säkert de flesta<br />
stockholmare till den hållbarhetsprofilerade<br />
stadsdelen<br />
Norra Djurgårdsstaden.<br />
Men frågan är om man riktigt<br />
kan föreställa sig hur<br />
området kommer att se ut<br />
när allt är färdigbyggt en bit<br />
in på 2030-talet?<br />
Det vill säga, när de olika<br />
delarna – Hjorthagen,<br />
Värtahamnen, Frihamnen<br />
och Loudden – länkats<br />
samman och blivit en naturlig del av<br />
<strong>Stockholm</strong>s innerstad.<br />
Kan man verkligen bygga en helt<br />
ny och hållbar stadsdel här bland<br />
gamla gasklockor, industrier och<br />
vidsträckta hamnområden för färje-,<br />
olje- och containertrafik?<br />
– Ja, varför inte, det är väl bara att<br />
erinra sig Hammarbyhamnen innan<br />
Hammarby Sjöstad började växa<br />
fram. Och det är just den här typen<br />
av områden som omvandlas nu när<br />
<strong>Stockholm</strong> ska bebyggas med nya<br />
stadsmiljöer, säger Staffan Lorentz,<br />
projektchef för Norra Djurgårdsstaden<br />
på <strong>Stockholm</strong>s stad.<br />
Det bärande greppet är alltså att ta<br />
till vara på de verksamhetsområden,<br />
– Stor möda läggs på både innehåll och utformning så att det verkligen blir<br />
en stadsdel för alla stockholmare, säger projektledaren Staffan Lorentz.<br />
hamn- och terminalområden som<br />
finns. På tur står nu till exempel<br />
Årstafältet och Slakthusområdet.<br />
– Den stora utmaningen i Norra<br />
Djurgårdstaden är att ta bort alla barriärer,<br />
alla järnvägsspår och avgränsningar.<br />
Det krävs för att kunna koppla<br />
samman de olika delarna, främst<br />
för gående, cyklister och kollektivtrafik,<br />
och sedan länka hela stadsdelen<br />
med den övriga staden, säger<br />
Staffan Lorentz, och betonar vikten<br />
av att Norra Djurgårdsstaden inte får<br />
bli en isolerad solitär utan en integrerad<br />
del i staden.<br />
Stor möda läggs därför på både<br />
innehåll och utformning så att det<br />
verkligen blir en stadsdel för alla<br />
stockholmare, en plats dit man gärna<br />
vill och enkelt kan ta sig, lockad av<br />
butiker, caféer och restauranger, och<br />
kanske framförallt av olika kulturevenemang,<br />
teater och konserter vid<br />
det gamla gasverksområdet.<br />
– Det känns väldigt roligt nu när<br />
den första delen vid gamla gasverksområdet<br />
är befolkad och att de boende<br />
verkligen trivs och är stolta<br />
över sin stadsdel, inte minst av alla<br />
miljösatsningar. En sak är säker, det<br />
här blir verkligen bra.<br />
Som projektchef har Staffan Lorentz<br />
levt med Norra Djurgårds staden sedan<br />
visionen konkretiserades med egen<br />
projektorganisation 2006. Bygg starten<br />
ägde rum fem år senare, nu med ett<br />
byggtempo på cirka 500 lägenheter<br />
om året. I den första delen, runt gasverket<br />
i Hjort hagen, är nu knappt 2000<br />
lägenheter byggda och inom kort kommer<br />
projektet att vara igång på två<br />
fronter då Södra Värtahamnen börjar<br />
bebyggas, för att sedan fortsätta till<br />
Frihamnen och Loudden.<br />
– <strong>Stockholm</strong>s Hamn bygger ut<br />
Värtapiren för att förbereda för ny bebyggelse,<br />
stadsmiljöer i form av bostäder<br />
och kontor. De senare för att skydda<br />
från buller från den färje- och kryssningstrafik<br />
som kommer att vara kvar.<br />
Olje- och containerhanteringen kommer<br />
inte att finnas kvar i Värtan.<br />
Norra Djurgårdsstaden har ju en<br />
stark miljöprofil. Finns det inte en<br />
risk att miljökraven innebär att bostäderna<br />
blir för dyra?<br />
– Nej, inte på grund av att vi bygger<br />
hållbart. Det beror i så fall på andra<br />
faktorer. Tvärtom, det långsiktigt<br />
hållbara blir billigare på sikt. Vi måste<br />
lära oss att bygga bättre stadsmiljöer<br />
så huvudsyftet med Norra Djurgårdsstaden<br />
är inte att vara ett experimentområde.<br />
Allt vi bygger måste vara<br />
långsiktigt hållbart. Även om det är<br />
kostsamt i utvecklingsfasen kommer<br />
det att visa sig vara välinvesterade<br />
pengar, avslutar Staffan Lorentz. ■<br />
Norra Djurgårdsstaden<br />
■ Ny stadsdel med stark hållbarhetsprofil<br />
som sträcker sig från Husarviken<br />
i norr till Loudden i söder.<br />
■ När hela området är färdigutvecklat<br />
omkring år 2030 kommer<br />
<strong>Stockholm</strong> att ha tillförts minst<br />
12 000 nya bostäder och 35 000<br />
arbetsplatser.<br />
26