You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
--- -=~~~==-~--_.....:._---~<br />
===<br />
BOLETIN OFICIAL DEL ESTADO<br />
GACETA DE MADRID<br />
Depó,lto Lega' M. ...... Año CCCXVIII Viernes 29 de diciembre de 1978 Núm. 311.1<br />
CONSTITUCION<br />
ESPAÑOLA<br />
APROBADA POR LAS CORTES EN SESIONES PLENARIAS<br />
DEL CONGRESO DE LOS DIPUTADOS Y DEL SENADO CELEBRADAS<br />
EL 31 DE OCTUBRE DE 1978<br />
RATIFICADA: POR EL PUEBLO ESPAÑOL EN REFERENDUM<br />
DE 6 DE DICIEMBRE DE 1978<br />
SANCIONADA POR S. M. EL REY ANTE LAS CORTES<br />
EL 27 DE DICIEMBRE DE 1978<br />
- ---<br />
-====
CONSTITUCION<br />
ESPAÑOLA<br />
DON JUAN CARLOS l. REY DE ESPAJ'lA. A TODOS LOS<br />
QL'E LA PRESEN] E VIEHEN y ENTENDIEREN,<br />
SABED. QUE LAS CORTES HAN APROBADO Y EL PUE<br />
BLO ESPAÑOL HA"] IrlCADO LA SIGUiENTE CON5TrIUClüN:<br />
PREAMBULO<br />
La Nación española, deseando establecer la justt·<br />
cl~. la libertad y la seguridad y promover el bien de<br />
cuantos la integran, en uso de su soberanía, proclama<br />
su voluntad dA:<br />
Garantizar la convivencia democrática dentro de<br />
la COllsfitución y de las leyes conforme a un orden<br />
económico y social justo.<br />
Consolidar un Estado de Derecho que aspgure el<br />
imperio de la ley como expL;sión de la voluntad po~<br />
pular.<br />
Prot.'ger a todos los espnño!es y pueblos de España<br />
en pi ejercicio de los derechos humanos, sus culturclS<br />
y tr
29318 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
de los intereses econémlcos y sociales que les son propios.<br />
Su creación y el ejercicio de su actividad son libres<br />
dentro del·respeto a la <strong>Constitución</strong> Y a la ley.<br />
Su estructura Interna y funcionamiento deber~n ser<br />
democr~tlcos.<br />
Articulo 8<br />
1. Las Fuerzas Armadas, constltutdas por el Ejér·<br />
ctto de Tierra. la Armada y el EJército del Aire, tienen<br />
como misión garantizar la soberania e Independencia<br />
de Espaf1a, defender su integridad territorial y el oro<br />
denamlento constitucional.<br />
a. Una ley orgMlca regular~ las bases de la organización<br />
militar conforme a los principios de la presente<br />
<strong>Constitución</strong>.<br />
Articulo.<br />
1. Los ciudadanos y los p!)(j,eres públicos est~n sujetos<br />
a la <strong>Constitución</strong> y al resto del ordenamiento jurldlco.<br />
a. Corresponde a los poderes públicos promover<br />
las condiciones para que la libertad y la Igualdad del<br />
Individuo y de los grupos en que se Integra sean reales<br />
y efectivas; remover los obst~ulos que impidan<br />
o dlflculten su plenitud y facilitar la participación de<br />
todos los ciudadanos en la vida polltlca, económica,<br />
cultural y social.<br />
8. La Constliuclón garantiza el principio de legalidad,<br />
la jerarquía normativa, la publicidad de las nor·<br />
mas, la Irretroactlvldad de las disposiciones sancionadoras<br />
no favorables o restrictivas de derechos Individuales,<br />
la seguridad lurldlca, la responsabilidad y la<br />
interdicción de la arbitrariedad de los poderes públicos.<br />
TITULO 1<br />
De los derechos y deberes fundamentales<br />
Articulo 10<br />
1. La dignidad de la persona, los derechos Inviolables<br />
que le son Inherentes, el libre desarrollo de la<br />
personalidad, el respeto a la ley y a los derechos de<br />
los demú son fundamento del orden polltlco y de<br />
la paz social.<br />
a. Las normas rtllatlvas a los derechos fundamen·<br />
tales y a las libertades que la <strong>Constitución</strong> reconoce<br />
le InterpretarM de conformidad con la Declaración<br />
Universal de Derechos Humanos y los tratados y acuerdos<br />
internacionales sobre las mismas materias ratlfl·<br />
cados por Espaf1a.<br />
Articulo 11<br />
CAPITULO PRIMERO<br />
De los espai\oles y los extranteroo<br />
1. La nacionalidad espai\ola se adquiere. se conserva<br />
y oe pierde de acuerdo con lo establecido por la<br />
ley.<br />
2. Ningún español de origen podr~ ser privado de<br />
su nacionalidad.<br />
3. El Estado podr~ concertar tratados de doble nacionalidad<br />
con los paises iberoamericanos o con aquellos<br />
que hayan tenido o tengan una particular vinculación<br />
con Espaf1a. En estos mismos paises, aun cuando<br />
no reconozcan a sus ciudadanos un derecho reciproco,<br />
podr~n naturalizarse los españoles sin perder<br />
su nacionalidad de origen.<br />
Articulo 12<br />
Los españoles son mayores de edad a los dieciocho<br />
al\os.<br />
Articulo 13<br />
1. Los extranjeros gozar~n en España de las !ibertades<br />
públicas que garantiza el presente Titulo en los<br />
términos que establezcan los tratados y la ley.<br />
2. Solamente los españoles ser~n titulares de los<br />
derechos reconocidos en el articulo 23, salvo lo que.<br />
atendiendo a criterios de reciprocidad, pueda establecerse<br />
por tratado o ley para el derecho de sufragio activo<br />
en las elecciones municipales.<br />
3. La extradición sólo se conceder~ en cumplimiento<br />
de un tratado o de la ley. atendiendo al principio<br />
de reciprocidad. Quedan excluidos de la extrad:ción<br />
los delitos polltlcos, no consider~ndosecomo tales los<br />
actos de terrorismo.<br />
4. La ley establecer~ los términos en que los ciudadanos<br />
de otros paises y los ap~tridas podrán gozar<br />
del derecho de asilo en Espaf1a.<br />
Articulo 14<br />
CAPITULO SEGUNDO<br />
Derechos y IIbertadeo<br />
Los españoles son Iguales ante la ley, sin que pueda<br />
prevalecer discriminación alguna por razón de nacimiento.<br />
raza. sexo. rellglón, opinión o cualquier otra<br />
condición o circunstancia personal o social.<br />
SECCIÓN l."<br />
De los derechos fundamentales y de las libertades<br />
públicas<br />
Articulo 18<br />
Todos tienen derecho a la vida y a la integridad fllica<br />
y moral, Iin que. en ningún caso. puedan ser sometidos<br />
a tortura ni a penas o tratos Inhumanos o degradantes.<br />
Queda abolida la pana de muerte, salvo lo<br />
que puedan disponer las leyes panales militares para<br />
tiempos de guerra.
B. o. del K-Núm. 311.1 29 diciembre 1978 29317<br />
Artículo le<br />
1. Se garantiza la libertad ideológica, religiosa y<br />
de culto de los individuos y las comunidades sin más<br />
limitación, en sus manifestaciones, que la necesaria<br />
para el mantenimiento del orden público protegido<br />
por la ley.<br />
2. Nadie podrá ser obligado a declarar sobre su<br />
ideología, religión o creencias.<br />
3. Ninguna confesión tendrá carácter estatal. Los<br />
poderes públicos tendrán en cuenta las creencias reljgiosas<br />
de la sociedad española y mantendrán las consiguientes<br />
relaciones de cooperación con la Iglesia Católica<br />
y las demás confesiones.<br />
Artículo 17<br />
1. Toda persona tiene derecho a la ti bertad y a la<br />
seguridad. Nadie puede ser privado de su libertad, sino<br />
con la observancia de lo establecido en este artículo<br />
y en los casos y en la forma previstos en la ley.<br />
2. La detención preventiva no podrá durar más del<br />
tIempo estrictamente necesario para la realización de<br />
las averiguaciones tendentes al esclarecimiento de los<br />
hechos, y, en todo caso, en el plazo máximo de setenta<br />
y dos horas, el detenido deberá ser pu:~sto en libertad<br />
o a dlspcsi~_:ión de la autoridad judicial.<br />
3. Toda persona detenida debe ser informada de<br />
forma inmediata, y de modo que le sea comprensible.<br />
de sus derechos y de las razones de su detención, no<br />
pudiendo ser obEgada a declarar. Se garantiza la asis·<br />
tancia de abogado al detenido en las diligencias policiales<br />
y judiciales, en los términos que la ley establezca.<br />
4. La ley regulará un procedimiento de "habeas<br />
corpus·> para producir la inmediata puesta a disposición<br />
judicial de toda persona detenida ilegalmente.<br />
Asimismo, por léy se determinará el plazo máximo de<br />
dur~lCión de la prisión provisional.<br />
Artículo 18<br />
1 ~e garantiza el derecho al honor, a la intimidad<br />
personal y familiar y a la propia imagen.<br />
2. El domicilio es inviolable. Ninguna entrada o<br />
regi:~tl'o podrá hacerse en él sin consentimiento del titular<br />
o resolución judicial, salvo en caso de flagrante<br />
delit.o.<br />
3. Se garantiza el secreto de las comunicaciones<br />
y, en especial, de las postales, telegráficas y telefónicas,<br />
salvo resolución judicial<br />
4. La ley limitará el uso de la informática para<br />
garantizar el honor y la intimidad personal y familiar<br />
de los ciudadanos y el pleno ejercicio de sus derechos<br />
Artículo 19<br />
Los españoles tienen derecho a elegir libremente<br />
su residencia y a circular por el territorio naCional.<br />
Asimismo, tienen derecho a entrar y salir libremente<br />
de España en los términos que la ley establezca.<br />
Este derecho no podrá ser limitado por motivos pa.<br />
liticos o ideológicos<br />
Artículo 20<br />
1. Se reconocen y protegen los derechos:<br />
aJ A expresar y difundir libremente los pensa·<br />
mient.os, ideas y opiniones mediante la palabra, el es,<br />
crito o cualquier otro medio de reproducción,<br />
bJ A la producción y creación literaria, artística,<br />
clCntifica y técnica<br />
c) A la libertad de cátedra.<br />
dJ A comunicar o recibir libremente información<br />
veraz por cualquier medio de difusión. La ley regulará<br />
el derecho a la cláusula de conciencia y al secreto<br />
profesional en el ejercicio de estas libertades.<br />
2 El ejercicio de estos derechos no puede restringirse<br />
mediante ningún tipo de censura previa.<br />
3 La ley regulará la organización y el control parlamentario<br />
de los medios de comunicación social dependient.es<br />
del Estado o de cualquier ente público y<br />
garantIzará el acceso a dichos medios de los grupos<br />
sociales y políticos significativos, respetando el pluralisll)o<br />
de la sociedad y de las diversas lenguas de<br />
ESP~l na<br />
4 Estas libertades tienen su límite en el respeto<br />
a los derechos reconocidos en este Título, en los preceptos<br />
de las leyes que lo desarrollen y, especialmente,<br />
en el derecho al honor, a la intimidad, a la propia<br />
imagNI y a la prolección de la juventud y de la in<br />
'an('~;-I<br />
:) Sólo podrá acordarse el secuestro de publica·<br />
cirJJlL's, grabaciones y otros medios de información en<br />
virt ud de resolución judicial.<br />
Artículo 21<br />
1 Se reconoce el derecho de reunión pacifica y<br />
sin armas. El ejercicio de este derecho no necesitará<br />
autorización previa.<br />
2. En los casos de reuniones en lugares de tránsito<br />
público y manifestaciones se dará comunicación<br />
previa a la autoridad, que sólo podrá prohibirlas cuando<br />
existan razones fundadas de alteración del orden<br />
púb: leo, con peligro para personas o bienes.<br />
Artículo 22<br />
Se reconoce el derecho de asociación.<br />
2 Las asociaciones que persigan fines o utilicen<br />
medius tipificados como delito son ilegales.<br />
3 Las asociaciones constituidas al amparo de este<br />
artículo deberán inscribirse en un registro a los solos<br />
efectos de publicidad.<br />
4. Las asociaciones sólu podrán ser disueltas o suspendidas<br />
en sus actividades en virtud de resolución<br />
judicial motivada.
29318 , --, ~2~9~d~I~c1~e~m~b~r~e~19=.7:::8:._. ....:B::,~O::.:.'..::d:.:;e:.I.:E::.....:N.:.u::.·m::::. . .;.3;,.:'..:1:.:..1<br />
5. Se prohiben las asociaciones secretas y las de<br />
carácter paramilitaro<br />
Arilculo 23<br />
1. Los ciudadanos tienen el derecho a participar<br />
en los asuntos públicos, directamente o por medio<br />
de representantes, libremente elegidos en elecciones<br />
periódicas por sufra~io universal.<br />
2. Asimismo, tienen derecho a acceder en condiciones<br />
de Igualdad a las funciones y cargos públicos,<br />
con los requisitos que señalen las leyes.<br />
Articulo 24<br />
1. Todas las personas tienen derecho a obtener la<br />
tutela efectiva de los jueces y tribunales en el ejercicio<br />
de sus derechos e intereses legitimos. sin que, en<br />
ningún caso, pueda producirse indefensión.<br />
2. Asimismo, todos tienen derecho al Juez ordinario<br />
predeterminado por la ley, a la defensa y a la<br />
asistencia de letrado, a ser informados de la acusación<br />
formulada contra ellos. a un proceso público sin<br />
dilaciones indebidas y con todas las garantias, a utilizar<br />
los medios de prueba pertinentes para su defensa.<br />
a no declarar contra si mismos, a no confesarse culpables<br />
y a la presunción de inocencia,<br />
La ley regulará los casos en que, por razón de parentesco<br />
o de secreto profesional. no se estará obligado<br />
a declarar sobre hechos presuntamente delictivos<br />
Articulo 25<br />
1. Nadie puede ser condenado o sancionado por<br />
acciones u omisiones que en el momento de producirse<br />
no constituyan delito. falta o Infracción administrativa,<br />
según la· legislación vigente en aquel momento,<br />
2. Las penas privativas de libertad y las medidas<br />
de seguridad estarán orientadas hacia la reeducación<br />
y relnserclón social y no podrán consistir en trabajos<br />
forzados, El condenado a pena de prisión que estu·<br />
viere cumpliendo la misma gozará de los derechos fun·<br />
damentales de este Capitulo, a excepción de los que<br />
se vean expresamente limitados por el contenido del<br />
fallo condenatorio, el sentido de la pena y la ley pe·<br />
nltenciarla. En todo caso. tendrá derecho a un traba·<br />
lo remunerado y a los beneficios correspondientes de<br />
la Seguridad 'Social, así como al acceso a la cultura<br />
y al desarrollo integral de su personalidad.<br />
3. La Administración civil no podrá imponer san·<br />
ciones que, directa o subsidiariamente, impliquen pri·<br />
vaclón de libertad.<br />
Articulo 28<br />
Se prohíben los Tribunales de Honor en el ámbito<br />
de la Administración civil y de las organizaciones pro·<br />
feslonales.<br />
Articulo 27<br />
1. Todos tienen el derecho a la educación. Se reco·<br />
noce la libertad de enseñanza.<br />
2, La educación tendrá por objeto el pleno desa·<br />
rrollo de la persontJldad humana en el respeto a los<br />
principios democráticos de convivencia y a los derechos<br />
y libertades fundamentales.<br />
3. Los poderes públicos garantizan el derecho que<br />
asiste a los padres para que sus hijos reciban la formación<br />
religiosa y mora] que esté de acu3rdo con sus<br />
propias convicciones.<br />
4. La enseñanza básica es obligatoria y gratuita.<br />
5. Los poderes públicos garantizan el derecho de<br />
todos a la educación, mediante una programación ge<br />
. neral de la enseñanza, con participación efectiva de<br />
toñas Jos sectores afectE:..dos y la creación de centros<br />
docen~es.·<br />
6. Se reconoce a las personas físicas y jurídicas la<br />
libertad de creación de centros docentes, dentro del<br />
respeto a los principios constitucionales.<br />
7, Los profesores, los padres y, en ~u caso, los<br />
alumnos intervendrán en el control y gestión de todos<br />
los centros sostenidos por la Administración con<br />
fondos públicos, en los términos que la ley establezca.<br />
8. Los poderes públicos inspeccionarán y homologarán<br />
el sistema educativo para garantizar el cumpIimient0<br />
de las leyes. .<br />
9, Los poderes públicos ayudarán a los centros do·<br />
centes que reúnan los requisitos que la ley establezca.<br />
10. Se reconoce la autonomía de las Uníversida·<br />
des, en los términos que la ley establezca.<br />
Articulo 28<br />
1. Todos tienen derecho a sindicarse libremente.<br />
La ley podrá limitar o exceptuar el ejercicio de este derecho<br />
a las Fuerzas o Institutos armados o a los demás<br />
Cuerpos sometidos a disciplina militar y regula·<br />
rá las peculiaridades de su ejercicio para los funcionarios<br />
públicos, La libertad sindical comprende el de·<br />
recho a fundar sindicatos y a afiliarse al de su elec·<br />
clón. así como el derecho de los sindicatos a formar<br />
confederaciones y a fundar organizacion'3s sindicales<br />
internacionales o afiliarse a las mismas, Nadie podrá<br />
ser obligado a afiliarse a un sindicato,<br />
2. Se reconoce el derecho a la huelga de los trabajadores<br />
para la defensa de sus intereses. La ley que<br />
regule el ejercicio de este derecho establecerá las ga·<br />
ranUas precisas para asegurar el mantenimient( de<br />
los servicios esenciales de la comunidad.<br />
Articulo 29<br />
1. Todos los españcles tendrán el derecho de pe·<br />
tlción individual y colectiva, por escrito, en la forma<br />
y con los efectos que determine la ley.<br />
2. Los miembros de las Fuerzas o Institutos arma.<br />
dos o de los Cuerpos sometidos a disciplina militar po·<br />
drán ejercer este derecho sólo individualmente y con<br />
arreglo a lo dispuesto en su legislación especifica.
B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
SscclbN 2.'<br />
29 dlcl..mbre 1978<br />
Articulo 35<br />
29319<br />
De los derechos y deberes de los ciudadanos<br />
Articl;Jo 30<br />
l. Los esp"ñcies tienen el derecho y el deber de<br />
defender a España.<br />
2. La ley fijará las obligaciones militares de los<br />
españoles y regulará, con las debidas garantias, la ob.<br />
leción de conciencia, asl como las demás causas de<br />
exención del servicio militar obligatorio, pudiendo Jmponer.<br />
en su caso, una prestación social sustitutoria.<br />
3. Podrá establecerse un servicio civil para el cumplimiento<br />
de fines de Intarés general.<br />
4. Mediante ley podrán reguiarse los deberes de<br />
ios ciudadanos en los casos de grave riesgo. catástrofe<br />
o calamidad pública.<br />
Articulo 31<br />
l. Todos contribuirán al sostenimiento de los gastos<br />
públicos de acuerdo con su capacidad económica<br />
medianta un sistema tributario justo inspirado en los<br />
principios de igualdad y progresividad que, en ningún<br />
caso, tendrá alcance confiscatorio.<br />
2. ,,1 gasto público realizará una asignación equitativa<br />
de los recursos públicos. y su programación y<br />
ejecución responJerán a los criterios de eficiencia y<br />
economía.<br />
3. Sólo podrán establecerse prestaciones personales<br />
O patrimoniales de carácter público con arreglo a<br />
la ley.<br />
Articulo 32<br />
l. El hombre y la muler tienen derecho a contraer<br />
matrim'Jnio con plena igualdad juridlca.<br />
2. La ley regulará las formas de matrimonio, la<br />
edad y capacidad para contraerlo. los derechos y deberes<br />
de los cónyuges, las causas de separación y disolución<br />
y sus efectos.<br />
Articulo 33<br />
l. Se reconoce el derecho a la propiedad privada<br />
y a la herencia.<br />
2. La función social de estos derechos delim!tará<br />
su contenido, de acuerdo con las leyes.<br />
3. Nadie podrá ser privado de sus bienes y derechos<br />
sino por causa justificada de utllldad pública o<br />
interés soclal, mediante la correspondiente Indemnización<br />
y de conformidad con lo dispuesto por las leyes.<br />
Articulo 34<br />
l. Se reconoce el derecho de fundaclón para fines<br />
de interés general, con arreglo a la ley.<br />
2. Regirá también para las fundaCiones lo dispuesto<br />
en los apartados 2 y 4 del articulo 22.<br />
l. Todos los españoles tie' len el deber de trabajar<br />
y el derecho al trabajo, a la libre elección de profe,¡án<br />
u oficio, a la promoción a través del trabajo y a una<br />
remuneración suficiente p~ra satisfacer sus necesidades<br />
y las de su familia, sin que en ningún caso pueda<br />
hacerse discriminación por razón de sexo.<br />
2. La ley regulará un estatuto de los trabajadares.<br />
Articulo 38<br />
La ley regulará las peculiaridades propias del régimen<br />
jurldico de ios Colegios Profesionales y el ejerciclo<br />
de las profesiones tituladas. La estructura interna<br />
y el funcionamiento de los Colegios deberán ser democráticos.<br />
Articulo 37<br />
1. '.Il ley garantizará el derecho a la negociación<br />
colectiva laborai entre los representantes de los trabajadores<br />
y empresarios, asl como la fuerza vinculante<br />
de los convenios.<br />
2. Se reconoce el derecho de ;os trabajadores y<br />
empresarios a adoptar medidas de conflicto colectivo.<br />
La ley que regule el ejercicio de este derecho, sin perjuicio<br />
de las limitaciones que pueda establecer, incluirá<br />
las garantías precisas para asegurar el funcionamiento<br />
de los servicios esenciales de la comunidad.<br />
Artículo 38<br />
Se reconoce la libertad de empresa en el marC0 de<br />
la Bl'onomia de mercado. Los poderes públicos garantizan<br />
y protegen su ejercicio y la defensa de la productividad,<br />
de acuerdo con las exigencias de la economia<br />
general y, en su caso, de la planificación.<br />
CAPITULO TERCERO<br />
De los principios rectores de la pollUca social<br />
y económica<br />
Artículo 39<br />
l. Los poderes públicos aseguran la protección social,<br />
económica y juridica de la familia.<br />
2. Los poderes públicos asegutan, asimismo, la<br />
protección Integral de los hijos, igdales éStos ante la<br />
ley con independencia de su filiacióll., y de las madres,<br />
cualquiera que sea su estado civil. 'La ley posibilitará<br />
la investigación de la paternidad.<br />
3. Los padres deben prestar asistencia de todo orden<br />
a los hijos habidos dentro o fuera del matrimonio,<br />
durante su mlnoria de edad ., en los demás casos en<br />
que legalmente proceda.<br />
4. Los nidos gozarán de la proll>cción prevista en<br />
los acuerdos internacionales que velan por sus derechos.
2.9326<br />
.<br />
28 é11clemJire 1878 Bo 00 del E.-Núm. 311.1<br />
Articulo 40<br />
1. Los poderes .públicos promoverán las condiciones<br />
favorables para el progreso social y económico y<br />
para una distribución de la renta regional y personal<br />
más equitativa, en el marco de una polltica de establlldad<br />
económica. De manera especial realizarán una<br />
politica orientada al pleno empleo.<br />
2. Asimismo, los poderes públicos fomentarán una<br />
polltlca que garantice la fonnaclón y readaptación<br />
profesionales; velarán por la seguridad e higiene en<br />
el trabajo y garantizarán el descanso necesario. mediante<br />
la limitación· de la jornada laboral. las vacaciones<br />
periódicas retribuidas y la promoción de centros<br />
adecuados.<br />
Articulo 41<br />
Los poderes públicos mantendrán un régImen público<br />
de Seguridad Social para todos los ciudadanos,<br />
que garantice la asistencIa y prestaciones sociales suficientes<br />
ante situaciones de necesidad, especialmente<br />
en caso de desempleo. La asistencia y prestaciones<br />
complementarias serán libres.<br />
Artículo 42<br />
El Estado velará especialmente por la salvaguardia<br />
de los derechos económicos y sociales de los traba.¡adores<br />
espalloles en el extranjero y orientará su politlca<br />
hacia su retorno.<br />
Articulo 43<br />
1. Se reconoce el derecho a la protección de la<br />
salud.<br />
2. Compete a los poderes públicos organizar y tutelar<br />
la salud pública a través de medidas preventivas<br />
y de las prestaciones y servicios necesarlos. La leyestablecerá<br />
los derechos y deberes de todos al respecto.<br />
3. Los poderes públicos fomentarán la educación<br />
sanItaria, la educación flslca y el deporte. Asimismo<br />
facllltarán la adecuada utllización del ocio.<br />
Artículo 4C<br />
1, Los poderes públicos promoverán y tutelarán<br />
el lICCeSO a la cultura, a la que todos tienen derecho.<br />
2, Los poderes públicos promoverán la ciencia y la<br />
investigación cientlflca y técnica en beneficio del interés<br />
general, -<br />
Articulo 45<br />
lo Todos tienen el derecho a dIsfrutar de un medlo<br />
ambiente adecuado para el desarrollo de la perlona,<br />
asl como el deber de conservarlo,<br />
2. Los poderes públicos velarán por la utilización<br />
racional de todos los recursos naturales, con el fin de<br />
proteger y mejorar la calidad de la vida y defender<br />
y restaurar el medio ambiente, apoyándose en la indispensable<br />
solidaridad colectiva.<br />
3. Para quIenes violen lo dispuesto en el apartado<br />
anterior, en los ténnlnos que la ley fije se establecerén<br />
sanciones penales 0, en su caso. administrativas, as1<br />
como la obligación de repa.rar el daño causado.<br />
Articulo C8<br />
Los poderes públicos garantizarán la conservación<br />
y promoverán el enriquecimiento del patrimonio histórico,<br />
cultural y artístico de los pueblos de España<br />
y de los bienes que lo integran, cualquiera que sea su<br />
régimen jundlco y su titularidad. La ley penal sancionará<br />
los atentados contra este patrimonio.<br />
Articulo C7<br />
Todos los españoles tienen derecho a disfrutar de<br />
una vivienda digna y adecuada. Los poderes públicos<br />
promoverán las condiciones necp.sarias y establecerán<br />
las normas pertinentes para hacer efectivo este dere~<br />
cho, regulando la utlllzaclón dei suelo de acuerdo con<br />
el interés general para impedir la especulación.<br />
La comunidad partlcipará en las plusvallas que<br />
genere la acción urbanística de los entes públicos,<br />
Articulo C8<br />
Los poderes públicos promoverán las condjcion~s<br />
pa.ra la pArticipAción libre y eficaz de la juventud en<br />
el desarrollo politico, social. económico y cultural.<br />
Articulo C9<br />
Los poderes públicos rp.slI..rán una politica de previsi6n,<br />
tratamiento, rehabilitación e intf'gración de los<br />
disminuidos ffsicos. sensoriales y psfquicos a los que<br />
pre~tar~n la atpnciñn especializada que requif~ran y jos<br />
R,mpa,rarAn f'~pe('inlmente para el disfrute de los derechos<br />
que este Titulo otorga a todos los ciudadanos.<br />
Articulo so<br />
Los poderes públicos garantizarán. mediante pensiones<br />
adecuadas y periódicamente actualizadas, la<br />
suficiencia económIca a los ciudadanos durante la tercera<br />
edad. Asimismo, y con Independencia de las obligacfones<br />
familiares, promoverán su bienestar mediante<br />
un sistema de servicios socIales que atenderán sus problemas<br />
especlficos de salud, vivienda, cultura y ocio.<br />
Articulo 51<br />
1. Los poderes públicos garantizarán la defensa<br />
de los consumidores y.usuarlos, protegiendo, mediante<br />
procedimientos eficaces, la seguridad, la salud y los<br />
legltimos Intereses económicos de los mismos.<br />
2. Los poderes públicos promoverán la ¡nfonnación<br />
y la educación de los consumidores y usuarlos, fomentarán<br />
sus organIzaciones y oirán a éstas en las
B. O. del E.-Núm. 311.1 lI8 diciembre 1978 29321<br />
cuestiones que puedan afectar a aquéllos, en los términos<br />
que la le)' establezca.<br />
3. En el marco de lo dispuesto por los apartados<br />
anteriores, la ley regularé. el comercio Interior y el régimen<br />
de autorlzacl6n de productos comerciales..<br />
Articulo 52<br />
La ley regularé. las organizaciones profesionales<br />
que contribuyan a la defensa de los Intereses econ6<br />
micos que les sean propios. Su estructura Interna y<br />
funcionamiento deberAn ser democráticos.<br />
CAPITULO CUARTO<br />
De las garartlas de las libertades y derechos<br />
fundamentales<br />
Articulo 53<br />
1. Les derechos y libertades reconocidos en el Capitulo<br />
segundo del presente Tltulovfnculan a todos<br />
los poderes públicos. 5610 por ley, que en todo caso<br />
deberá respetar su contenido esencial, podrá regularse<br />
el ejercicio de tales derechos y libertades, que se tutelarán<br />
de acuerdo con lo previsto en el articulo 161,<br />
1, ai.<br />
2. Cualquier ciudadano podrá recabar la tutela de<br />
las libertades y derechos reconocidos en el articulo a<br />
y la Seccl6n primera del Capitulo segunde ante los<br />
Tribunales ordinarios por un procedimiento basado en<br />
los principios de preferencia y sumariedad y, en su<br />
caso. a través del recurso de amparo ante el Tribunal<br />
Constitucional. Este último recurso será aplicable a la<br />
obleci6n de conciencia reconocida en el articulo 30.<br />
3. El reconocimiento, el respeto y la protecci6n<br />
de los principios reconocidos en el Capítulo tercero informarán<br />
la legislacl6n positiva, la práctica judicial y<br />
la actuaci6n de los poderes públicos. S6lo podrAn ser<br />
alegados ante la Jurisdicci6n ordinaria de acuerdo<br />
con lo que dispongan las leyes que los desarrollen.<br />
Articulo 54<br />
Una ley orgánica regulará la Instituci6n del Defenser<br />
del Pueblo, como alto comisionado de las Cortes<br />
Generales, designado por éstas para la defensa de los<br />
derechos comprendidos en este Titulo, a cuyo efecto<br />
podrá supervisar la actividad de la Adminlstraci6n,<br />
dando cuenta a las Cortes Generales.<br />
CAPITULO QUINTO<br />
De la suspensión de los derechos y libertades<br />
Articulo 55<br />
l. Les derechos reconocidos en los artlculos 17, 18,<br />
apartados 2 y 3, articulas 19, 20, apartados 1. aJ y dJ.<br />
Y 5, artIculos 21, 28, apartado 2, y. articulo 37, apartado<br />
a, podrAn ser suspendidos cuando se acuerde la declaración<br />
del estado de excepci6n o de sitio en los tér·<br />
minos previstos en la Constltuci6n Se exceptCIa de lo<br />
establecido anteriormente el apartado 3 del articulo 11<br />
para el supuesto de declaraci6n de estado de excepc!6n.<br />
a. Una ley orgAnice podrá determinar la forma y<br />
los casos en los que, de forma Individual y con la necesaria<br />
Intervencl6n judicial y el adecuado control parlamentario,<br />
los derechos reconocidos en los artlculos 17,<br />
apartado 2, y 18, apartados 2 y 3, pueden ser suspendidos<br />
para personas determinadas, en relacl6n con las<br />
Investigaciones correspondientes a la actuacl6n de bandas<br />
armadas o elementos terroristas,<br />
La utillzacl6n injustlflcada o abusiva de las facultades<br />
reconocidas en dicha ley orgAnlca producirá responsabilidad<br />
penal, como vfolacl6n de los derechos y<br />
libertades reconocidos por las leyes.<br />
Articulo 58<br />
TITULO n<br />
De la Corona<br />
1. El Reyes el Jefe del Estado. símbolo de su unidad<br />
y permanencia, 8.l'bitra y modera el funcionamiento<br />
regular de las Instituciones, asume la más alta reO'<br />
presentacl6n del Estado ..paftol en las relaciones<br />
internacionales, especialmente con las naciones de su<br />
comunidad hlst6rlca, y elerce las funciones que le atribuyen<br />
expresamente la COnstltucl6n y las leyes.<br />
2. Su titulo es el de Rey de España y podrá utilizar<br />
los demás que corresp(lndan a la Corona.<br />
3. La persona del Reyes inviolable y no está sujeta<br />
a responsabilidad. Sus actos estarán siempre refrendados<br />
en la forma establecida en el articulo 64,<br />
careciendo de validez sin dicho refrendo, salvo lo dispuesto<br />
en el articulo 65, 2.<br />
Articulo 57<br />
1. La Corona de Eepalla es hereditaria en los sucesores<br />
de S. M. Don Juan Cllrlos I de Borbón, legitimo<br />
heredero de la dlnUtlA histórica. La sucesi6n en el<br />
trono seguirá el orden reavl-.r de primogenitura y representaci6n,<br />
siendo preferida 'lIIempre la linea anterior<br />
a las posteriores; en 1& mlsma linea, el grado más pr6·<br />
xlmo al más remoto; en el mismo grado, el var6n a la<br />
mujer, y en el mismo sexo, la persona de más edad<br />
a la de menos.<br />
2. El Principe heredero. desde su nacimiento o des·<br />
de que se produzca el tisclhci 'que (lriglne el llamamiento.<br />
tendré. la dignid,,·de Plil:lclpe de Asturias y los<br />
demás titulas vlnculldos tradicionalmente al sucesor<br />
de la Corona de Esp.....<br />
3. ExtInguidas to4líll las:lineas llamadas en Derecho,<br />
las Cortes Generales PJ'pveerAn a la sucesi6n en<br />
la Corona en la forma que me cOl:lvenga a los Intereses<br />
de Espafta.
29322 29 dEcien1bre 1D7B B. O. del E,-----l\Júrn. 311.1<br />
4. Aquellas personas que teniendo derecho a la sucesión<br />
en el trono contrajeren matrimonio contra la<br />
expresa prohibición del Rey y de las Cortes Generales,<br />
quedarán excluidas en la sucesión a la Corona por sí<br />
y sus descendientes.<br />
5. Las abdicaciones y renuncias y cualquier duda<br />
de hecho o de derecho que ocurra en el orden de sucesión<br />
a la Corona se resolverán por una ley orgánica.<br />
Artículo 58<br />
La Reina consorte o el consorte de la Reina no podrán<br />
asumir funciones constitucionales, salvo lo dispuesto<br />
para la Regencia.<br />
Artículo 59<br />
1. Cuando el Rey fuere menor de edad, el padre<br />
o la madre del Rey y, en su defecto, el pariente mayor<br />
de edad más próximo a suceder en la Corona, según<br />
el orden establecido en la <strong>Constitución</strong>, entrará a ejercer<br />
inmediatamente la Regencia y la ejercerá durante<br />
el tiempo de la minoría de edad del Rey.<br />
2. Si el Rey se inhabilitare para el ejercicio de su<br />
autoridad y la imposibilidad fuere reconocida por las<br />
Cortes Generales, entrará a ejercer inmediatamente la<br />
Regencia el Príncipe heredero de la Corona, si fuere<br />
mayor de edad. Si no lo fuere, se procederá de la manera<br />
prevista en el apartado anterior, hasta que el<br />
Príncipe heredero alcance la mayoría de edad.<br />
3. Si no hubiere ninguna persona a quien corresponda<br />
la Regencia, ésta será nombrada por las Cortes<br />
Generales, y se compondrá de' una, tres o cinco personas.<br />
4. Para ejercer la Regencia es preciso ser español<br />
y mayor de edad.<br />
5. La Regencia se ejercerá por mandato constitucional<br />
y siempre en nombre del Rey.<br />
Artículo 60<br />
1. Será tutor del Rey menor la persona que en su<br />
testamento hubiese nombrado el Rey difunto, siempre<br />
que sea mayor de edad y español de nacimiento; si no<br />
lo hubiese "nombrado. será 'tutor el padre o la madre,<br />
mientras permanezcan viudos. En su defecto, lo nombrarán<br />
las CorteJ Generales, pero no podrán acumularse<br />
los cargos de Regente y de tutor sino en el padre,<br />
madre o ascendientes directos del Rey.<br />
2. El ejercicio de la tutela es también incompatible<br />
con el de todo cargo o representación política. .<br />
Artículo 61<br />
1. El Rey, al ser proclamado ante las Cortes G~..<br />
, nerales, .prestará juramento de desempeñar fielmente<br />
sus funciones, guardar y hacer guardar la <strong>Constitución</strong><br />
y las leyes y respetar los derechos de los ciudadanos<br />
y d.e las Comunidades Autó~omas.<br />
2. El Príncipe heredero, al alcanzar la mayoría de<br />
edád~ y el Regente 'q Regentes al h,acerse cargo de sus<br />
funciones, -prestarán el-mismo juramento; así como el<br />
de fidelidad al ~ey.' ' , .,. "<br />
Articulo 62<br />
Corresponde al Rey:<br />
aJ<br />
Sancionar y promulgar las leyes.<br />
bJ Convocar y disolver las Cortes Generales y convocar<br />
elecciones en los términos previstos en la <strong>Constitución</strong>.<br />
e) Convocar a referéndum en los casos previstos<br />
en la <strong>Constitución</strong>.<br />
dJ Proponer el candidato a Presidente del Gobierno<br />
y, en su caso, nombrarlo. así como poner fin a sus<br />
funciones en los términos previstos en la <strong>Constitución</strong>.<br />
e) Nonlbrar y separar a los miembros del Gobierno,<br />
a propuesta de su Presidente.<br />
f) Expedir los decretos acordados en el Consejo de<br />
Ministros, conferir los empleos civiles y militares y<br />
conceder honores y distinciones con arreglo a las leyes.<br />
gJ Ser informado de los asuntos de Estado y presidir,<br />
a estos efectos, las sesiones del Consejo de Ministros,<br />
cuando lo estime oportuno, a petición del Presidente<br />
del Gobierno.<br />
hJ<br />
El mando supremo de las Fuerzas Armadas.<br />
i) Ejercer el derecho de gracia con arreglo a la<br />
ley, que no podrá autorizar indultos generales.<br />
jJ<br />
Artículo 63<br />
El Alto Patronazgo de las Reales Academias.<br />
1. El Rey acredita a los embajadores y otros representantes<br />
diplomáticos. Los representanfes extranjeros<br />
en España están acreditados ante él.<br />
2. Al Rey corresponde manifestar. el consentiiniento<br />
del Estado para obligarse internacionalmente por<br />
medio de tratados, de conformidad, con la <strong>Constitución</strong><br />
y las leyes.<br />
3. Al Rey corresponde, previa autorización de las<br />
Cortes Generales, declarar la guerra y hacer la paz.<br />
Artículo 64<br />
1. Los actos del Rey serán refrendados por el Presidente<br />
del Gobierno y, en su caso, por los Ministros<br />
competentes. La propuesta y el nombramiento del Presidente<br />
del Gobierno,' y' la disolución prevista en el<br />
artículo 99, serán refrendados por el Presidente del<br />
Congreso.<br />
2. De los actos del Rey serán responsables las personas<br />
que los refrenden.<br />
Articulo 65<br />
1.. ' El Rey recibe de los Presupuestos del Estado<br />
una cantidad global para el sostenimiento de su Famili_~<br />
y_ Casa~ y distribuye libre'mente la misma.<br />
2. El Rey -nombra' y releva librementea los:qliembros<br />
civiles y militares de su Casa.' '
B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
TITULO m<br />
29 diciembre 1978<br />
Articulo 89<br />
29323<br />
Articulo 66<br />
De las Cortes Generales<br />
CAPITULO PRIMERO<br />
De las Cámaras<br />
1. Las Cortes Generales representan al pueblo es·<br />
pañol y están formadas por el Congreso de los Diputados<br />
y el Senado.<br />
2. Las Cortes Generales ejercen la potestad legIslativa<br />
del Estado. aprueban sus Presupuestos, contro·<br />
lan la acción del Gobierno y. tienen las demás competencias<br />
que les atribuya la <strong>Constitución</strong>.<br />
3. Las Cortes Generales son inviolables.<br />
Articulo 67<br />
1. Nadie podrá ser miembro de las dos Cámaras<br />
simultáneamente, ni acumular el acta de una Asam·<br />
blea de Comunidad Autónoma con la de Diputado al<br />
Congreso.<br />
2.Los miembros de las Cortes Generales no esta·<br />
rán ligados por mandato imperativo.<br />
3. Las reuniones de Parlamentarios que se celebren<br />
sin convocatoria reglamentaria no vincularán<br />
a las Cámaras, y no podrán ejercer sus funciones nl<br />
ostentar sus privilegios.<br />
Articulo 66<br />
l. El Congreso se compone de un mínimo de 300<br />
y un máximo de 400 Diputados, eltRidos por sufragio<br />
universal, libre, Igual, directo y secreto, en los térmJnos<br />
que establezca la ley.<br />
2. La circunscripción electoral es la provincia. Las<br />
poblaciones de Ceuta y MeUlla estarán representadas<br />
cada una de ellas por un Diputado.· La ley distribuirá<br />
el número total de Diputados, asignando una represen·<br />
taclón mlnima Inicial a cada circunscripción y distribuyendo<br />
los demás en proporción a la población.<br />
3. La elección se verificará en cada circunscripción<br />
atendiendo a criterios de representación proporcional.<br />
4, El Congreso es elegido por cuatro aftoso El mandato<br />
de los D1pl.ltados termina cuatro aftos después de<br />
su elección o el dla de la disolución de la Cámara.<br />
5, Son electores y elegibles todos los españoles que<br />
estén en pleno uso de sus derechos polltlcos.<br />
La ley reconocerá y el Estado facilitará el ejercicio<br />
del derecho de sufragio a los españoles que se encuen·<br />
tren fuera del territorio de Espafta.<br />
e. Las elecciones tendrán lugar entre los treinta<br />
d1as y sesenta dlas desde la terminación del mandato.<br />
El Congreso electo deberá ser convocado dentro de los<br />
velntlclT\co dlas siguientes a la celebración de las elecciones.<br />
1. El Senado es la Cámara de representación territorial.<br />
2. En cada provincia se elegirán cuatro Senadores<br />
por sufragio universal, libre, Igual, directo y secreto<br />
por los votantes de cada una de ellas, en los términos<br />
que senaJe una Jey organlca.<br />
3 En las provincias Insulares, cada Isla o agrupación<br />
de ellas, con Cabildo Q Consejo Insular, constituirá<br />
una circunscripción a efectos de elección de Senadores,<br />
correspondiendo tres a cada una de las Islas<br />
mayores -Gran Canaria, Mallorca y Tenerlfe- y uno<br />
a cada una de las siguientes Islas o agrupaciones: Ibiza<br />
Formentera, Menorca, Fuerteventura. Gomera, Hierro,<br />
Lanzarote y La Palma.<br />
4. Las poblaciones de Ceuta y Melilla elegirán cada<br />
una de ellas dos Senadores.<br />
5. Las Comunidades Autónomas designarán además<br />
un Senador y otro más por cada millón de habitantes<br />
de su respectivo territorio. La designación corresponderá<br />
a la Asamblea legislativa o, en su defecto,<br />
al órgano colegiado superior de la Comunidad<br />
Autónoma, de acuerdo con lo que establezcan los Estatutos,<br />
que asegurarán, en todo caso, la adecuada re·<br />
presentación proporcional.<br />
e. El Senado es elegido por cuatro años. El mandato<br />
de los Senadores termina cuatro años después de<br />
su elección o el dia de la disolución de la Cámara.<br />
Articulo 70<br />
1. La ley electoral determinará las causas de inelegibilidad<br />
e incompatibilidad de los Diputados y Senadores,<br />
que comprenderán, en todo caso:<br />
a) A los componentes del Tribunal Constitucional.<br />
b) A los altos cargos de la Administración del Estado<br />
que determine la ley, con la excepción de los<br />
miembros del Gobierno.<br />
c) Al Defensor del Pueblo.<br />
d) A los Magistrados, Jueces y Fiscales en activo.<br />
e) A los militares profesionales y miembros de las<br />
Fuerzas y Cuerpos de Seguridad y Policia en activo.<br />
f) A los miembros de las Juntas Electorales.<br />
2. La validez de las actas y credenciales de los<br />
miembros de ambas CámMas estará sometida al control<br />
judicial, en los términos que establezca la ley electoral.<br />
Articulo 71<br />
1. Los Diputados y Senadores gozarán de inviolabilidad<br />
por las opiniones manifestadas en el ejercicio<br />
de sus funciones.<br />
2. Durante el perIodo de su mandato los Diputados<br />
y.Senadores gozarán asl1nismo de Inmunidad<br />
y sólo podrán ser detenidos en c~ de flagrante delito.<br />
No podrán ser Inculpados ni procesados sin la<br />
previa autorización de la Cámara respectiva.
29324 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 31l.!<br />
3. En las causas contra Diputados y Senadores ser'<br />
competente la Sala de lo Penal del TrIbunal Su·<br />
premo.<br />
4. Los Diputados y Senadores percibirM una aslg·<br />
nación que ser' fijada por las respectivas C'maras.<br />
Articulo 72<br />
l. Las amaras establecen sus propios Reglamen-.<br />
tos, aprueban autónomamente sus presupuestos y. de<br />
común acuerdo. regulan el Estatuto del Personal de<br />
las Cortes Generales. Los Reglamentos y su reforma<br />
serM sometidos a una votación final sobre su totalidad,<br />
que requerir' la mayorla absoluta.<br />
2. Las C6Jnaras eligen sus respectivos Presidentes<br />
y los dem's miembros de sus Mesas. Las sesiones conjuntas<br />
serM presididas por el Presidente del Congre<br />
SO y se reglrM por un Reglamento de las Cortes Generales<br />
aprobado por mayorla absoluta de cada C'<br />
mara.<br />
3. Los Presidentes de las C~aras ejercen en nombre<br />
de las mismas todos los poderes administrativos<br />
y facultades de policfa en el Interior de sus respectivas<br />
sedes.<br />
Articulo 73<br />
1. Las C'maras se reunir'n anualmente en dos periodos<br />
ordinarios de sesiones: el primero, de septiembre<br />
a diciembre, y el segundo. de febrero a junio.<br />
2. Las C~aras podrM reunirse en sesiones extraordnarias<br />
a petición del Gobierno, de la Diputación<br />
Permanente o de la mayorla absoluta de los miembros<br />
de cualquiera de las ~aras. Las sesiones extraordinarias<br />
deberM convocarse sobre un orden del<br />
dla determinado y serán clausuradas una vez que éste<br />
haya sido agotado.<br />
Articulo 74<br />
1. Las Cámaras se reunlrM en sesión conjunta para<br />
ejercer las competencias no legislativas que el Título<br />
II atribuye expresamente a las Cortes Generales.<br />
2. Las decisiones de las Cortes Generales previstas<br />
en los articulos 94, 1, 145. 2, Y 158, 2, se adoptarán<br />
por mayorla de cada una de las C~aras. En el primer<br />
caso. el procedimiento se iniciará por el Congreso,<br />
y en los otros dos. por el Senado. En ambos casos.<br />
si no hubiera acuerdo entre Senado y Congreso. se Intent~<br />
obtener por una Comisión Mixta compuesta<br />
de Igual número de Diputados y Senadores. La Comisión<br />
presentará un texto que será votado por ambas<br />
Cámaras. SI no se aprueba en la forma establecida.<br />
decidirá el Congreso por mayorla absoluta.<br />
Articulo 75<br />
1. Las C'maras funcionarM en Pleno y por Comisiones.<br />
2. Las C~aras podrM delegar en las Comisiones<br />
Legislativas Permanentes la aprobación de proyectos<br />
o proposiciones de ley. El Pleno podrá, no'obstante,<br />
recabar en cualquier momento el debate y votación<br />
de cualquier proyecto o proposición de ley que haya<br />
sido objeto de esta delegación.<br />
3. Quedan exceptuados de lo dispuesto en el apartado<br />
anterior la reforma constitucional, las cuestiones<br />
Internacionales, las leyes orgMicas y de ba.es y<br />
los Presupuestos Generales del Estado.<br />
Articulo 78<br />
1. El Congreso y el Senado, y. en su caso. ambas<br />
C~aras conjuntamente, podrán nombrar Comisiones<br />
de investigación sobre cualquier asunto de Interés público.<br />
Sus conclusiones no serM vinculantes para los<br />
Tribunales, ni afectarM a las resoluciones judiciales.<br />
sin perjuicio de que el resultado de la Investigación<br />
sea comunicado al Ministerio Fiscal para el ejercicio.<br />
cuando proceda, de las acciones oportunas.<br />
2. Ser' obligatorio comparecer a requerimiento de<br />
las Cámaras. La ley regulará las sanciones que puedan<br />
imponerse por incumplimiento de esta obligación.<br />
Articulo 77<br />
1. Las C'maras pueden recibir peticiones Individuales<br />
y colectivas. siempre por escrito, quedando prohibida<br />
la presentación directa por manifestaciones ciudadanas.<br />
2. Las C~aras pueden remitir al Gobierno las peticiones<br />
que reciban. El Gobierno está obligado a explicarse<br />
sobre su contenido, siempre que las Cámaras<br />
lo exijan.<br />
Articulo 78<br />
1. En cada C'mara ltabr' una Diputación Permanente<br />
compuesta por un minlmo de veintiún miembros.<br />
que representarM a los grupos parlamentarios, en proporción<br />
a su Importancia numérica.<br />
2. Las Diputaciones Permanentes estarM presididas<br />
por el Presidente de la C'mara respectiva y tendrM<br />
como funciones la prevista en el articulo 73, la<br />
de asumir las facultades que correspondan a las Cámaras,<br />
de acuerdo con los artlculos 86 y 116, en caso<br />
de que éstas hubieren sido disueltas o hubiere expirado<br />
su mandato y la de velar por los poderes de las Cámaras<br />
cuando éstas no estén reunidas.<br />
3. Expirado el mandato o en caso de disolución,<br />
las Diputaciones Permanentes seguirán ejerciendo sus<br />
funciones hasta la constitución de las nuevas Cortes<br />
Generales.<br />
4. Reunida la Cámara correspondiente, la Diputación<br />
Permanente dará cuenta de los asuntos tratados<br />
y de sus decisiones.<br />
Articulo 79<br />
1. Para adoptar acuerdos, las Cámaras deben estar<br />
reunidas reglamentariamente y con asistencia de la<br />
mayorla de sus miembros.
B. O. del K-Núm. 311.1 29 diciembre 1978 29325<br />
2. Dichos acuerdos, para ser válidos, deberán .er<br />
aprobados por la mayoría de los miembros presentes,<br />
sin perjuicio de las mayorías especiales que establezcB,n<br />
la <strong>Constitución</strong> o las leyes orgánicas y las que para<br />
elección de personas establezcan los Reglamentos de<br />
las Cámaras.<br />
3. El voto de Senadores y Diputados es personal<br />
e indelegable.<br />
Articulo 80<br />
Las sesiones plenarias de las Cámaras serán pú~<br />
blicas, salvo acuerdo en contrario de cada Cámara.<br />
adoptado por mayoria absoluta o con arreglo al Reglamento.<br />
Artículo 81<br />
CAPITULO SEGUNDO<br />
De la elaboración de las leyes<br />
1. Son leyes orgánicas las relativas al desarrollo<br />
de los derechos fundamentales y de las libertades públicas.<br />
las que aprueben los Estatutos de Autonomia<br />
y el régimen electoral general y las demás previstas en<br />
la <strong>Constitución</strong>.<br />
2. La aprobación, modificación o derogación de<br />
las leyes orgánicas exigirá mayoría absoluta del Congreso,<br />
en una votación final sobre el conjunto del proyecto.<br />
Artículo 82<br />
l. Las Cortes Generales podrán delegar en el Gobierno<br />
la potestad de dictar normas con rango de ley<br />
sobre materias detenninadas no incluidas en el artículo<br />
anterior.<br />
2. La delegación legislativa deberá otorgarse mediante<br />
una ley de bases cuando su objeto sea la formación<br />
de textos articulados o por una ley ordinaria<br />
cuando se trate de refundir varios textos legales en<br />
uno solo.<br />
3. La delegación legislativa habrá de otorgarse al<br />
Gobierno de forma expresa para materia concreta y<br />
con fijación del plazo para su ejercicio. La delegación<br />
se agota por el uso que de ella haga el Gobierno mediante<br />
la publicación de la norma correspondiente. No<br />
podrá entenderse concedida de modo implícito o por<br />
tiempo indeterminado. Tampoco podrá permitir la subdelegación<br />
a autoridades distintas del propio Gobierno.<br />
4. Las leyes de bases delimitarán con precisión el<br />
objeto y alcance de la delegación legislativa y los principios<br />
y criterios que han de seguirse en su ejercicio.<br />
5. La autorización para refundir textos legales determinará<br />
el ámbito normativo a que se refiere el contenido<br />
de la delegación, especificando si se circunscribe<br />
a la mera formulación de un texto único o si se incluye<br />
la de regularizar, aclarar y armonizar los textos legales<br />
que han de ser refundidos.<br />
6. Sin perjUICIO de la competencia propia de los<br />
Tribunales, las leyes de delegación podrán establecer<br />
en cada caso fórmulas adidonales de control.<br />
Articulo 83<br />
Las leyes de bases no podrán en ningún caso:<br />
a) Autorizar la modificación de la propia ley de<br />
bases.<br />
bJ Facultar para dictar normas con carácter re~<br />
troactivo.<br />
Articulo 84<br />
Cuando una proposición de ley o una enmienda<br />
fuere contraria a una delegación legislativa en vigor,<br />
el Gobierno está facultado para oponerse a su tramitación.<br />
En tal supuesto, podrá presentarse una proposición<br />
de ley para la derogación total o parcial de la<br />
ley de delegación.<br />
Articulo 85<br />
Las disposiciones del Gobierno que contengan legislación<br />
delegada recibirán el titulo de Decretos Legislativos.<br />
Articulo 86<br />
1. En caso de extraordinaria y urgente necesidad,<br />
el Gobierno podrá dictar disposiciones legislativas provisionales<br />
que tomarán la forma de Decretos-leyes y<br />
que no podrán afectar al ordenamiento de las instituciones<br />
básicas del Estado, a los derechos, deberes y<br />
Ilbertades de los ciudadanos regulados en el Titulo 1,<br />
al régimen de las Comunidades Autónomas ni al Derecho<br />
electoral general.<br />
2. Los Decretos-leyes debenin ser inmediatamente<br />
sometidos a debate y votación de totalidad al Congreso<br />
de los Diputados, convocado al efecto si no estuviere<br />
reunjdo, en el plazo de los treinta días siguientes a su<br />
promulgación. El Congreso habrá de pronunciarse expresamente<br />
dentro de dicho plazo sobre su convalidación<br />
o derogación, para lo cual el Reglamento establecerá<br />
un procedimiento especial y sumario.<br />
I<br />
3. Durante el plazo establecido en el apartado anterior.<br />
las Cortes podrán tramitados como proyectos<br />
de ley por el procedimiento de urgencia.<br />
Articulo 87<br />
1. La iniciativa legislativa corresponde al Gobierno,<br />
al Congreso y al Senado. de acuerdo con la <strong>Constitución</strong><br />
y los Reglamentos de las Cámaras.<br />
2. Las Asambleas de las Comunidades Autónomas<br />
podrán sollcitar del Gobierno la adopción de un proyecto<br />
de ley o remitir a la Mesa del Congreso una proposición<br />
de ley, delegando ante dicha Cámara un máximo<br />
de tres miembros de la Asamblea encargados de<br />
su defensa.
29326 29 diciembre 1978 B. O. del ~.-Núm. 311.1<br />
8. Una ley orgánica regulará las formas de ejercicio<br />
y requisitos de la Iniciativa popular para la presentación<br />
de proposiciones de ley. En todo caso se<br />
exigirán no menos de 500000 firmas acreditadas. No<br />
procederá dicha inIciativa en materias propias de ley<br />
orgánica, tributarias o de carácter internacional. ni en<br />
lo relativo a la prerrogativa de gracia.<br />
Articulo 88<br />
2. El referéndum será convocad.:> por el Rey, mediante<br />
propuesta del Presidente del Gobierno, previamente<br />
autorizada por el Congreso de los Diputados.<br />
3. Una ley orgánica regulará las condiciones y el<br />
procedimiento de las distintas modalidades de referén·<br />
dum previstas en esta Con~titucj6n.<br />
CAPITULO TERCERO<br />
Los proyectos de ley serán aprobados en Consejo<br />
De los Tratados Internacionales<br />
de Ministros, que los someterá al Congreso, acompafiados<br />
de una exposIción de motivos y de los antecedentes<br />
necesarios para pron unciarse sobre ellos. Arttculo 93<br />
Articulo 89<br />
l. La tramitación de las proposiciones de ley se regular!<br />
por los Reglamentos de las Ctmaras, sIn que<br />
la prioridad debida a los proyectos de ley Impida el<br />
ejercicio de la Iniciativa legislativa en los términos<br />
regulados por el articulo 67.<br />
2. Las proposiciones de ley que, de acuerdo con el<br />
articulo 87, tome en consideración el Senado, se remitirán<br />
al Congreso para su trámite en éste como tal proposición.<br />
Articulo 90<br />
1. Aprobado un proyecto de ley ordinaria u orgánica<br />
por el Congreso de los Diputados, su Presidente<br />
dará inmediata cuenta del mismo al Presidente del Senado,<br />
el cual lo someterá a la deliberación de éste.<br />
2. El Senado en el plazo de dos meses. a partir<br />
del dla de la recepción del texto, puede, mediante mensaje<br />
motivado, oponer su veto o Introducir enmiendas<br />
al mismo. El veto deberá ser aprobado por mayorla<br />
absoluta. El proyecto no podrá ser sometido al Rey<br />
para sanción sin que el Congreso ratifique por mayoria<br />
absoluta, en caso de veto, el texto inIcial, o por<br />
mayorla simple, una vez transcurrIdos dos meses desde<br />
la InterposIción del mismo; o se pronuncie sobre<br />
las enmiendas, aceptándolas o no por ml\¡orla simple.<br />
3. El plazo de dos meses de que el Senado dispone<br />
para vetar o enmendar el proyecto se reducirá al de<br />
veinte dias naturales en los proyectos declarados urgentes<br />
por el Gobierno o por el Congreso de los Diputados.<br />
Articulo 11<br />
El Rey sancionará en el plazo de quince dlas las<br />
leyes aprobadas por las Cortes Generales, y las promulgará<br />
y ordenará su inmediata publicación.<br />
Articulo 12<br />
l. Las decIsiones polltlcas de especial trascendencia<br />
podrán ser sometidas a referéndum consultivo de<br />
todos los ciudadanos.<br />
Mediante ley orgánica se podrá autorizar la cele·<br />
bración de tratados por los que se atribuya a una<br />
organización o institución internacional el ejercicio de<br />
competencias derivadas de la <strong>Constitución</strong>. Corresponde<br />
a las Cortes Generales o al Gobierno, según los casos,<br />
la garantla del cumplimiento de estos tratados y<br />
de las resolucionrs emanadas de los organismos inter·<br />
nacionales o supranacionales titulares de la cesión.<br />
Articulo 94<br />
1. La prestación del consentimiento del Estado<br />
para obligarse por medio de tratados o convenios requerirá<br />
la previa autorización de las Cortes Generales,<br />
en los sigutentes casos,<br />
a) Tratados de carácter politico.<br />
b) Tratados o convenios de carácter militar.<br />
c) Tratados o convenios que afecten a la integridad<br />
territorial del Estado o a los derechos y deberes<br />
fundamentales establecidos en el Título l.<br />
d) Tratados o convenios que impliquen obligaciones<br />
flnancieras para la Hacienda Pública.<br />
e) Tratados o convenios que supongan modificación<br />
o derogación de alguna ley o exijan medidas<br />
legislativas para su ejecución.<br />
2. El Congreso y el Senado serán inmediatamente<br />
informados de la conclusión de los restantes tratados<br />
o convenios.<br />
Articulo 95<br />
1. La celebración de un tratado internacional que,<br />
contenga estipulaciones contrarias a la <strong>Constitución</strong><br />
exigirá la previa revisión constitucional.<br />
2. El Gobierno o cualquiera de las Cámaras puede<br />
requerir al TrIbunal Constitucional para que declare<br />
si existe o no esa contradicción.<br />
Articulo 88<br />
1. Los tratados internacionales válidamente celabrados,<br />
una vez publicados oflcialmente en Espafla,<br />
formarán parte del ordenamipnto Interno. Sus disposiciones<br />
sólo podrán ser derogadas, modificadas o
B. O. del E.-Núm. 311.1 29 diciembre 1978 29327<br />
suspendidas en la fQ1'!Da prevista en los. propios tratados<br />
o de acuerdo con las normas gsnerales del Derecho<br />
internacional.<br />
2. Para la dsnuncla de los tratados y convenios<br />
Internacionales se utilizarA el mismo procedimiento<br />
previsto para su aprobación en el articulo 94.<br />
Articulo 97<br />
TITULO IV<br />
Del Gobierno y iie la Administración<br />
El Gobierno dirige la polltlca Interior y exterior,<br />
. la Administración civil y militar y la defensa del Estado.<br />
Ejerce la función ejecutiva y la potestad reglamentaria<br />
de acuerdd con la <strong>Constitución</strong> y las leyes.<br />
Articulo 98<br />
1. El Gobierno se compone del Presidente, de los<br />
Vicepresidentes, en su caso, de los Ministros y de los<br />
demás miembros que establezca la ley.<br />
2. El Presidente dirige la acción del Gobierno V<br />
coordina las funciones de los demás miembros del<br />
mismo, sin perjuicio de la competencia y responsabilidad<br />
directa de éstos en su gestión.<br />
3. Los miembros del Gobierno no podrán ejercer<br />
otras funciones representativas que las propias del<br />
mandato parlamentario, ni cualquier otra función públlca<br />
que no derive de su cargo, ni actividad p,·ofesional<br />
o mercantil alguna.<br />
4.. La ley regulará el estatuto e Incompatibilidades<br />
de los miembros del Gobierno.<br />
Articulo 99<br />
1. Después de cada renovación del Congreso de<br />
los Diputados, y en los demás supuestos constitucionales<br />
en que asl proceda, el Rey, previa consulta con<br />
los representantes designados por los Grupos polltlcos<br />
con representación parlamentaria, y a través del<br />
Presidente del Congreso, propondrá un candidato a la<br />
Presidencia del Gobierno.<br />
2. El candidato propuesto conforme a lo previsto<br />
en el apartado anterior e:a:pondrA ante el Congreso<br />
de los Diputados el programa polltlco del Gobierno<br />
que pretenda formar y solicitará la confianza de la<br />
Cámara.<br />
3. SI el Congreso de los Diputados, por el voto de<br />
la mayoria absoluta de SU$ miembros, otorgare su<br />
confianza a dicho candidato, el Rey le nombrará Presidente.<br />
De no alcanzarse dicha mayoria, se someterá<br />
la misma propuesta a nueva votación cuarenta y ocho<br />
horas después de la anterior, y la confianza se entenderá<br />
otorgada si obtuviere la mayoria simple.<br />
4. SI efectuadas las citadas votaciones no se otorgase<br />
la confianza para la InvesUdura, se tramitarán<br />
sucesivas propuestas en la forma prevista en los apartados<br />
anteriores.<br />
5. SI transcurrido el plazo de dos meses, a partir<br />
de la primera votación de Investidura, ningún candidato<br />
hubiere obtenido la confianza del Congreso, el<br />
Rey disolverá ambas Cámaras y convocará nuevas<br />
elecciones con el refrendo del Presidente del Congreso.<br />
Articulo 100<br />
Los demás miembros del Gobierno serán nombrados<br />
y separados por el Rey, a propuesta de su Presidente.<br />
Articulo 101<br />
1. El Gobierno cesa tras la celebración de elecciones<br />
generales, en los casos de pérdIda de la confianza<br />
parlamentaria previstos en la <strong>Constitución</strong>, o<br />
por dimisión o fallecimiento de su Presidente.<br />
2. El Gobierno cesante continuará en funciones<br />
hasta la toma de posesión del nuevo Gobierno.<br />
Articulo 102<br />
1. La responsabilidad criminal del Presidente y<br />
los demas miembros del Gobierno será exigible, en<br />
su caso, ante la Saja de 10 Penal del Tribunal Supremo.<br />
2. Si la acusación fuere por traición o por cualquier<br />
delito contra la seguridad del Estado en el<br />
ejercicio de sus funciones, sóio podrá ser planteada<br />
por iniciativa de la cuarta parte de los miembros del<br />
Congreso, y con la aprobación de la mayoria absoluta<br />
del mismo.<br />
3. La prerrogativa real de gracia no será aplicable<br />
a ninguno de los supuestos del presente articulo.<br />
Articulo 103<br />
1. La Administración Pública sirve con objetividad<br />
los Intereses generales y actúa de acuerdo con<br />
los. principios de eficacia, jerarquia, descentralización,<br />
desconcentración y coordinación, con sometimiento<br />
pleno a la ley y al Derecho.<br />
2. Los órganos de la Administración del Estado<br />
son creados, regidos y coordinados de acuerdo con<br />
la ley.<br />
3. La ley regulará el estatuto de los funcionarios<br />
públicos, el acceso a la función pública de acuerdo<br />
con los principios de mérito y ca.acldad, las peculiaridades<br />
del ejercicio de su derectIo a sindicación, el<br />
sistema de incompatibilidades y l~ garantlas para la<br />
Imparcialidad en el ejercicio de sus funciones.<br />
Articulo 104<br />
1. Las Fuerzas y Cuerpos de seguridad, bajo la<br />
dependencia del Gobierno, tendrl1n como millón proteger<br />
el libre ejercicio de los dertchos y IibertadSl y<br />
garantizar la seguridad ciudadana.
29 dicieLlbre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
2. Una ley orgénlca determinaré las funciones.<br />
principIos Mslcos de actuaclón y estatutos de las<br />
Fuerzas y Cuerpos de segurIdad.<br />
Articulo 105<br />
La ley regulan!.:<br />
a) La audiencIa de los ciudadanos. directamente<br />
o a través de las organlzaclones y asoclaclones reco·<br />
nacidas por la ley. en el procedImiento de elaboración<br />
de las dlsposlclones admlnlstratlvas que les afecten.<br />
b) El acceso de los cIudadanos a los archivos y<br />
registros admlnlstratlvos. salvo en lo que afecte a la<br />
segurldad y defensa del Estado. la averiguación de los<br />
delltos y la Intlmldad de las personas.<br />
e) El procedimiento a través del cual deben produclrse<br />
los actos admlnlstratlvos. garantizando. cuan·<br />
do proceda. la audlencla del Interesado.<br />
Articulo lOe<br />
1. Los Tribunales controlan la potestad regla·<br />
mentarla y la legalidad de la actuación admlnlstratlva.<br />
asl como el sometlmlento de ésta a los fines que<br />
la Justlflcan.<br />
a. Los particulares. en los términos establecIdos<br />
por la ley, tendrlln derecho a ser Indemnizados por<br />
toda lesión que sufran en cualquiera de sus bIenes<br />
y derechos. salvo en los casos de fuerza mayor. sIempre<br />
que la lesión sea consecuencIa del funcionamIento<br />
de los servlclos públicos.<br />
Articulo 107<br />
El Consejo de Estado es el supremo órgano consultivo<br />
del Gobierno. Una ley orgénlca regularé su<br />
composIción y competencla.<br />
TITULO V<br />
De las relaciones entre el GobIerno y las Cortes<br />
Generales<br />
Articulo 108<br />
El Gobierno responde solldariament9 en su gestlón<br />
polltlca ante el Congreso de los DIputados.<br />
Articulo 108<br />
Las CAmaras y sus Comisiones podrin recabar. a<br />
través de los PresIdentes de aquéllas, la Información<br />
y ayuda que precIsen del Gobierno y de sus Departamentos<br />
y de cualesquiera autoridades del Estado y<br />
de las ComunIdades Autónomas.<br />
Articulo 110<br />
1. Las Cé.maras y sus ComisIones pueden reclamar<br />
la presencia de los mlembros del Goblemo.<br />
2. 'Los mIembros del GobIerno tienen acceso a<br />
las sesiones de las Cimaras y a sus ComisIones y la<br />
facultad de hacerse olr en ellas, y podrlln solicitar<br />
que Informen ante las mismas funclonarlos de sus<br />
Departamentos.<br />
Articulo 111<br />
1. El GobIerno y cada uno de sus miembros estén<br />
sometldos a las InterpelacIones y preguntas que se le<br />
formulen en las Cémaras. Para esta clase de debate<br />
los Reglamentos establecerén un tlempo mlnlmo semanal.<br />
2. Toda Interpelación podré dar lugar a una moción<br />
en la que la Cémara manifieste su posición.<br />
Articulo 112<br />
El PresIdente del Gobierno. previa deliberación del<br />
Consejo de Ministros. puede plantear ante el Congreso<br />
de los Diputados la cuestión de confianza sobre su<br />
programa o sobre una declaraclón de polltlca general.<br />
La confianza se entenderé otorgada cuando vote<br />
a favor de la misma la mayorla simple de los Diputados.<br />
Articulo 113<br />
1. El Congreso de los DIputados puede exigir la<br />
responsabilIdad polltica del GobIerno mediante la<br />
adopción por mayorla absoluta de la mocIón de censura.<br />
2. La moción de censura deberá ser propuesta al<br />
menos por la décIma parte de los Diputados. y habrá<br />
de IncluIr un candidato a la Presidencia del GobIerno.<br />
3. La moclón de censura no podrá ser votada hasta<br />
que transcurran cinco dlas desde su presentación.<br />
En los dos primeros dlas de dicho plazo podrán presentarse<br />
mociones alternativas.<br />
4. Si la mocIón de censura no fuere aprobada por<br />
el Congreso. sus signatarios no podrén presentar otra<br />
durante el mismo perlado de sesiones.<br />
Articulo 114<br />
1. SI el Congreso niega su confIanza al Gobierno,<br />
éste presentará su dimisión al Rey, procediéndose a<br />
continuación a la designación de Presidente del Gobierno,<br />
según lo dispuesto en el articulo 99.<br />
a. SI el Congreso adopta una moción de censura,<br />
el Gobierno presentará su dlmlslón al Rey y el candidato<br />
Incluido en aquélla se entenderá Investldo de<br />
la conflanza de la CAmara a los efectos previstos en<br />
el articulo 99. El Rey le nombrará Presidente del GobIerno.<br />
Articulo 1111<br />
1. El PresIdente del Gobierno, prevIa dellberaclón<br />
del Consejo de MInistros, y bajo su exclusiva responsabilidad,<br />
podrá proponer la dIsolucIón del Congreso,
B. O. del E.~;;úm. 311.1 29 diciembre 1978 2932!1<br />
ael Senado o de las Cortes Generales, que será decretada<br />
por el Rey. El decreto de disolución fijará la<br />
fecha de las elecciones.<br />
2. La propuesta de disolución no podrá presen<br />
tarse cuando esté en trámite una moción de censura<br />
3. No procederá nueva disolución antes de que<br />
transcurra un año desde la anterior, salvo lo dispues<br />
to en el artículo 99, apartado 5<br />
Articulo 11ft<br />
1. Una ley orgánica regulará los estados de alarma,<br />
de excepción y de sitio, y las competencias y limitaciones<br />
correspondientes.<br />
2. El estado de alarma será declarado por el Gobierno<br />
mediante decreto acordado en Consejo de Mi·<br />
nistros por un plazo máximo de quince días. dando<br />
cuenta al Congreso de los Diputados. reunido inme<br />
(fiatamente al efecto y sin cuya autorización no podrá<br />
ser prorrogado dicho plazo. El decreto determinará<br />
el ámbito territorial a que se extienden los efectos de<br />
la declaración.<br />
3. El estado de excepción será declarado por el<br />
Gobierno mediante decreto acordado en Consejo .de<br />
Ministros, previa autorización del Congreso de los<br />
Diputados. La autorización y proclamación del estado<br />
de excepción deberá determinar expresamente los<br />
('fectos del mismo, el ámbito territorial a que se extiende<br />
y su duración, que no podrá exceder de treinta<br />
días, prorrogables por otro plazo igual, con los mis<br />
mos requisitos.<br />
4. El estado de sitio será declarado por la mayoría<br />
absoluta del Congreso de los Diputados. a propuesta<br />
exclusiva del Gobierno. El Congreso determinará su<br />
ámbito territorial, duración y condiciones.<br />
5. No podrá procederse a la disolución del Con<br />
greso mientras estén declarados algunos de los estados<br />
comprendidos en el presente artículo, quedando<br />
automáticamente convocadas las Cámaras si no estu·<br />
vieren en período de sesiones. Su funcionamiento, asi<br />
como el de los demás poderes constitucionales del<br />
Estado, no podrán interrumpirse durante la vigencia<br />
de estos estados.<br />
Disuelto el Congreso ° expirado su mandato, si se<br />
produjere alguna de las situaciones que dan lugar a<br />
cualquiera de dichos estados, las competencias del<br />
Congreso serán asumidas por su Diputación Permanente.<br />
ft. La declaración de los estados de alarma, de<br />
excepción y de sitio no modificarán el principIo de<br />
responsabilidad del Gobierno y de sus agentes reconocidos<br />
en la <strong>Constitución</strong> y en las leyes.<br />
Articulo 117<br />
TITULO VI<br />
Del Poder Judicial<br />
1. La justicia emana del pueblo y se administra<br />
en nombre del Rey por Jueces y Magistrados lntegrantes<br />
del poder judicial, independientes, inamovibles,<br />
responsables y sometidos únicamente al imperio<br />
de la ley.<br />
2. Los Jueces y MAgistrados no podrán ser separados,<br />
susppndidos. trasladados ni jubilados, sino por<br />
alguna de las causas y con las garantías previstas<br />
en la ley.<br />
3 El ejercicio de la potestad jurisdiccional en<br />
todo tipo de procesos. juzgando y haciendo ejecutar<br />
lo juzgado, corresponde exclusivamente a los Juzgados<br />
y Tribunales determinados por las leyes. según las<br />
normas de competf'ncia y procedimiento que las mismas<br />
estRblezcan.<br />
4. los Juzgados y Tribunales no ejercerán más<br />
funciones que las señaladas en el apartado anterior<br />
y las que expresamente les sean atribuidas por ley en<br />
gnmntía de cualquier derecho.<br />
5 El principio de unidad jurisdiccional es la base<br />
de la organización y funcionamiento de los Tribunales.<br />
La ley regulará el ejercicio de la jurisdicción militar<br />
en el ámbito estrictamente castrense y en los<br />
supuestos de estado de sitio, de acuerdo con los principios<br />
de la <strong>Constitución</strong>.<br />
6 Se prohiben los Tribunales de excepción.<br />
ArtIculo 118<br />
Es obligado cumplir las sentencias y demás resolucillnes<br />
firmes de los Jueces y Tribunales, así como<br />
pn" t ar la colaboración requerida por éstos en el curso<br />
del proceso y en la ejecución de lo resuelto. .<br />
Articulo 119<br />
La justicia será gratuita cuando así lo disponga<br />
la ley y, en todo caso, respecto de quienes acrediten<br />
insuficiencia de recursos para litigar.<br />
Articulo 120<br />
1. Las actuaciones judiciales serán públicas, con<br />
las excepciones que prevean las leyes de procedimiento.<br />
2. El procedimiento será predominantemente oral,<br />
sobre todo en materia criminal.<br />
3. Las sentencias serán siempre motivadas y se<br />
rronunciarán en audiencia pública.<br />
Articulo 121<br />
Los daños causados por error Judicial, así como los<br />
que sean consecuencia del funcionamíento anormal<br />
de la Administración de JusticiA., darán derecho a una.<br />
indemnización a cargo del Estado, conforme a la ley.<br />
Articulo 122<br />
1. La ley orgánica del poder judicial determinará<br />
la constitución, funcionamiento y gobierno de los Juzgados<br />
y Tribunales. as! como el estatuto jurídico de
29330 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
los Jueces Y Magistrados de carrera, que formarán<br />
un Cuerpo único, y del personal al servicio de la Administración<br />
de Justicia.<br />
2. El Consejo General del Poder Judicial es el ór·<br />
gano de gobierno del mismo. La ley orgánica establecerá<br />
su estatuto y el régimen de incompatlbllldades<br />
de sus miembros y sus funciones. en particular en<br />
materia de nombramientos, ascensos. inspección y régimen<br />
disciplinario.<br />
3. El Consejo Gerieral del Poder Judicial estará<br />
integrado por el Presidente del Tribunal Supremo,<br />
que lo presldlrA. y por veinte miembros nombrados<br />
por el Rey por un periodo de cinco allos. De éstos,<br />
doce entre Jueces y Magistrados de todas las categorias<br />
judiciales, en los términos que establezca la ley<br />
orgánica: cuatro a propuesta del Congreso de los<br />
Diputados, y cuatro a propuesta del Senado, ele¡¡idos<br />
en ambos casos por mayorla de tres quintos de sus<br />
miembros, entre abogados y otros juristas. todos ellos<br />
de reconocida competencia y con mAs de quince allos<br />
de ejercicio en su profesión.<br />
Artfculo 123<br />
1. El Tribunal Supremo. con jurisdicción en toda<br />
Espalla. es el órgano jurisdiccional superior en todos<br />
los órdenes. salvo lo dispuesto en materia de garantías<br />
constitucionales.<br />
2. El Presidente del Tribunal Supremo serA nombrado<br />
por el Rey. a propuesta del Consejo General del<br />
Poder Judicial, en la forma que determine la ley.<br />
Articulo 124<br />
1. El Ministerio Fiscal. sin perjuicio de las funciones<br />
encomendadas a otros órganos. tiene por misión<br />
promover la acción de la justicia en defensa de la legalidad,<br />
de los derechos de los ciudadanos y del interés<br />
público tutelado por la ley. de oficio o a petición<br />
de los interesados. asl como velar por la independencia<br />
de los Tribunales y procurar ante éstos la satisfacción<br />
del interés social.<br />
2. El Ministerio Fiscal ejerce sus funciones por<br />
medio de órganos propios conforme a los principios<br />
de unidad de actuación y dependencia jerArqulca y<br />
con sujeción, en todo caso. a los de legalidad e imparcialidad.<br />
.<br />
3. La ley regularA el estatuto orgAnico del. Ministerio<br />
Fiscal.<br />
4. El Fiscal General del Estado será nombrado por<br />
el Rey. a propuesta del Gobierno, oldo el Consejo General<br />
del Poder Judicial.<br />
Articulo 125<br />
Los ciudadanos podrán ejercer la acción popular y<br />
participar en la Administración de Justicia mediante<br />
la Institución del Jurado, en la forma y con respecto<br />
a aquellos procesos penales que la ley determine, asl<br />
como en los Trlbunules consuetudinarios y tradicionales.<br />
Artfculo 128<br />
La policia judicial depende de los Jueces, de los<br />
Tribunales y del Ministerio Fiscal en sus funciones<br />
de averiguación del delito y descubrimiento y aseguramiento<br />
del delincuente. en los términos que la ley<br />
establezca.<br />
Articulo 127<br />
1. Los Jueces y Magistrados asi como los Fiscales.<br />
mientras se hallen en activo. no podrán desempellar<br />
otros cargos públicos, ni pertenecer a partidos pollticos<br />
o sindicatos. La ley establecerá el sistema y modalidades<br />
de asociación profesional de los Jueces. Magistrados<br />
y Fiscales.<br />
2. La ley establecerá el régimen de Incompatibilidades<br />
de los miembros del poder judicial, que deberá<br />
asegurar la total independencia de los mismos.<br />
Articulo 128<br />
TITULO VII<br />
Economía y Hacienda<br />
1. Toda la riqueza del pais en sus distintas formas<br />
y sea cual fuere su tituiaridad está subordinada al interés<br />
general.<br />
2. Se reconoce la iniciativa pública en la actividad<br />
económica. Mediante ley se podrA reservar al sector<br />
público recursos o servicios esenciales, especialmente<br />
en caso de monopolio y asimismo acordar la intervención<br />
de empresas cuando asi lo exigiere el interés general.<br />
Articulo 129<br />
1. La ley estabiecerá las formas de participación<br />
de los interesados en la Seguridad Social y en la actividad<br />
de los organismos públicos cuya función afecte<br />
directamente a la calidad de la vida o al bienestar general.<br />
2. Los poderes públicos promoverán eficazmente<br />
las diversas formas de participación en la empresa y<br />
fomentarán, mediante una legislación adecuada, las<br />
sociedades coooerativas. También establecerán los medios<br />
que faciliten el acceso de los trabajadores a la<br />
propiedad de los medios de producción.<br />
Articulo 130<br />
1. Los poderes públicos atenderán a la modernización<br />
y desarrollo de todos los sectores económicos<br />
y, en particular, de la agricultura, de la ganaderla.<br />
de la pesca y de la anesanla. a fin de equiparar el<br />
nivel de vida de todos los espalloles.<br />
2. Con el mismo fin, se dIspensarA un tratamiento<br />
especial a las zonas de montafta.<br />
Articulo 131<br />
1. El Estado. mediante ley. podrA planificar la actividad<br />
económica general para atender a las necesi-
B. O. elel E.- Núm. 311.1 29 diciembre 1978 29331<br />
dades colectivas, equilibrar y armonizar '11 desarrollo<br />
regional y sectorial y estimular el crecimiento de la<br />
rentcer los tri<br />
butos corresponde exclusivamente al Estado, mediante<br />
ley<br />
2. Las Comunidildcs Autónomas y las Corporaciones<br />
locales podrán establecer y exigir tributos, de<br />
acuerdo con la <strong>Constitución</strong> y las leyes.<br />
3. Todo beneficio fiscal que afecte a los tributos<br />
del Estado deberá establecerse en virtud de ley.<br />
4. Las administraciones núb:icFls sólo podrán con·<br />
traer obligaciones financieras y realizar gastos de<br />
acuerdo con las leyes.<br />
Artículo 134<br />
1. Corresponde al Gobierno la elaboración de los<br />
Presupuestos Generales del Estado y a las Cortes Generales,<br />
su examen, enmienda y aprobación.<br />
2. Los Presupuestos Generales del Estado tendrán<br />
carácter anual, incluirán la totalidad de los gastos e<br />
ingresos del sector público estatal y en ellos se consignará<br />
el importe de los beneficios fiscales que afecten<br />
a los tributo., del Estado.<br />
3. El Gobierno deberá presentar ante el Congreso<br />
de los Diputados J()S Presupuestos Generales del Estado<br />
al menos tres meses antes de la expiración de los del<br />
año anterior.<br />
4. Si la Ley de Presupuestos no se aprobara antes<br />
del primer dia del ejercicio económico correspondiente,<br />
se corsiderarán automáticamente prorrogados los<br />
Presupuestos de! ejercicio anterior hasta la aprobación<br />
de los nuevos.<br />
5. Aprobados los Presupuest.os Generales del Estado.<br />
el Gobierno podrá presentar proyectes de ley que<br />
impliqu,n aumento del gasto público o disrninuC'ión<br />
de los ingresos correspondientes al mismo ejercicio<br />
presupuestario.<br />
8. Toda proposición o enmienda que suponga al!<br />
mpnto de los créditos o disminución de los ingrp
29332 29 dlclembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
Articulo 138<br />
1. El Estado ¡¡arantlza la realización efectiva del<br />
principio de solidartdad consagrado en el articulo 2<br />
de la <strong>Constitución</strong>. velando por el establecimiento de<br />
un equll1brlo económico. adecuado y Justo entre las<br />
diversas partes del territorio espaftol. y atendiendo en<br />
particular a las circunstancias del hecho Insular.<br />
a. Las diferencias entre lo. Estatutos de las dIstintas<br />
Comunidades Autónomas no podrán Implicar.<br />
en ningún caso. privilegios económicos o soclale•.<br />
ArtIculo 138<br />
1. Todos los eepal'loles tienen los mismos derechos<br />
y obllgaclone. en cualquier parte de territorio del<br />
Estado.<br />
2. Ninguna autoridad podr' adoptar medidas que<br />
directa o indirectamente obstacul1cen la libertad de<br />
circulación y estableclm1ento de las penanas y la libre<br />
circulación de bienes en todo el territorio espa!lol.<br />
Articulo 140<br />
CAPITULO SEGUNDO<br />
De la Administración Local<br />
La <strong>Constitución</strong> garantiza la autonomla de los municipios.<br />
Estos gozarán de personalidad Jurídica plena.<br />
Su gobierno y administración corresponde a BUS J'8lJpectlvos<br />
Ayuntamientos. Inte¡r&dos por los Alcaldes y<br />
los Concejales. Los Concejales seJ.:án elegidos por los<br />
vecinos del municipio mediante sufragio universal,<br />
Igual, libre, directo y secreto, en la forma establecida<br />
por la ley. Los Alcaldes serán elegidos por los COnce<br />
Jales o por los vecinos. La ley re¡ular' las condiciones<br />
en las que proceda el régimen del concejo abierto.<br />
Articulo 141<br />
1. La provincia es una entidad local con personalidad<br />
Jurídica propia, determinada por la agrupación<br />
de municipios y división territorial para el cumplimiento<br />
de las actividades del Estado. Cualquier alteración<br />
de los limites provinciales habré. de ser aprobada<br />
por las Cortes Generales mediante ley orgánica.<br />
2. El gobierno y la administración autónoma de<br />
las provincias estarán encomendados a Diputaciones<br />
u otras Corporaciones de carl!.cter representativo.<br />
3. Se podrán crear agrupaciones de municipios<br />
diferentes de la provincia.<br />
4. En los archipiélagos. las islas tendré.n ademl!.s<br />
BU administración propia en forma de Cabildos o Consejos.<br />
Articulo 142<br />
Las Haciendas locales deberé.n disponer de los medios<br />
suficientes para el desempefío de las funciones<br />
que la ley atribuye a las Corporaciones respectivas<br />
y se nutrirán fundamentalmente de tributos propios<br />
y de participación en los del Estado y de las Comunidades<br />
Autónomas.<br />
Articulo 143<br />
CAPITULO TERCERO<br />
De las COmunidades Autónomas<br />
1. En el ejercicio del derecho a la autonomla reconocido<br />
en el articulo 2 de la <strong>Constitución</strong>, las provincias<br />
lImftrofes con características históricas, culturales<br />
y económicas comunes, los territorios Insulares<br />
y las provincias con entidad regional histórica podrán<br />
acceder a su autogoblerno y constituirse en Comunidades<br />
Autónomas con arreglo a lo previsto en este<br />
Titulo y en los respectivos Estatutos.<br />
2. La iniciativa del proceso autonómico corresponde<br />
a todas las Diputaciones Interesadas o al órgano<br />
Interinsular correspondiente y a las dos terceras partes<br />
de los municipios cuya población represente, al<br />
menos, la mayoría del censo electoral de cada provincia<br />
o isla. Estos requisitos deberé.n ser cumplidos<br />
en el plazo de seis meses desde el primer acuerdo<br />
adoptado al respecto por alguna de las Corporaciones<br />
locales Interesadas.<br />
3. La Iniciativa, en caso de no prosperar, solamente<br />
podré. reiterarse pasados cinco aftoso<br />
Articulo 144<br />
Las Cortes Generales, mediante ley orgánica, podrán,<br />
por motivos de interés nacional:<br />
a) Autorizar la constitución de una comunidad<br />
autónoma cuando su l!.mblto territorial no supere el<br />
de una provincia y no reúna las condiciones del apartado<br />
1 del articulo 143.<br />
1;) Autorizar o acordar, en su caso, un Estatuto<br />
de autonomla para territorios que no estén integrados<br />
en la organización provincial.<br />
c) Sustituir la Iniciativa de las Corporaciones locales<br />
a que se refiere el apartado 2 del articulo 143.<br />
Articulo 1411<br />
1. En ningún caso se admitiré. la federación de<br />
Comunidades Autónomas.<br />
2. Los Estatutos podrán prever los supuestos, requisitos<br />
y términos en que las Comunidades Autónomas<br />
podré.n celebrar convenios entre sí para la gestión<br />
y prestación de servicios propios de las mismas,<br />
asl como el carl!.cter y efectos de la correspondiente<br />
comunicación a las Cortes Generales. En los demé.s<br />
supuestos, los acuerdos de cooperación entre las Comunidades<br />
Autónomas necesitaré.n la autorización de<br />
las Cortes Generales.
B. O. del E,-Nú.m. 311.1 29 dicIembre 1878 28333<br />
Articulo 141<br />
El proyecto de Estatuto será elaborado por una<br />
asamblea compuesta por los miembros de la Dlpu·<br />
taLión u órgano Intertnsular de las provincias afectadas<br />
y por los DIputados y Senadores elegidos en<br />
ellas y será elevado a las Cortes Generales para su<br />
tramitación como ley.<br />
Articulo 147<br />
1. Dentro de los términos de la presente <strong>Constitución</strong>,<br />
los Estatutos serán la norma tnstltuclonal básica<br />
de cada Comunidad Autónoma y el Estado los<br />
reconocerá y amparará como parte integrante de su<br />
ordenamiento jurl~ico.<br />
2. Los Estatutos de autonomla deberán contener:<br />
aJ La denominación de la Comunidad que mejor<br />
corresponda a su Identidad histórica.<br />
bJ<br />
La delimitación de su territorio.<br />
eJ La denominación, organización y sede de las<br />
Instituciones autónomas propias.<br />
dJ Las competencias asumidas dentro del marco<br />
establecido en la <strong>Constitución</strong> y las bases para el traspaso<br />
de los servicios correspondientes a las mismas.<br />
3. La reforma de los Estatutos se ajustará al procedimiento<br />
establecido en los mismos y requerirá, en<br />
todo caso, la aprobación por las Cortes Generales,<br />
mediante ley orgánica.<br />
ArtIculo 148<br />
1. Las Comunidades Autónomas podrán asumir<br />
competencias en las siguientes materlas:<br />
1.' Organización de sus Instituciones de- autogobiemo.<br />
2.' Las alteraciones de los términos municipales<br />
comprendidos en su tsrrltorlo y, en general, las funciones<br />
que correspondan a la Administración del Estado<br />
áobre las Corporaciones locales y cuya transfe·<br />
rancia autorice la legislación sobre Régimen Local.<br />
3.'<br />
Ordenación del tarrltorlo, urbanismo y vivienda.<br />
4.' Las obras públicas de Interés de la Comunidad<br />
Autónoma en su propio territorlo.<br />
S.' Los ferrocarriles y carreteras cuyo Itlnerarlo<br />
se desarrolle Integramente en el territorlo de la Comunidad<br />
Autónoma y, en los mismos términos, el<br />
transporte desarrollado por estos medios o por cable.<br />
6.' Los puerlos de refugio, los puertos y aeropuertos<br />
deportivos y, en general, los que no desarrollen<br />
actividades comerciales.<br />
7,' La agricultura y ganaderla, de acuerdo con la<br />
ordenación general de la econom1a.<br />
8.' Los montes y aprovechamientos forestales.<br />
t.' La gestión en materla de protección del medio<br />
ambiente.<br />
10.' Los proyectos, construcción y explotación de<br />
los aprovechamientos hidráulicos, canales y regadlos<br />
de Interés de la Comunidad Autónoma, las aguas minerales<br />
y termales.<br />
11.' La pesca en aguas interiores. el marisqueo y<br />
la acuicultura, la caza y la pesca fluvial.<br />
12,- Ferias interiores.<br />
13.' El fomento del desarrollo económico de la Comunidad<br />
Autónoma dentro de los objetivos marcados<br />
por la polltica económica nacIonal.<br />
14.' La artesanla.<br />
15.' Museos, bibliotecas y conservatorios de mu<br />
.ica de interés para la Comunidad Autónoma.<br />
16.' Patrimonio mor.umenta! de Interés de la Comunidad<br />
Autónoma.<br />
17.' El fomento de la cultura, de la investigación<br />
y. en su caso, de la ensellanza de la lengua de la<br />
Comunidad Autónoma.<br />
18.' Promoción y ordenación del turismo en su<br />
ámbito territorial.<br />
19.' Promoción del deporte y de la adecuada utilización<br />
del ocio.<br />
20.'<br />
Asistencia social.<br />
21." Sanidad e higiene.<br />
22.' La vigilancia y protección de sus edilicios e<br />
Instalaciones. La coordinación y demás facultades en<br />
relación con las pollclas locales en los términos que<br />
establezca una ley orgánica.<br />
2. Transcurrldos cinco aflos, y mediante la reforma<br />
de sus Estatutos, las ComuJ\1dades Autónomas podrán<br />
ampliar sucesivamente IIUI competencias dentro<br />
del marco establecido en el artIculo 149.<br />
Articulo 141<br />
1. El Estado tiene competencia exclusiva s'obre<br />
las siguientes materlas:<br />
1.' La regulación de las oondiclones básicas que<br />
garanticen la Igualdad de todas los espalloles en el<br />
ejercicio de los derechos y en -1 cumplimiento de los<br />
deberes constitucionales.<br />
2.' Nacionalidad, Inmigración, emigración, extranjeria<br />
y derecho de asilo.<br />
3.' Relaciones internacionales.<br />
4.'<br />
Defensa y Fuerzas Armadas.<br />
5.' Administración de Justlqla.<br />
6,' Legislación mercantil, plenal y penitenciaria;<br />
legislación procesal, sin peI'julclo de las necesarlas<br />
especialidades que en este orden se deriven de las<br />
particularidades del derecho suetantlvo de las Comunidades<br />
Autónomas.<br />
7,' legislación laboral: sin perjuicio de su ejecución<br />
por los órganos de las Comunidades Autónomas.<br />
8.' Legislación civil, lÚl perjuicio de la conservación,<br />
modificación y deAn'ollo por las Comunidades<br />
Autónomas de los derechos civiles, forales o especia-
29334 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
les. alU donde existan. En todo caso. las reglas relativas<br />
a la apUcaclón y eficacia de las normas jurldicaso<br />
relaciones jurldico·civiJes relativas a las formas<br />
de matrimonio. ordenación da los registros e ¡nstromentas<br />
públlcos. bases de las obllgaciones contractuales.<br />
normas para resolver los conflictos de leyes<br />
r determinación de las fuentes del Derecho. con respeto.<br />
en este último caso, a las normas de derecho<br />
foral o especial.<br />
9,' Legislación sobre propiedad intelectual e industrial.<br />
10.- Régimen aduanero y arancelario; comercio<br />
exterior.<br />
11,- Sistema monetario: divisas. cambio y convertibilldad;<br />
bases da la ordenación de crédito. banca<br />
y seguros,<br />
12,' Legislación sobre pesas y medidas, determinación<br />
da la hora oficial.<br />
13.' Bases y coordinación de la planificación ge·<br />
neral de la actividad económica.<br />
14.'<br />
Hacienda general y Deuda del Estado.<br />
15,' Fomento y coordinación general de la investigación<br />
cientlflca y técnica,<br />
16,' Sanidad exterior. Bases y coordinación general<br />
de la sanidad, Legislación sobre productos farmacéuticos.<br />
17.' LegIslación básica y régimen económico de la<br />
Seguridad Social. sin perjuicio de la ejecución de sus<br />
.ervicios por las Comunidades Autónomas,<br />
18.' Las bases del régimen jurldico de las Administraciones<br />
púbUcas y del régimen estatutario de sus<br />
funcionarios que, en todo caso. garantizarán a los<br />
administrados un tratamiento común ante ellas; el<br />
procedimiento administrativo común. sin perjuicio de<br />
las especialidades derivadas de la organización propia<br />
de las Comunidades Autónomas; legislación sobre ex-'<br />
propiación forzosa; legislación básica sobre contratos<br />
l' concesiones administrativas y el sistema de responsabilidad<br />
de todas las Administraciones públicas,<br />
19,' Pesca marítima, sin perjuicio de las competencias<br />
que en la ordenación del sector se atribuyan<br />
" las Comunidades Autónomas.<br />
20.' Marina mercante y abanderamiento de buques;<br />
iluminación de costas y señales marltlmas; puertos<br />
de interés general; aeropuertos de Interés general;<br />
control del espacio aéreo. tránsito y transporte<br />
aéreo. servicio meteorológico y matriculación de aeronaves.<br />
21.' Ferrocarriles y transportes terrestres que<br />
transcurran por el territorio de más de una Comunidad<br />
Autónoma; régimen general de comunicaciones;<br />
tráflco y círculaclón de vehículos a motor; correos y<br />
telecomunicaciones; cables aéreos, submarinos y radiocomunicación.<br />
22,' La legislación, ordenación y concesión de recursos<br />
y aprovechamientos hidráulicos cuando las<br />
aguas discurran por más de una Comunidad Autónoma.<br />
y la autorización de las instalaciones eléctricas<br />
cuando su aprovechamiento afecte a otra Comunidad<br />
o el transporte de energia salga de su ámbito territorial.<br />
23.' Legislación básica sobre protección del medio<br />
ambiente. sin perjuicio de las facultades de las Comunidades<br />
Autónon.as de establecer normas adicionales<br />
de protección. La legislación básica súbre montes. aprovechamientos<br />
forestales y vías pecuarias.<br />
24,' Obras públicas de interés generala cuya realización<br />
afecte a más de una Comunidad Autónoma.<br />
25,- Bases del régimen minero y energético.<br />
26.- Régimen de producción, comercio, tenencia y<br />
uso de armas y explosivos.<br />
27.- Normas básicas del régimen de prensa, radio<br />
y televisión y. en general. de todos los medios de comunicación<br />
social, sin perjuicio de las facultades que<br />
en su desarrollo y ejecución correspondan a las Comunidades<br />
Autónomas.<br />
28.- Defensa del patrimonio cüItural, artistico y<br />
monumantal español contra la exportación y la expoliación;<br />
museos. bibliotecas y archivos de titularidad<br />
estatal. sin perjuicio de su gestión por parte de las<br />
Comunidades Autónomas.<br />
29,' Seguridad pública. sin perjuicio de la posibilidad<br />
de creación de policías por las Comunidades Autónomas<br />
en la forma que se establezca en los respectjvos<br />
Estatutos en el marco de lo que disponga una<br />
ley orgánica.<br />
30.' Regulación de las condiciones de obtención,<br />
expedición y homologación de títulos académicos y<br />
profesionales y normas básicas para el desarrollo del<br />
artículo 27 de la <strong>Constitución</strong>. a fin de garantizar el<br />
cumplimiento de las obligaciones de los poderes públicos<br />
en esta materia.<br />
31. a Estadistica para fines estatales.<br />
32,- Autorización para la convocatoriA. de consultas<br />
populares por vía de referéndum.<br />
2. Sin perjuicio de las competencias que podrán<br />
asumir las Comunidades Autónomas, el Estado considerará<br />
el Servicio de la cultura como deber y atribución<br />
esencial y facilitará la comunicación cultural en<br />
M<br />
tre las Comunidades Autónomas, de acuerdo con ellas.<br />
3. Las materias no atribuidas expresamente al Estado<br />
por esta <strong>Constitución</strong> podrán corresponder a las<br />
Comunidades Autónomas. en virtud de sus respectivos<br />
Estatutos. La competencia sobre las materias que no<br />
se hayan asumido por los Estatutos de Autonomía corresponderá<br />
al Estado. cuyas normas prevaiecerán, en<br />
caso de conflicto. sobre las de las Comunidades Autónomas<br />
en todo lo que no esté atribuido a la exclusiva<br />
competencia de éstas. El derecho estatal será. en todo<br />
caso, supletorio del derecho de las Comunidades Autónomas.<br />
Articulo 150<br />
1. Las Cortes Generales. en materias de competen<br />
M<br />
cia estatal. podrán atribuir a todas o a alguna de la.<br />
Comunidades Autónomas la .acultad de dictar. para<br />
s1 mismas, normas legislativas en el marco de los principios,<br />
bases y directrices fijados por una ley estatal.<br />
Sin perjuicio de la competencia de los Tribunales. en<br />
cada ley maroo se establecerá la modalidad del control<br />
de las Cortes Generales sobre estas normas legislativas<br />
de las Comunidades Autónomas.
B. O" del E.-Núm. 311.1 29 dJclemb".1l 1978 2:'335<br />
2. El Estado podr' transferir o delegar en las Comunidades<br />
Autónomas. mediante ley orgánica, facultades<br />
correspondIentes a materia de titularidad estatal<br />
que por su propia naturaleza sean susceptibles de<br />
transferencia o delegación. La ley preverá en cada caso<br />
la correspondiente transferencia de medios financieros<br />
as! como las formas de control que sereserv l el Es·<br />
tado.<br />
3. Ei Estado po.:!r' dictar leyes que establezcan los<br />
prIncipios necesarios para armonizar las disposiciones<br />
normativas de las Comunidades Autónomas, aun en<br />
el caso de materias atribuIdas a la competencia de<br />
éstas, cuando as! lo exija el Interés general. Correspon·<br />
de a las Cortes Generales, por mayoria absoluta de<br />
cada Cimara, la apreclaci6n de esta necesidad.<br />
Artfculo 151<br />
1, No ser' preciso dejar transcurrir el plazo de<br />
cinco afias, a que se refiere el apartado 2 del artjculo<br />
148, cuando la Iniciativa del proceso autonómico sea<br />
acordad.. dentro del plazo del articulo 143, 2, adem,"<br />
de por las Dlput"clones o los órganos Interinsulares<br />
correspondientes, por las tres cuartas partes de los<br />
municipios de cada una de las provincias afectadas<br />
que representen, al menos, la mayoria del censo electoral<br />
de cada una de ellas y dicha Iniciativa sea ratificada<br />
mediante referéndum por el voto afirmativo de<br />
la mayoria absoluta de los electores de cada provincia<br />
en los términos que establezca una ley org'nlca.<br />
2. En el supuesto previsto en el apartado anterior,<br />
el procedimiento para la elaboración del Estatuto será<br />
el siguiente:<br />
1.. El Gobierno convocar' a todos los Diputado.<br />
y Senadores elegidos en las circunscripciones comprendidas<br />
en el ámbito territorial que pretenda acceder al<br />
autogoblerno, para que se constituyan en Asamblea, a<br />
los solos efectos de elaborar el correspondiente proyecto<br />
de Estatuto de autonomla, mediante el acuerdo<br />
de la mayoria absoluta de sus miembros.<br />
2.· Aprobado el proyecto de Estatuto por la Asamblea<br />
de Parlamentarios, se remitirá a la Comisión Constitucional<br />
del Congreso, la cual, dentro del plazo de<br />
dos meses, lo examinar' con el concurso y asistencia<br />
de una delegación de la Asamblea proponente para<br />
c1eterminar de común acuerdo su formulación definitiva.<br />
3.· SI se alcanzare dicho acuerdo, el texto resultante<br />
será sometido a referéndum del cuerpo electoral<br />
de las provincias comprendidas en el ámbito territorial<br />
del proyectado Estatuto,<br />
4,· SI el proyecto de Estatuto es aprobado en cada<br />
provincia por la mayoria de los votos v'Ildemente emitidos,<br />
será elevado a las Cortes Generales, Los Plenos<br />
de ambas Cimeras decidirán sobre el texto mediante<br />
un voto de ratificación. Aprobado el Estatuto, el Rey<br />
lo sancionar' y lo promulgará como. ley.<br />
5.· De no alcanzarse el acuerdo a que se refiere<br />
el apartado 2.· de este número, el proyecto de Estatuto<br />
ser' tramttado como proyecto de ley ante las Cortes<br />
Generales. El texto aprobado por éstas ser' sometido<br />
a referéndum del cue.-po electoral de las provincias<br />
comprendidas en el imbtto territorial del proyectado<br />
Estatut.o. Encaso de ser aprobado por la mayoria de<br />
los votos válidamente emitidos en cada pmvi"cla. prorederá<br />
su promulgación en los términos del párrafo<br />
anterior.<br />
3. En los casos de los párrafos 4.· y 5.° del aparo<br />
tado ar.terlor, la no aprobación del proyecto de Estatuto<br />
por una o varias provincias no Impedirá la cons·<br />
titución entre las restantes de la Comunidad Autónuma<br />
proyectada, en ia forma que establezca la ley org'nica<br />
prevista en el apartado 1 de este articulo.<br />
Articulo 152<br />
1. En los Est..tutos aprobados por el procedlmien·<br />
to a que se refiere el artfculo anterior, la organización<br />
Institucional autC'nómica se basar' en una Asamblea<br />
Legislativa, elegida por sufragio universal, con arreglo<br />
a un sistema de representación proporcional que aSdgure,<br />
adem,", la representacl6n de las diversas zonas<br />
del territorio; un ConseJo de Gobierno con funciones<br />
ejecutivas y administrativas y un Presidente, elegido<br />
por la Asamblea, de entre sus miembros, y nombrado<br />
por el Rey, al que corresponde la dirección del Consejo<br />
de Gobierno, la suprema representación de la respectiva<br />
Comunidad y la ordinaria del Estado en aquélla.<br />
El Presidente y los miembros del .Consejo de Gobierno<br />
serán polltlcamente responsables ante la Asamblea.<br />
Un Tribunal Superior de Justicia, sin perjuicio de<br />
la jurisdicción que corresponde al Tribunal Supremo,<br />
culminar' la organización Judicial en el 'mblto territorial<br />
de la Comunidad Autónoma. En los Estatutos de<br />
las Comunidades Autónomas podr," establecerse los<br />
supuestos y las formas de participación de aquéllas<br />
en la organización de las demarcaciones ludiciales del<br />
territorio. Todo ello dp oonforrnldad con lo previsto<br />
en la ley org'nlca del poder Judicial y dentro de la<br />
unidad e Independencia de éste.<br />
Sin perjuicio de lo dispuesto en el articulo 123, lp.s<br />
sucesivas instancias procesales, en su caso, se agotarán<br />
ante órganos judiciales radicados en el mismo territorio<br />
de la Comunidad Autónoma en que esté el órgano<br />
competente en primera instancia.<br />
2. Una vez s.ncionados y promulgados los respectivos<br />
Estatutos, solamente podrán ser modificados mediante<br />
los procedimientos en ellos establecidos y con<br />
referéndum entre los electores inscritos en los censos<br />
correspondientes.<br />
3. Mediante la agrupación de municipios limítrofes,<br />
los Estatutos podr," establecer circunscripciones<br />
territoriales propias, que gozarán de plena personalidad<br />
jurídica.<br />
Artfculo 153<br />
El c0ntrol de la actividad de los órganos de las Ca·<br />
munidades Autónomas se ejercerá:<br />
al Por el Tribunal Conslltucional, el relativo a la<br />
constitucionalidad de sus dísposiciones normativas con<br />
fuerza de ley. .<br />
b) Por el Gobierno, previo dlcta",en del Consejo<br />
de Estado, el del ejercicio de funciones delegadas a que<br />
se refiere el aparlado 2 del artiCulo leo.
-<br />
29336 211 dlclembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
c) Por la jurisdicción contencioso-administrativa,<br />
el de la administración autónoma y sus normas reglamentarias.<br />
d) Por el Tribunal de Cuentas, el económico y presupuestario.<br />
Articulo 154<br />
Un Delegado nombrado por el Gobierno dirigirá<br />
la Administración del Estado en el territorio de la Camunidad<br />
·Autónoma y ia coordinará, cuando proceda,<br />
con la administración propia de la Comunidad.<br />
Articulo 153<br />
1. SI una Comunidad Autónoma no cumpliere las<br />
obligaciones que la <strong>Constitución</strong> u otras leyes le impongan,<br />
o actuare de forma que atente gravemente al<br />
tnterés general de España, el Gobierno, previo requerimiento<br />
al Presidente de la Comunidad Autónoma y,<br />
en el Ca9L de no ser atendido, con la aprobación por<br />
mayorJa absoluta del Senado, podrá adoptár las medidas<br />
necesarias para obligar a aquélla al cumplimiento<br />
forzoso de dichas obligaciones o para la protección<br />
del mencionado tnterés general.<br />
2. Para la ejecución de las medidas previstas en<br />
el apartado anterior, el Gobierno podrá dar tnstrucclones<br />
a todas las autoridades de las Comunidades<br />
Autónomas.<br />
Articulo 131<br />
1. Las Comunidades Autónomas gozarán de autonom!a<br />
financiera para el desarrollo y ejecución de<br />
sus competencias con arreglo a los principios de coordinaclón<br />
con la Hacienda estatal y de solidaridad<br />
entre todos los espafloles.<br />
2~ Las Comunidades Autónomas podré.n actuar<br />
como delegados o colaboradores del Estado para la<br />
recaudación, la gestión y la liquidación de los recursos<br />
tributarios de aquél, de acuerdo con las leyes y<br />
los Estatutos.<br />
Articulo 187<br />
1. Los recursos de las Comunidades Autónomas<br />
estarán constituidos por:<br />
a) Impuestos cedidos total o parcialmente por el<br />
Estado; recargos sobre Impuestos estatales y otras<br />
particlpaciones en los tngresos del Estado.<br />
b) Sus propios Impuéstos, tasas y contribuciones<br />
especlales.<br />
e) Transferencias de un Fondo de Compensación<br />
interterrltorial y otras asignaciones con cargo a los<br />
Presupuestos Generales del Estado.<br />
d) Rendimientos procedentes de su patrimonio e<br />
Ingresos de derecho privado.<br />
e) El producto de las oparaciones de crédito.<br />
. 2. Las Comunidades Autónomas no podrán en nlngun<br />
caso adoptar medidas tributarias sobre bienes situados<br />
fuera de su territorio o que supongan obstáculo<br />
para la libre circulación de mercanclas o servicios,<br />
3. Mediante ley orgánica podrá regularse el ejercicio<br />
de las competenclas financieras enumeradas en<br />
el precedente apartado 1, las normas para resolver<br />
los conflictos que pudieran surgir y las posibles formas<br />
de colaboración financiera entre las Comunidades Autónomas<br />
y el Estado.<br />
Articulo 138<br />
1. En los Presupuestos Generales del Estado podrá<br />
establecerse una asignación a las Comunidades Autónomas<br />
en funclón del volumen de los servicios y actividades<br />
estatales que hayan asumido y de la garantía<br />
de un nivel mlnlmo en la prestaclón de los servlclos<br />
públicos fundamentales en todo el territorio espaflol.<br />
2. Con el fin de corregir desequilibrios económicos<br />
Interterrltoriales y hacer efectivo el principio de solidaridad,<br />
se constltulm un Fondo de Compensación<br />
con destino a gastos de tnverslón, cuyos recursos serán<br />
distribuidos por las Cortes Generales entre las Comunidades<br />
Autónomas y provincias, en su caso.<br />
Articulo 159<br />
TITULO IX<br />
Del Tribunal Constitucional<br />
1. El Tribunal Constitucional se compone de 12<br />
miembros nombrados por el Rey: de ellos, cuatro a<br />
propuesta del Congreso por mayoría de tres quint"s<br />
de sus miembros: cuatro a propuesta del Senado, con<br />
idéntica mayorla; dos a propuesta del Gobierno, y dos<br />
a propuesta del Consejo General del Poder Judicial.<br />
2. Los miembros del Tribunal Constitucional deberán<br />
ser nombrados entre Magistrados y Fiscales, Profesores<br />
de Universidad, funcionarios públicos y Abogados,<br />
todos ellos juristas de reconocida competencia<br />
con mé.s de quince afias de ejercicio profesional.<br />
3. Los miembros del Tribunal Constitucional serán<br />
designados por un perlado de nueve años y se renovarán<br />
por terceras partes cada tres.<br />
4. La condición de miembro del Tribunal Constitucional<br />
es !ncompatlble: con todo mandato representativo:<br />
con los cargos politicos o administrativos: con el<br />
desempeño de funciones directivas en un partido pol!<br />
tlco o en un sindicato y con el empleo al servicio de<br />
los mismos; con el ejerciclo de las carreras judicial y<br />
fiscal, y con cualquier actividad profeslonai o mercantil.<br />
En lo demás, los miembros del Tribunal Constitucional<br />
tendrán las incompatibilidades propias de los<br />
miembros del poder judicial.<br />
3. Los miembros del Tribunal Constitucional serán<br />
independientes e Inamovibles en el ejercicio de su<br />
mandato.<br />
Art!culo 160<br />
El Presidente del Tribunal Constitucional seré. nombrado<br />
entre sus miembros por el Rey, a propuesta del<br />
mismo Trleunal en pleno y por un perlado de tres<br />
aflOll.
:3. O. del E.-Núm. 311.1 29 illclemtire 197\i 29337<br />
Articulo 181<br />
1. El Tribunal Constitucional tiene jurisdiccIón en<br />
todo el territorto español y es competente para conocer:<br />
ai Del recurso de in constitucionalidad contra leyes<br />
y dl,posleiones normativas Can fuerza de ley. La decla·<br />
ración de Inconstltuclonalidad de una norma jurldlca<br />
con ran¡¡o de ley. interpretada por la Jurisprudencia,<br />
afectará a ésta. si bien la sentencia o sentencias recal·<br />
das no perderán el valor de cosa juzgada.<br />
bi Del recurso de amparo por vIolación de los derechos<br />
y libertades referidos en el articulo 53. 2. de esta<br />
<strong>Constitución</strong>. en los casos y formas que la ley establezca.<br />
ci De los confllctos de competencia entre el Estado<br />
y las Comunidades Autónomas o de los de éstas<br />
entre 01.<br />
di De las demás materlas que le atribuyan la<br />
<strong>Constitución</strong> o las leyes orgánicas.<br />
2. El Gobierno podrá Impugnar ante el Trtbunal<br />
ConstitucIonal las disposiciones y resoluciones adopta·<br />
das por los órganos de -las Comunidades Autónomas.<br />
La Impugnación producirá la suspensión de la disposIción<br />
o resolución recurrIda. pero el Tribunal, en su<br />
caso. deberá ratificarla o levantarla en un plazo no<br />
superior a cinco meses.<br />
Articulo 1S2<br />
1. Están leglttmados:<br />
ai Para interponer el recurso de Inoonstltuclonalidad,<br />
el Presidente del Gobierno. el Defensor del Pueblo,<br />
50 Diputados. 50 Senadores, los órganos colegIados<br />
ejecutivos de las Comunidades Autónomas y, en su<br />
caso, las Asambleas de las mismas.<br />
bi Para Interponer el recurso de amparo, toda pero<br />
sana natural o jurldica que Invoque un Interés legitimo,<br />
asl como el Defensor del Pueblo y el Ministerio<br />
Fiscal.<br />
2. En los demás casos, la ley orgánica determinará<br />
las personas y órganos legitimados.<br />
Articulo 183<br />
Cuando un órgano Judicial considere, en algún proceso.<br />
que una norma con rango de ley, aplicable al<br />
caso. de cuya validez dependa el faUo. pueda ser contraria<br />
a la <strong>Constitución</strong>, planteará la cuestión ante el<br />
Tribunal Constitucional en los supuestos, en la forma<br />
y con los efectos que establezca la ley, que en ningún<br />
caso serán suspensivos.<br />
Articulo 114<br />
l. Las sentencias del Tribunal Constitucional se<br />
puhllcarán en el bolelin oficial del ES'Arlo con los votos<br />
particulares, si los hubiere. Tienen el valor de cosa<br />
juzgada a partir del dla siguiente de su publicación y<br />
no cabe recurso alguno contra ellas. Las que declaren<br />
la Inconstituclonalidad de una ley o de una norma<br />
con fuerza de ley y todas las que no se limiten a la<br />
estimación subjetiva de un derecho. tienen plenos efectos<br />
frente a todos.<br />
2. Salvo que en el fallo se dlspon¡¡a otra cosa, sub·<br />
slstirá la vigencia de la ley en la parte no afectada<br />
por la inconstitucionalidad.<br />
Articulo 185<br />
Una ley or¡¡!\nka regulará el funcionamiento del<br />
Tribunal Constitucional. el estatuto de sus miembros,<br />
el procedimiento ante el mismo y las condiciones para<br />
el ejercicio de las accionee.<br />
ArtIculo 188<br />
TI'l'UtO X<br />
De la reforma constitucional<br />
La iniciativa de reforma constitucional se ejercerA<br />
en los térmInos previstos en los apartados 1 y 2 del<br />
artIculo 87.<br />
Articulo 187<br />
1. Loe proyectos de reforma constitucional deberán<br />
ser aprobados por una mayona de trelI qulntoe. de<br />
cada una de las Cámaras. SI no hubiera acuerdo entre<br />
ambas. se Intentará obtenerlo mediante la creación de<br />
una Comisión de composición paritaria de Diputados<br />
y Senadores, que presentará un texto que será votado<br />
por el Congreso y el Senado.<br />
2. De no lograrse la aprobación mediante el procedimiento<br />
del apartado anterior, y siempre que el<br />
texto hubiere obtenido el voto favorable de la mayona<br />
absoluta del Senado, el Congreso, por mayorla de<br />
dos tercios, podrá aprobar la reforma.<br />
3, Aprobada· la reforma por las Cortes Generales,<br />
será sometida a referéndum para su ratificación cuando<br />
asl lo soliciten. dentro de los quince dlas sIguientes<br />
a su aprobación. una décima parte de los miembros<br />
de cualqutera de la~ Cámaras.<br />
Articulo 188<br />
l. CuandO se propusiere la revisIón total de la<br />
<strong>Constitución</strong> o una parcial que afecte al TItulo preliminar,<br />
al CapItulo segundo. Sección primera del Titulo<br />
1, o al TItulo n, se procederf. a la aprobación del<br />
prlnclpio por mayorla de dos tercloe de cada Cámara,<br />
y a la disolución InmedIata de las Cortel.<br />
2. Las Cámaras elegidas deberán ratlflcar la decisión<br />
y proceder al estudio del nuevo texto constitucional,<br />
que deberá ser aprobado por mayorla de dos<br />
tercios de ambas Cámaras.<br />
3. Aprobada la reforma por las Cortes Generales, .<br />
serA sometida a referéndum para su ratificación.
29338 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.1<br />
Articulo 189<br />
No podrtl Iniciarse la reforma conslit "donal en<br />
tiempo de guerra o de vigencia de alguno de los esla·<br />
dos pI evistos en el articulo 116.<br />
Primera.<br />
DISPOSICIONES ADICIONALES<br />
La Constituclón ampara y respeta los derechos históricos<br />
de los territorios forales.<br />
La actualización general de dicho régimen foral se<br />
Uevartl a cabo, en su caso, en el marco de la <strong>Constitución</strong><br />
y de los Estatutos de Aulonomla.<br />
Segunda.<br />
La declaración de mayorla de edad contenida en<br />
el articulo 12 de esta <strong>Constitución</strong> no perjudica las<br />
situaciones amparadas por los derechos forales en el<br />
tlmblto del Derecho privado.<br />
Tercera.<br />
La modificación del régimen económico y fiscal<br />
del archipiélago canario requerirtl Informe previo de<br />
la Comunidad Autónoma o, en su caso, del órgano<br />
provisional autonómico.<br />
Cuarta.<br />
En las Comunidades Autónomas donde tengan su<br />
sede mú de una Audiencla Territorial, los Estatutos<br />
de Autonomía respectivos podrtln manténer las existentes,<br />
distribuyendo las competencias entre ellas,<br />
siempre de conformidad con lo previsto en la ley orjl;tlnica<br />
del poder judicial y dentro de la unidad e<br />
independencia de éste.<br />
Primera.<br />
DISPOSICIONES TRANSITORIAS<br />
En los territorios dotados de un régimen provIsIonal<br />
de autonomla, sus órganos colegiados superiores,<br />
mediante acuerdo adoptado por la mayorla absoluta<br />
de sus miembros, podrtln sustituir la Inlclativa que<br />
el apartado 2 del articulo 143 atribuye a las Diputaciones<br />
Provinciales o a los órganos interinsulare!<br />
correspondientes.<br />
Segunda.<br />
Los territorios que en el pB~Ado hubiesen p1ebiscttado<br />
afirmativamente proyectos de Estatuto de aulanomla<br />
y cuenten, al tiempo de promulgarse.esla <strong>Constitución</strong>,<br />
con reglmenes provisionales lie autonomla<br />
podrtln proceder Inmediatamente en la forma que se<br />
prevé en el apartado 2 del articulo 148, cuando asl lo<br />
acordaren, por mayor!a absoluta, sus órganos preautonómicos<br />
colegiados superiores, comunictlndolo al<br />
Gobierno. El proyecto de Estaluto sertl elaborado de<br />
acuerdo con Jo eRtablecido en el articulo 151, número<br />
2, a convocatoria del órgano colegiado prelJ.lltonómico.<br />
Tercera.<br />
La Iniciativa del proceso autonómico por parte de<br />
las Corporaciones locales o de sus miembros, prevista<br />
en el ap¡¡rtado 2 del articulo 143, se entipode dIll'rida,<br />
con todos sus efectos, hasta la celebración de las primeras'<br />
elecciones locales una. vez vigente la Cons·<br />
tituclón.<br />
Cuarta.<br />
1. En el caso de Navarra, y a efectos de su incorporación<br />
al Consejo General Vasco o al régimen<br />
autonómico vasco que le sustituya, en lugar de lo que<br />
establece el articulo 143 de la <strong>Constitución</strong>, la Iniciativa<br />
corresponde al Organo Foral competente, el cual<br />
adoptartl su decisión por mayoria de los iniembros<br />
que lo componen. Para la valldez de dicha iniciativa<br />
sertl preciso, ademtls, que la decisión del Organo Foral<br />
competente sea ratificada por referéndum expresamente<br />
convocado al efecto, y aprobado por mayoría<br />
de los votos vtllldos emitidos.<br />
2. Si la Iniciativa no prosperase. so'amente se<br />
podrtl reproducir la misma en distioto periodo del<br />
mandato del Organo Foral competente. y en todo<br />
caso, cuando haya transcurrido el plazo mínimo que<br />
establece el artículo 143.<br />
Quinta.<br />
Las ciudades de Ceuta y Melilla podrán con,tiluirse<br />
en Comunidades Autónomas si asi lo deciden sus<br />
respectivos Ayuntamientos, mediante acuerdo adoptado<br />
por la mayor!a absoluta de sus miembros y as!<br />
lo autorizan las Cortes Generales, mediante una ley<br />
orgánica, en los términos previstos en el articulo 144.<br />
Sexta.<br />
Cuando se remitieran a la Comisión Constitucional<br />
del Congreso varios proyectos de Estatuto, se<br />
dictaminartln por el orden de entrada en aquélla, y<br />
el plazo de dos meses a que se refiere el artículo 151<br />
empezartl a contar desde que la Comisión termioe el<br />
estudio del proyecto o proyectos de que sucesivamente<br />
haya conocido.<br />
Séptima.<br />
Los orgAnismos provisionales autonómicos se considerarán<br />
disueltos en los siguientes casos:<br />
a) Una vez constituidos los órganos que establezcan<br />
.los Estatutos de Aulonomia aprobados conforme<br />
a esta <strong>Constitución</strong>.
B. O. del E.---.Núm. 311.1 29 dicie~lbre 1918 2933~<br />
bJ En el supuesto de que la iniciativa del proceso<br />
autonólnico no llegara a prosperar por no cumplir<br />
los requisitos previstos en el artículo 143.<br />
el Si el organismo no hubiera ejercido el derecho<br />
que le reconoce la disposición tran~ítoria primera en<br />
el plazo de tres años:<br />
Octava.<br />
1. Las Cálnaras que han aprobado la presente<br />
Conslítuciónasumirán. tras la entrada en vigor de<br />
la misma. las funciones y competencias que en ella<br />
se señalan. respectivamente. para el Congreso y el<br />
Senado. sin que en ningún caso su mandato se extienda.<br />
más allá del 15 de junio de 198!.<br />
2. A los efectos de lo establecido en el artículo 99,<br />
la promulgación de la <strong>Constitución</strong> se considerará<br />
cómo supuesto constitucional en el que procede su<br />
aplicltción.Atal efecto. a partir de la citada promulgacfónse<br />
abrirá. un período de treinta días para la<br />
aplicación ·de lo dispuesto en dicho articulo.<br />
DUrante esteperfodo. el actual Presidente del Gobierno.que<br />
.. asumirá.las funciones y competencias que<br />
para.cUcho·cargo establece la <strong>Constitución</strong>, podrá Op4<<br />
tar~()rptiH~ar l~. f~cultad que le reconoce el artfculol15()<br />
(jar.·pasormediante la dimisión. a la aplicaciónde.l?iesta~l~cidoenelartícul~.<br />
99, quedando. en<br />
esteúltiroo.cll.soen .1asituación prevista en el apartado<br />
~}rlei.amfgIQ~Ol.<br />
3,.EllP~~~~tldi~olufi~nt....de .acuerdo con 10 .. pré<br />
\11stQ~~.ela.rtíql.1J():~15, ••.•·.y· ..si .... no. se .b.u.biera. ..... desarrolla.<br />
~().~egªli1l17nte....·.. lo'~reJ!i~to«!n· ..•.·•.·]osllrtículos .. 68 •.. Y ·89,<br />
.s~ran·•• ··..•·....~.~...apliqacfónen·· ..••. la,~t'lecciones .1~ .· .•. norll1as .vi-<br />
·.·.·.·ge~tes,coni~nte~io~idadt ... con·... las·.solE\s .....t'?,c~pcjones .de<br />
que~11 .•...·...••1?r~fe:~el1t~ ·a.·.· .• inel~~ibiliclticles· .•.·.·e.•··.·iªQOl11Plltibiliºfl(f~~.~ealllicaradirectamente<br />
.. 10 .. prf)vi~to.enel.fnci~o~e~~J1~9,.de··.lEl.·.·<br />
•.letr•.•....•") •.•..•ciel ...Apartado .•.•.1..·.. del...··articu<br />
1~!~~Ell~(;onstitución.así .como lQ ... dispuesto. en<br />
l~
INDICE<br />
SISTEMATICO<br />
Páginas<br />
PREÁMBULO ....". ~ ill oo. B oo. !'~ .•~ B ~ !.'.!. ~.<br />
29315<br />
TiTULO PRELIMINAR lE lE lE lE lE lE lE '" ••• = '" !E<br />
TtruLo l. DE LOS DERECHOS Y DEBERES FUNDAMENTALES •• ¡<br />
29315<br />
29316<br />
Cap.<br />
Cap.<br />
l. De los españoles y los extranjeros "" ,..."<br />
n. Derechos y libertades ... lE ... lE !E ',:•• '"<br />
29316<br />
29316<br />
Seco l.'<br />
See, 2.'<br />
De los derechos fundamentales y de<br />
las libertades públicas '" ,., !E ...<br />
De los derechos y deberes de los<br />
ciudadanos 0'-' !E lE !E '" "" ", ,..<br />
29316<br />
~:::'::19<br />
Cap. ni.<br />
Cap. IV.<br />
De los principios rectores de la politica social<br />
y económica !E !E !E !E !E !E ... !E .,'<br />
De las garantias de las libertades y derechos<br />
fundamentales ... "'. !E lE lE = !E '" ••, =<br />
Cap. V. De la suspensión de los derechos y libertades<br />
O" '" ... lE ... '" c", ,,' s oo, ." .... = '"<br />
293]9<br />
29321<br />
29321<br />
TiTULO<br />
TiTULO<br />
n.<br />
De LA CORONA ....'0 S lE '"" lE ... ... ,.•.,<br />
Ul. DE LAS CoRTES GENERALES o•• oo. oo.<br />
29321<br />
29323<br />
Cap. l.<br />
Cap. n.<br />
Cap. Ul.<br />
De las Cámaras "', , .., !E !E C'O '"o ." __<br />
De la elaboración de las leyes o,; !.'.!.<br />
De los Tratados Internacionales .-.-. "0:<br />
29323<br />
29325<br />
29326<br />
TtruLO IV. DEL GoBIERNO y DE LA ADMINISTRACIÓN<br />
TíTULO V. DE LAS RELACIONES ENTRE EL GoBIERNO y<br />
LAS CORTES GENERALES .-,-.: ?O0· .-.' .-.~ ••~<br />
TiTULO VI. DeL PODeR JUDICIAL ,., Oo. .c." ..c, ,'.-. ,••<br />
TITULO VII. ECONOMiA y HACIENDA ." o .<br />
TíTULO VIII. DE LA ORGANIZACIÓN TERRITORIAL DEL Es-<br />
TADO •••. o.; ••-, :;F' oo. ,";-••7; o -. o.; .,-,<br />
29327<br />
29328<br />
29329<br />
29330<br />
29331<br />
Cap. 1. Principios generales ..c" ,_ .....'" = = =<br />
Cap. n. De la Administración LoLl~J ,., ,", ... ""' fE<br />
Cap. lII. De las Comunidades Autónomas .., m: m: m:<br />
29331<br />
29332<br />
29332
::'9312 29 diciembre 1978 B. O. del E.- Núm. 311.1<br />
PáRinas<br />
TfruLO<br />
TfruLo<br />
IX. DEL TRIBUNAL CONSTITULIONAL 0._ o.,<br />
X. DE LA REFORMA CONSTITUCIONAL<br />
2fJ':36<br />
2()'~87<br />
DISPOSICIONES ADICIONALES o., ...... oo ••••<br />
DISPOSICIONES TRANSITORIAS<br />
DISPOSiCIÓN DEROGATORIA<br />
DISPOSICIÓN FINAL o., o"<br />
.-.!.<br />
29383<br />
29338<br />
29339<br />
29339
IMPRENTA NACIONAL DEL BOlETIN OFICIAL DEL ESTADO
-<br />
=<br />
BüLETIN OFICIAL DEL ESTADO<br />
GACETA DE MADRID<br />
=<br />
Depósito Legal M. l-UI58<br />
Año CCCXVIII<br />
Viernes 29 de diciembre de i978<br />
,<br />
CONSTITUCIO<br />
==<br />
~<br />
ESPANYOLA<br />
APROVADA PER LES CORTS EL 31,D'OCTUBRE DE 1978<br />
RATIFICADA: PEL POBLE ESPANYOL EN REFERENDUM<br />
. DE 8 DE DESEMBRE DE 1978<br />
-<br />
SANCIONADA PER S. M. Ee REI Dí\VANT LES CORTS<br />
EE 27 DE DESEMBRE DE 1978<br />
=.....<br />
=<br />
.<br />
=
,<br />
CONSTITUCIO<br />
ESPANYOLA<br />
PRE,\MBUl<br />
La Nació espanyola, 8mb el desig d'establir la justícja, la<br />
lIibertat i la seguretat i de promoure el bé de tOt5 els qui la<br />
Integren, en ÚS, de la sava sobirania, proclama la voluntat de:<br />
Garantir la convivllncla democratice dios la Constitució ¡les<br />
Ilels. de conformltat 8mb un 'ordre economic ¡social justo<br />
Consolidar un Estat de Dret que asseguri !'impari de la Ilei<br />
com 8 expressió de la voluntat popular.<br />
Protegir tOt5 els espanyols i els pobles d'Espanya en I'exer·<br />
elcl deis drets humans, les seves cultures i. tradicions. lIengües<br />
i Institucions,<br />
Promoure el progrés de la cultura i de I'economia per tal<br />
d'sssegurar a tothom una qualltat de vida digna.<br />
Establir una Bacletat democratice avam;:ada, i<br />
.. Col.lab.orar a I'enfortíment d'unes relacions pacifiques i de<br />
cooperaci6 efical; entre tots els pobles de la Terra.<br />
En conseqüEmcia, les Corts aproven i el poble espanyol ratifica<br />
la següent<br />
Article 1.<br />
CONSTITUCIÓ<br />
mOL PRELIMINAR<br />
1. Espanya es constitueix en un Estat social i democratic<br />
de Dret, que propugna com a valors superlors del seu ordena·<br />
mant jurfdic la !libertat, la justícia; la igualtat i el pluralisme<br />
poHtic.<br />
2. la sobiranla nacional resideix en el poble espanyol, del<br />
qual emanen elspoders de l'Estat.<br />
3. la forma política de I'Estat espanyol és la Monarquia<br />
parlamentaria.<br />
Article 2.<br />
la Constitució es fonamenta en la indissoluble unitat de la<br />
nació espanyola, patria comuna i indivisible de tots els espan·<br />
yols, i reconeix i garanteix el dret a I'autonomia de les nacionaUtats<br />
I de les regions que la integren i la solidaritat entre<br />
tates elles.<br />
Article 3.<br />
1. El castalia és ,la !lengua espanyola oficial de J'Estat. Tots<br />
els espanyols tenen el deure de coneixer-Ia i el dret d'usar-Ia.<br />
2. les altres lIengües espanyoles seran també oficials en<br />
les respectives Comunitats Autonomes d'acord amb els seus<br />
Estatuts.<br />
3. La riquesa de les diferents modalitats lingüístiques' d'Espanya<br />
és un patrimool cultural que sera objecte d'especial respecte<br />
i protecció.<br />
Article 4.<br />
1. la bandera d'Espanya és formada per tres franges 110<br />
rltzantals, vermella, graga j. vermella; la groga és de doble<br />
amplada que la de cadascuna de les vermelles.<br />
2. Els Estatuts podren reconelxer banderas I ensenyes prOpi••<br />
d. les Comu"ltals Autbnomas. Aquestes s'utllltzafan juntament<br />
8mb la bandera d'Espanya en els edlflcis públies i en els<br />
actes oflelals.<br />
Artlcle 5.<br />
La capital de rEslal és la vila de Madrid,<br />
Article B.<br />
Els partits politics expressen el pluralisme polític, concorren<br />
a la formaeió j a la manifestaeió de la voluntat popular i són<br />
instrument fonamental per a la participaci6 política. Podran ser<br />
creats i exerciran la seva activitat lIiurement dins· el respecte a<br />
la Constitució i a la L1ei. La seva estructura interna i el seu<br />
funcionament hauran de ser democratics.<br />
Article 7.<br />
EIs sindicats de treballadors i les associacions empresarials<br />
contribueixen a la defensa I a la promoció deis interessos econamlcs<br />
I socials que els són propis. Podran ser creats i exer·<br />
clran la seva activitat Iliurement dins el respecte a la Constitu·<br />
ció I a la UeL l'estructura interna i el funcionament hauran de<br />
ser democratics.<br />
Article 8.<br />
1. les Forces 'Armades, constituIdes per I'Exercit de Terra,<br />
l'Armada j I'Exercit de I'Alre. tenen com a missió garantir la<br />
sobirania I la Independencia d'Espanya, defensar-ne la integritat<br />
territorial i I'ordenament constitucional. ,<br />
2. Una lIei org¡~mica regulara les bases de I'organització mi·<br />
litar de conformitat 8mb els principis de la _present Constitució.<br />
,<br />
1. Els ciutadans i els poders públics resten subjectes a la<br />
Article 9.<br />
Constitució i a la resta de I'ordenament jurídico ,<br />
2. Correspon als poders públlcs de promaure les condi·<br />
dons per tal que la Ilibertat i la igualtat de I'individu i deis grups<br />
en els quals -s 'integra slguin reals i efectivas; remoure els<br />
obstacles que n'impedesquin o en dificultin la plenitud i facilitar<br />
la participacló de tots els ciutadans en la vida política, economica,<br />
cultural i social.<br />
3. la Constitució garanteix el principi de legalitat, la jerarquia<br />
normativa, la publlcitat de les normes, la irretroactivitat de<br />
les dlsposicions sancionadores no favorables o restrictives de<br />
drets individuals, la seguretat juridica, la responsabilitat i la<br />
interdicció de I'arbitrarietat deis poders públics.<br />
Article 10.<br />
Deis drets<br />
mOL i<br />
deis deures fonamentals<br />
. 1. la dignitat de la persona, els drets inviolables que Ii són<br />
inherents, el mure desenvoluparment de la personalitat, el respecte<br />
a la lIei i als drets deis altres són fonament de I'ordre<br />
polític ¡ de la pau social.<br />
2. Les normes relatives als drets fonamentals i a les lIiber·<br />
tats que la, Constitució reconeix s'lnterpretaran de conformitat<br />
amb la Declaració Universal de Drets Humans i els Tractats i<br />
els Acords Internacionals sobre aquestes materies ratificats<br />
per Espanya.<br />
Article 11.<br />
CAPlTOl PRiMER<br />
Deis espanyols ¡deIs estrangers<br />
1,. la l1acionalitat espanyola s'adquireix, es conserva i es<br />
perd d'acord amb el que la L1ei establelx.<br />
2. Cap espanyol d'origen no podra ser privat de la seva na·<br />
cionalitat.
B. O. del E.-Núm. 311.2 ;aO diciembre 1978 29347<br />
3. l'Estat podra concertar tractats de doble naclooalltat 8mb<br />
els palsDs Iberoamericana o 8mb aquells que 'hagln tengut o tel'Pguin<br />
una vinculació particular 8mb Espanya. En aquests paisos.<br />
(ncara que no reconeguln als seus ciutadans un dret recíproco<br />
els espanyols podrao naturalltzar·s'hi sense perdre la naclona(j~<br />
tat d'origen.<br />
Article 12.<br />
Els espanyols 5ón majots d'edat als 18 aoys.<br />
Articfe 13.<br />
1. Els estrangers gaudiran a Espanya de les lIibertats públi·<br />
ques que garantelx el Titol presant en els termes que establesquin<br />
els tractats i la IIsi. # .<br />
2. Només els espanyols seran titulara deis drets reconeguts<br />
en I'article 23, lIevat d'allb que. amb crltería de reclprocltat. pugol<br />
establir-se per tractat o per lIei per al dret de sufragi actiu<br />
en les eleccions munlcipals. .<br />
3. l'extradició només es concedira an compliment d'un traetat<br />
o de Itt lIel, d'acord amb el princlpi de reclprocitat. Resten<br />
exclosas de f'extradlció els delictes política. No seqm considerats<br />
com a tals els actes de terrorlsme.<br />
4. La lIel establlra la forma .en qult els clutadans d'altras<br />
paIsos I els apatrldes podran gaudir del dret d'asil a Espanya.<br />
Article 14.<br />
CAPITOl SEGON<br />
Drets llibertats<br />
Els espanyols són Iguals davant la lIel, sense que pugul prevaler<br />
cap discriminacló per raó de nalxern;a, ra(::a, sexe, religió,<br />
opinló o qualsevol altra condicló o circumstancla personal o<br />
social.<br />
Article 15.<br />
SECCló 1.'<br />
Deis drets fonamentals i de les IJJbertats publiques<br />
Tothom tédret a la vida i a la integrltat física I moral, sense<br />
que, en cap eas, nlngú no pugui ser sotmes a tortura ni a penes<br />
'0 tractes inhumans o degradants. Resta abolida la pena de mort,<br />
lIevat d'allo que puguin dlspasar les lIels penal s mllitars per a<br />
temps de· guerra.<br />
Article 16.<br />
1. Es garanteix. la Ilibertat Ideologica, religiosa l de culte<br />
deis individus i de les camunitats sense cap més Iimitacfó, quan<br />
siguin manitastats, que la necessaria par al manteniment de<br />
I'ordre públic protegit per la lIel.<br />
2. Ningú podra ser obligat a declarar quant a la seva ideologia,<br />
.religió o creences.<br />
3. Cap confessió tendra earacter estatal. Elspoders públics<br />
tendran en compte les creences religioses de la socletat aspanyola<br />
i mantendran les conseqüents relacions de c09peració amb<br />
I'Església Catolica i les altres confessions.<br />
Article 17.<br />
1. Tata persona té dret a la- llibertat i a la seguretat. Ningú<br />
podra ser privat de la seva lIibertat, sinó amb I'observancia del<br />
que estableix aquestartlcle I en els casos i en la forma prevists<br />
en la lIei.<br />
2. La deteneió preventiva no podra durar més temps del que<br />
sigui' estrietament necessari per a fer les indagacions per tal<br />
d'aclarlr els fets i, en qualsevol cas, dlns el terminl maxim de<br />
setanta-dues hores, el detlngut haure de ser posat en IIibertat<br />
o a dlsposició de I'autorltat judicial.<br />
3.. Tata persona detlnguda ha de ser Informada lrnmediatament<br />
I de manera que U sigui comprensible, deis seus drets I<br />
"de les rons de ia detencló, I no podrA ser obligada a declarar.<br />
Es garanteix l'a,ssistEmcia d'advocat al· detingut en les diligencies<br />
pollclals I Judlclals. en la "'rma que la Jlel establesqul.<br />
4. " la lIel regularll un procedlment d'.habeas corpus. per tal<br />
de posar immediatament a disposició judfcial tota persona detinguda<br />
".Iegalment. També es determinara per lIeí el termini· maxim<br />
de durada de la presó provisional.<br />
Article 18.<br />
1. Es garanteix el dret a I'honor, a la intimitat personal<br />
familiar i a la propia imatge.<br />
2. El domlclli és 1""lolabie, No s'h! podrll entrar ni ¡er-hl cap<br />
escorcoU sensa el consentlm~nt del titular j) sense resolucló judieial,·<br />
lIevat del cas de deliete flagrant.<br />
3. Es garanteix el V:JCret de les comunlcacions 1, especialment,<br />
de les postals, telegrafiques I telefoniques, excepte en<br />
cas de resolucló judiciaL<br />
4. La Iiei limitara I'ús de la inform8tica per tal de garantir<br />
I'honor i la intimitat parsonal i familiar deis ciutadans i el pie<br />
exercici deis seus drets.<br />
Article 19.<br />
Els espanyols tenen dret a elegir lliurement la residénéia<br />
I a circular pel territori nacional.<br />
Tenen també dret a entrar i sartir d'~spanya en la forma<br />
que la lIei establesqui. Aquest dret no podra ser limitat per<br />
matius polítlcs o ideológics.<br />
Artide 20.<br />
1. Es reeoneixen i es protegeixen els drets:<br />
a) A expressar i difondre lIiurement els' pensaments, le~f<br />
idees i les opinions· mitian~ant· la paraula rescriptura o cual s&<br />
vol altre mitla de reproduccló,<br />
bJ A la producció I a la creaeió literaria. artística, cientifica<br />
i tecnlca.<br />
c) A la Ilibertat de catedra. _<br />
dJ A comunicar o a febre illurement informació vera(:: par<br />
qualsevol mitja de difusló. La lIei regu~ara e,1 dret. a la, clausula<br />
de eonsciEmcia i al secret professíonal en I exerClci d aquestes<br />
llihertats:<br />
2. l'exercici d'aquests drets no pot ser restringit per mitja<br />
Ci,) Gap tipus de censura previa.<br />
3, La lIal regulara I'organizaeló i el control parlam~ntari<br />
deis mitjans de comunicacló social que depenguln de I Estat .<br />
o de qualsevol entitat pública l. garantira I'accés a aquests<br />
mitjans deis' grups socials i polítics signlfic?ltius,respectant el<br />
pluralisme de la socletat i de les dlferents !lengües d'Espanya ...<br />
4. Aquestes llibertats tenen el Iímlt en el respecte als drets<br />
reconeguts en aquest ntol, 'en els preceptes de les lIels que el<br />
desenvolupen i, especialment, en el drt a I'honor, a la Intlmitat,<br />
a la imatge propia I a la proteccló de la joventut l. de la In·<br />
fancia.<br />
5. Namés podra acordar se el segrest de publicac;ions, gravacions<br />
I altres mitjans d'jnformació en virtut de resolució<br />
judicial.<br />
Artide 21.<br />
1. Es reconeix el dret de reunió pacífica i sense armes. Per<br />
'a I'exercici d'aquest dret no caldra autorltzació previa.<br />
2. En els casos de reunions en lIocs de transit públit I de<br />
manifestacions caldra comunicar-h& previament a I'autoritat. la<br />
qual només podra prohibir·les quan hi hagi motius fonamentats<br />
d'alteració de I'ordre públic; amb perill per a pe:rsones o bens.<br />
Article 22.<br />
1. Es reconeix el dret d'associaeió.<br />
2. les associacions que cerquln flnalitats o facin servir<br />
mitjans tipificats com a delicte són lI.legals. .<br />
3. les assoclacions emparades per aquest artlcle hauren<br />
d'inseriure's en un registre únícament a efectes de publicitat.<br />
4. Les aetivltats de les associacions només padran ser dls~<br />
saltes o suspeses en virtut d'una resolució Judicial motivada.<br />
5. Es prohibeix.en les assocíacions secretes i les de carácter·paramilltar.<br />
Article 23.<br />
1. Els eiutadans tenen el dret a participar en els afers<br />
públics, directament o per mitja de represent.ants lIlurement·<br />
elegíts en alecclons periOdíques per sufragi uOIversal.<br />
2. Tenen també el dret d'accedlr en condlcions d'igualtat<br />
a les funclons i ars carrees públics, amb els requlslts que les<br />
lIeis assenyalin.<br />
Artide 24.<br />
1. Tothom té dret a obtenir la tutela efectiva deis jutges i<br />
deIs tribunals en I'exercici deis seus drets I Interessos. legítims,<br />
sense que, en cap cas, pugul haver-hi Indefensló.<br />
2. Tothom té dret aí Jutge ordinarl predetermlnat per la<br />
lIel, a ser defensat I aSBistit per un .!Iatrat, a ser Informat de
29348 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.2<br />
"scusacl6 fprmulada contra ell, 8 un procés públlc sensa dileclons<br />
I"degudes I amb totes les garantles. 8 utllltzarels mltjans<br />
probatorls pertinents par la defensa propia. 8 no declarar contra<br />
51 matelx. 8 no confessar-se culpable I 8 la presumpcló d'lnnoc~ncI8.<br />
. .<br />
La lIel regulara els casos en els quels, par raó de parentiu<br />
o de secret professlonal, no stestara obllgat 8 declarar respecte<br />
de fets presumptament dellctlus.<br />
Artlele 25.<br />
1. Ningún pot ser candemnst o sanclonat par acclons o<br />
omlsslons que en el moment de produlr-se no constltuesquln<br />
dellcte. falta o Infraccló administrativa, segons la leglslacl6<br />
vigente" aquell momento .<br />
2. les penes privativas de IIIbertst I les mesures de segu~<br />
retat restaran orlentades vers la reeducaci6 i la reinsercl6<br />
social I no podran consistir en treballs ~fontats. El condemnst<br />
que estlgués complint pena de pres6 gaudlrlt ,del drets fonamentals<br />
d'aquest Capitol. lIevat d'aquells que es trobin IImitats<br />
expressament pel contingut del veredicte condemnatorl, pel<br />
sentlt de la pena o per la lIel penltencl~rla. ~En qualsevol cas,<br />
tlndrll dret a un treball remunerat, als ~eneflcls corresponents<br />
de la Seguretat Social, I B !'accés a la cultura I al desenvolu·<br />
parnent Integral de la personalitat. "<br />
3. l'Admlnistracl6 civil no podrl:l Impasar sancions que ,dlrectament<br />
o subsidiarlament impllquln prlvaci6 de. lIibertat.<br />
Artlele 20.<br />
Es prohibeixen els Tribunals d'Honor en I'ltmbit de l'Admlnlstracl6<br />
civil i de les organitzacions professionals~<br />
Article 27.<br />
1. Totham té dret a I'educació. Es reconeix la Iibertat d'ensenyament.<br />
,<br />
2. L'educació tindra com a objecte el pie desenvolupament<br />
de la personalltat humana en el respecte als principisdemocrlttics<br />
de convivencia I als drets i a les IIlbertats fonamentals.<br />
3. Els poders públlcs garanteixen el dret que asslsteix els<br />
pares per tal que els fills rebin la formaci6 religiosa i' moral<br />
que vagl d'acord amb les seves conviccions.<br />
4. L'ensenyament hasic és obligatori i gratult.<br />
5. Els poders públics garantelxen el dret de tothom a I'educaci6,<br />
mltjanc;ant una programaci6 general de I'ensenyament,<br />
8mb la participacló col.lectlva de tots els sectors afectats I la<br />
creació de centres docents.<br />
6. Esreconelx a las persones frsiques I jurfdiques la IIibertat<br />
de creació de centres docents, dins el respecte als prlncipls<br />
constltuclonals.<br />
7. Els professors, els pares 1, en el seu cas, els alumnes<br />
Intervlndran en el control len la gestl6 de tots els centres<br />
sostlnguts per I'Admlnlstracl6 amb fans públics, en la forma<br />
que la lIei establesqul.<br />
8. Els poders públlcs inspe.cclonaran I homologaran el sistema<br />
educB:tfu per tal de garantir el compliment de les lIels.<br />
9.. Els poders públlcsaJudaran aquells centres docents que<br />
reunesquln els requlslts que I.a lIei establesqul.<br />
10. Es reconelx I'autonomia de les unlversitats, en la forma<br />
que la lIel establesqui. .<br />
Artiele 28.<br />
1. Tothom!é dret a slndiear·se lliurement. La lIei podrá 11·<br />
mltar o suspendre I'exerclcl d'aquest dret 8 les Forces ° als<br />
Instltuts '8rmats o als' altres cossos satmesas 8 disciplina<br />
militar, I regulara les peculiarltats que I'exerclcl d'aquests presentl<br />
als funcionarls públics. la. llibertad ,sindical comprbn el<br />
dret 8 fundar slndlcats I 8 aflllar-s'hl 8 elecció, I el dret deis<br />
sindicats a formar confederaclons I a fundar organitzaclons sindical<br />
s ~nfernaclonals o a aflliar·s'hl. Nlngú padrll ser obligat a<br />
afiliar-se a un sidicat.<br />
2. Es reconelx als treballad,ors el dret 8 la vaga per 8 la<br />
defensa dela seus lnteressos. la lIei quereguli I'exerclcl d'aquest<br />
dret establlra les garanties que calguln per tal d'assegurar el<br />
manteniment deis servei.s essenciafs a la comunitat.<br />
Article 29.<br />
1. Tots els espanyols tlndran el dret de peticl6 Individual I<br />
col.lectlva, per escrit, en la forma I amb els efectes que determini<br />
la lIel.<br />
2. Ele membres de les Forces o Institucions armades o deis<br />
cossos ~otmesos a discIplina militar pooran exerclr aquest dret<br />
només Individualment I d'acord amb aUb que disposl la saya<br />
legislacló específica.<br />
SECCIO 2.'<br />
DeIs drets I deis deures deIs clutadans<br />
Artiele 30.<br />
1'- Els espanyols teneo el dret I el deure de defensar<br />
Espanya.<br />
2. la lIei flxara les obligaclons militars deis espanyols I<br />
regulara. amb les garantles que calglJln, le objeccló de consciencia<br />
I les altres causes d'exempci6 del servel militar obligatorl;<br />
podra Imposar, en el seu cas, una prestació social substltutbrla.<br />
~<br />
8. Podra establir-se un servel civil per al compllment de<br />
flns d'lnterés general.<br />
4. Mltjanc;ant una lIel podran regular-se els deudes des clutadans<br />
en els casos de rlsc greu, catastrofe o calamitat públ!ca.<br />
Article 31.<br />
1. Tothom cóntribuira al sosteniment de les despeses públiques<br />
d'acord amb la saya capacltat economica mltjant;ant un<br />
sistema tributari Just Inspirat en .els prlnclpls d'jgualtat I progresslvltat<br />
que, en cap· cas, tindra abast confiscatorl.<br />
2. la despesa _pública realitzara una assignaci6 equitativa<br />
deIs recursos públics 1 la seva programac16 i execució respondra<br />
als criteris d'eficirmcia i economla.<br />
Article 32.<br />
1. l~home i la dona tenen dret a contreure matrimoni amb<br />
plena igualtat jurídica.<br />
2. la lIei regulara les formes de matrimoni, I'edat I la capacltatper<br />
a contreure'l, els drets i els deures deis conjuges, les<br />
causes de separació i dissolució j els seu s efectes.<br />
Arttele 33.<br />
1. 'Es reconeix el dret a la propietat privada i a I'heremcia.<br />
2. J,.a funci6 social d'aquests drets en delimitara el contlngut,<br />
d'acord amb les lIeis.<br />
3. Ningú podra ser privat deIs seus béns ni deIs seus drets<br />
sin6 per causa Justificada d'utilitat pública i d'interés social.<br />
mitjanc;ant ~a corresponent Indemnització i de conformltat amb<br />
allo que les lIeis disposin.<br />
Artiele 34.<br />
1. Es reconeix el· dret de fundació per a finalitats d'interés<br />
general, d'acord amb la lIeí.<br />
2. Reglrli també per a les fundaclons el que es di,sposa en<br />
els apartats 2 I 4 de I'article 22.<br />
Article 35.<br />
1. Tots els espanyols tenan el deure de treballar I el dret<br />
al trebal!' a la lIIure eleccló de professi6 o oficl, a la promocl6<br />
8 través del treball I a una remuneracló suflclent per tal de<br />
satlsfer les seves necessitats I les de la seva familia sense<br />
que en cap cas es pugul fer dlscrimlnaci6 per ra6 de sexe.<br />
2. la lIei regulara un estatut deIs treballadors.<br />
Artlele 30.<br />
La lIel regulará les peeullarlta!. prbpies del regim lurldle<br />
deis Col.legls Professlonals l· I'exerclcl de les professlons tltulades.<br />
l'estructura Interna i el funclonament deis Col.legis hauran<br />
de ser democratlcs.<br />
Artlele 37.<br />
1. la l1el garantira el dret a la negociaci6 col.lectiva del<br />
trebal! entre els representants (Jels treballadors i els empresarls,<br />
y la forc;a vinculant deis convenls.<br />
2. Es.reconelx·el dret deis treballadors i deis empresaria<br />
8 adoptar mesures de confUete col.lectlu. la lIei que regulJ<br />
I'exercici d'aquest dret, sens p!!!rJudlcl de les IJmitaclons que<br />
pugul establir, Inclourll. les garanties que calguin per tal d'assegurar<br />
el funcionament del servels essencials a la comunitat.<br />
Artlele 38.<br />
Es reconelx la IIibertat d'empresa dlns el marc dI;' I'economla<br />
de mercat. Els poders públlcs en garan~eixen I'exercicl. e 11<br />
protegelxen; protegelxen també la defensa de la produetlvltat<br />
d'acord amb les exlg~ncles de l'econo""la general 1, en el seu<br />
eas, de l. planlfleaeló. /
B. O. del E.-NÚln. 311.2 29 diciembre 1978 29349<br />
CAPITOl TERCER<br />
DeIs principis rectors de la pOlítica social ¡económica <br />
Artlcle 39.<br />
1. Els poders públics· asseguren la proteccló social, económica<br />
I jurldica da la famflla.<br />
2. Els podera pública asseguren també la protecció Integral<br />
fills, iguals davant la lIel amb Independéncia da la fIIiació,<br />
del~<br />
I de les mares, sigui quin sigui el seu estat civil. la lIel farll<br />
possible la investlgacl5 de la pateroltat.<br />
3. Els pares han de prestar 8sslst~ncia completa ala fills<br />
tenguts dios o fora del matrimonl, durant la minorla d'adat I en<br />
als altres casos en que la lIel als hi obligul.<br />
4. Ela infants gaudiran de la proteccló'prevista en als acords<br />
lnternacionals que vetlen pels seus drets. -<br />
Article 40.<br />
1. Els poders pública promouran les condiciona favorablesper<br />
al progrés social I econbmic I per a una distribució de la<br />
renda regional I personal més equitativa, dins el mare d'una<br />
política d'estabilitat economica. De manera especial realitzaran<br />
una política orientada cap 8 la plena ocupació.<br />
2. Els poders públics fomentaran també una politlea que<br />
garantesqui la formaci6 I la readaptaci6 professionals¡ vetlaran<br />
per la seguretat I la higiene en al traball I garantlran el deseans<br />
necessarl, mltjam;ant la IImitaeló de la jornada laboral, les<br />
vacances periodlques retribui
•<br />
29350<br />
29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.2<br />
I artlcle 37. apartat 2, podren ser suspe80S quan sigui acordada<br />
la decl~racl6 de I'estat d'excepcló o de setge en als termes que<br />
preveu la Constltucló. Resta exceptuat d'aquesta suspensió<br />
I'apartat 3 de I'article 11 en el cas de declaració de I'estal d'exeepeló.<br />
.<br />
2. Una Hei organice podra determinar la forma j els casos<br />
en que, de forrnl;l individual j amb la necessaria intervenció judi·<br />
clal I I'adequat control parlamentarl, els drets reconeguts en els<br />
artlcles 17, apartat 2, I 18. aparts 2 i 3,puguln ser suspesos per<br />
a persones determinades, en re)ació amb les investigacions carresponents<br />
a I'actuació de bandes armades o alamants terroristes.<br />
La utilització injustificada o abusiva de les facultats recone·<br />
gudes en la dita lIei orglmica comportara responsabilitat penal<br />
per vlolaci6 deis drets i de les llibertats reconegudes per les<br />
lIels.<br />
Article 56.<br />
TITOllI<br />
De ·la Corona<br />
1. El Rei es el Cap de rEstat, símbol de la sella unitat i<br />
permanencia, arbitra i modera el funcionament regular de. les<br />
instltuclons, assumeix la més alta representaci6 de I'Estat Es<br />
pa.nyol en les relacions internacionals, especialment amb les<br />
nacions de la seva comunitat historica, i exerceix les funcions<br />
que Ji atribueixen expressament la Constitució i les lIeis.<br />
2, El seu títol es el de Rei d'Espanya, i podra utilitzar els<br />
altres que corresponguina la Corona.<br />
3. La persona del Rel és inviolable i no esta subjecta a<br />
responsabiljtat. Els seus aetes seran sempre subjectes de re·<br />
fetendaci6 en la forma establida en l'article 64; sense aquesta<br />
referendació no tendran validesa, Ilevat del que disposa rarti·<br />
cle 65.2.<br />
. Article 57.<br />
1. La Corona d'Espanya és hereditaria en els suecessors<br />
de 8. M. Joan CarIes I de Barbó, le-gítim hereu de la Dinastia<br />
hlstorica. La successió al tron seguira I'ordre regular de pri·<br />
mogenltura i de representaei6, i sera preferida sempre la Hnja<br />
anterior a les pasteriors; eh la mateixa Hnia, el grau més proxim<br />
al més remot; en el mateix grau, I'hame a la dona, i en el<br />
mateix sexe la persona major a la menor.<br />
2. El Príneep hereu, des del naixement o des que succeesqui<br />
el fet que orlginl la cridada tendra la dignitat de Princep d'Astúries<br />
I els altres títols vinculats tradlcionalment al $uccessor<br />
de la Corona d'Espanya.<br />
3. Havent-se extingit totes les línies cridades a dret, les<br />
Corts Generals proveiran a la succesió a la Corona en la foro<br />
ma que més convengui als interessas d'Espanya.<br />
A. les persones que, tenint dret a la succesió al tron, contraguessin<br />
matrimoni contra la prohibició expressa del Rei i de<br />
les Corts Generals, restaran excloses de la successió a la Corona<br />
elles mateixes i els seus descendents.<br />
5. les abdicacions i les renúncies 1'Qualsevol dubte de fet<br />
o de dret que s'esdevingui en I'ordre de successió a la Corona<br />
es resoldran amb una L1ei Organica.<br />
Article 58.<br />
la Reina consort o el consort de la Reina no podran assu·<br />
mir funcions constitucionals, lIevat del que es disposa per a la<br />
Regencia,<br />
Artiele 59.<br />
1. SI el Rei fas menor d'edat, el pare o la mare del Re, i..<br />
per manca d'aquests, el parent major d'edat més proxlm en<br />
la sueeessió a la Corona segons I'ordre establit en la Constitucló,<br />
entrara a exercir immediatament la Regencia, i I'exercira<br />
durant el temps de la minoria d'edat del Rei.<br />
2, SI el Rel resultava inhabilltat per a I'exercici de la seva<br />
autorltat. i la Impossibilltat fas reconeguda per les Corts Ge·<br />
nerals, entrara Immediatament 8 exercir la Regencia el Príncep<br />
hereu de' Ja Corona, si fos major d'edat. Sino ha fas csldrá<br />
procedlr de la man.era· que praveu rapartat anterior fins que el<br />
Prfncep hereu aconseguesqui la majorJa d'edat.<br />
3,8i no hl hagués cap person~ a qui correspongués la Re·<br />
gEmela, aquesta ser~ nomenada per les Corts Generals, i es como<br />
pondra d'una, tres, o cinc ,persones.<br />
4. Per a exercir la Regencia caldra ser espanyol ¡mayor<br />
d·edat.<br />
5. La Regencia séra exercida per mandat constitucional i<br />
sempre en nom del Rei.<br />
Artide 60.<br />
1. Sera tutor del Rei menor la 'persona que el Rei difunt<br />
hagi nomenat en el seu testament, sempre que sigui major<br />
d'edat i espanyol de naixement; si no n'ha~ués nomenat, en<br />
sera tutor el pare o la mare mentre restm vidus. Mancant<br />
aquets, el nomenaran .les Corts Generals, pero nornés podran<br />
acumular els carrees de regent i de tutor el pare. la mare o els<br />
ascendents directes del Rei.<br />
2. l'exereicj de la tutela es incompatible també amb el de<br />
qualsevol carrec o rapresentaci6 politíea.<br />
Article 61.<br />
1. El Rei. en ser proclamat davant les Corts Generals,<br />
prestara el jurament d'exercir fidelment les seves funcions,<br />
guardar i fer guardar la Constitucló ¡les /lels i respectar els<br />
drets deis eiutadans i de les Comunitats AutÓnomes.<br />
2. El Príncep hereu, en aconsegulr la majoria d'edat, i el<br />
Regent o els Regents en fer-se carree ·de les seves funcions,<br />
prestaran el mateix jurament i el de fideBtat al Aei.<br />
Article 62.<br />
Correspon al Rei:<br />
al Sancionar i promulgar les lIeis.<br />
b) Convocar i dissoldre les Corts Generals ¡convocar elec·<br />
cions en els termesprevists a la Constitució.<br />
el Convocar a referendum en els casos prevists a la Cons·<br />
titució.<br />
d) Proposar el ci'lndidat a President de Govem i. en el seu<br />
cas, nomenar-Jo, i també posar fi a les seves funcions en els<br />
termes prevists en la Constitució.<br />
e) Nomenar i remoure els membres del Governa proposició<br />
del President d'aquest.<br />
f) Expedir els decrets acordatsen el Consel! de Ministres,<br />
praveir els ofieis civils i militars i concedir honors i distineions<br />
d'acord amb les lIeis<br />
g) Ser informat deIs afers d'Estat i presidir, a aquest efeete,<br />
les sessions del Consell de Ministres quan ho cregul oportú, a<br />
petició del President del Govern. '.<br />
h) El comandament suprem de les' Forces Armades.<br />
il Exercjr el dret de gracia d'acord amb la IIer, la qual no<br />
podra autoritzar indults generals.<br />
j) L'Alt Patronatge de les Reials Académies,<br />
Article 63.<br />
1. El. Rei acredita els ambaixadors i altres representants<br />
diplomatics. Els representants estrangers a Espanya son acredi·<br />
tats davant el!.<br />
2. Al Rei correspon de manifestar el consentirnent de<br />
I'Estat per a obligar se intefnacionalment mitjanc;ant tractats,<br />
de conformitat amb la Constitució i amb les lIeis.<br />
3. Al Rei correspon, previa autorització de les Corts Generals.<br />
de declarar la guerra i de fer la pau.<br />
Article 64.<br />
1. Els actes del Rei seran refellendats pel President del<br />
Govern I,en el seu cas, pels Ministres competents. La proposta<br />
i el nomenament del President del GOvern i la dlssolucl6 pre·<br />
vista en I'article 99 seran referendats pel President del Congrés,<br />
2. Deis actes del Rei seran responsables les persones que<br />
els referendin.<br />
Artlcle 65.<br />
1. El Rei percep deis Pressuposts de rEstat una quantitat<br />
global per al sosteniment de la ·seva Familia l Casa, i la distrlbuelx<br />
Iliurernent.<br />
2. El Rel namena i relleva lliurement els mambres civils i<br />
militars de la seva Casa.<br />
Article 66.<br />
mOL 111.<br />
De les Corts Generals<br />
CAPlTOL PRIMER<br />
De les Cambres<br />
1. Les Corts Generals representen el poble espanyol I s6n<br />
formades pel Congrés deis Diputats I el Senat.<br />
2. Les Corts Generals exereeixen la potestat legislativa de<br />
I'Estat, n'aproven els pres5uposts, controlen l'aeei6 del Govern
B. O. del E.-Núm. 311.2 29 diciembre 1978 29351<br />
1 teneo les altres compe~ncies que als atrl,buesqui la -Const!<br />
tucló.<br />
3. les Corts Ganarais sQn inviolables.<br />
Article 67.<br />
1. Ningú podra- ser membre de totes dues Cambres slmulti<br />
olament. ni acumular ¡'acta d'una Assemblea d'una Camunitat<br />
Autonoma amb la de Diputat al Congrés.<br />
2. Els membres de les Corts Generals, no estaran IIígats<br />
per mandat Imperatlu.<br />
3. les'reunioos de Parlamentaria que se celebrin sense<br />
convocatoria reglamentaria no vincularan les Cambres I noP9<br />
dran exercir les funcions d'aquestes ni ostentar-na als privllegls.<br />
Article 68.<br />
1. El Congrés es con~;Jon d'un mínim de SOO i un mbim<br />
de 400 Dlputats. elegíts per sufragi universal, IHure, Igual, di.<br />
recte i sacret en als termes que establesqul la lIe!.<br />
2. la circumscrlpcló electoral és la províncla. les poblaclons<br />
de Ceuta i Melilla seran representades cadascuna per un<br />
Diputat. la Ilei distribuira el nombre total de Diputats, asslgnant<br />
una representació mínima Inicial a cada circumscripció i distribuínt<br />
els altres en proporcló amb la població.<br />
3. l'eleccló es fara a cada circumscripcló atenent a criterls<br />
de representaci6 proporcional.<br />
4. El Congr~s és elegit per quatre anys. El mandat deis<br />
Dlputats acaba quatre anys -després de I'elecció o el dia de la<br />
dissolució de la Cambra.<br />
5. Són electors I ellfgibles tots els espanyols que estiguin<br />
en pie ús deis seus drets polítics. la lIel reconeixera I'e~rcici<br />
del dret de sufragl als espanyols que es trobin fora del t8Pttori.<br />
d'Espanya I rEstat els el facilitará.<br />
6. les eleccions tindran 1I0c entre els trenta I els seixanta<br />
díes després de l'acabament del mandato El Congrés electe<br />
haura de ser convocat dins els vlnt-i-clnc dias següents al de<br />
'la celebració de les eleccions.<br />
Artlcle 69.<br />
1. El Senat és la Cambra de representació territorial.<br />
2. Els votants de cada provincia elegiran quatre Senadors<br />
per sufragl universal, lliure, Igual, directe I secret en els termes<br />
que assenyali una "ei organlca.<br />
3. A les provincies insulars, cada lila o agrupació d'iIles,<br />
8mb cabildo o conse" insular, constituira una circumscripcló a<br />
efecte de I'elecció de Senadors: en correspondran tres 8 cadascuna<br />
de les ifles majors (Gran Canaria, Mallorca I Tenerlfe),<br />
I un a cadascuna de les lIIes o agrupacions d'iIles següents:<br />
Eivissa·Formentera, Menorca, Fuerteventura, Gomera, Hierro,.'<br />
lanzarote t la Palma.<br />
4. les poblaclons de Ceuta i Melilla elegiran cadascuna dos<br />
Senadors.<br />
5. Les Comunitats Autonomes designaran a més un Senador<br />
I encara un altre per cada milió d'habítants del seu' terrltoñ<br />
respectlu, la deslgnació correspondra a I'Assemblea legislativa<br />
o, si no n'hi havia; a I'órgan col.legiat superior de lá Comunltat<br />
Autonoma, d'acord amb el que establesquin els Estatuts; que<br />
asseguraran, en qualsevol cas, la representació proporcional<br />
adequada.<br />
6. El Senat és elegit per quatre anys. El mandat deis Senadors<br />
acaba quatre anys després de I'elecció o el dia de la di5<br />
solució de la Cambra.<br />
Artlcle 70.<br />
1. la lIei electoral determinara les causes d'inelegibllitat-I<br />
incompatibilitat deis Diputats i deis Senadors, les quals comprendran,<br />
en qualsevol cas:<br />
al Els components del Tribunal Constitucional.<br />
b) Els alts carrees de rAdmlnistració de I'Estat que determi·<br />
ni la lIei, amb I'excepció deis membres del Govern.<br />
cl El Defensor del Poble.<br />
d) Els Magistrats', els Jutges I els Flscals en actíu.<br />
e) Els mllitars professlonals I els membres de les Forces I<br />
Cossos de Seguretat I Pollcla en actiu.<br />
f) Els membres de les Juntes Electorals.<br />
2. La validesa de les actes I de les credencials deis memo<br />
bres de totes dues Cambres restara sotmes8 al control judicial<br />
en els termes que establesqui la lleí electoral..<br />
Article 11.<br />
1. Els Dlputats 1 els Senadors gaudiran d'inviolabilitat per<br />
les opinlons manlfestades en I'exercicí da les seves funcions.<br />
2. Durant el període del seu mandat, els Dlputets I els Senadors<br />
gaudlran també dlm!Jlunltat, I nornés podran ser detJnguts<br />
en cas de dellcta flagrant, No podran ser lnculpats ni processats<br />
sensa I'autorltzacló prAvla de la Cambra respectiva.<br />
3. En les causes contra Diputats I Senadors será competent<br />
la Sala del Penal del Tribunal Supremo<br />
4. Els Diputats I els Senadors percebran una assignaci.ó que<br />
sera fixada per les, Cambres respectlves.<br />
Artlcle 72.<br />
1. Les Cambres estableixen els propis reglaments, aproven<br />
autbnomament els seus pressuposts 1, d'un comú acord. regulen<br />
I'estatut·del personal de les Corts Generals. Ele reglamenta i<br />
la reforma d'aquests seran sotmesos a una votaeió final sobre<br />
la totalltat, la qual requerlra la majorla absoluta.<br />
2. les cambres elegeixen els presidents respectius I els<br />
altres membres de les Meses. Les sssions conjuntes seran presidides<br />
pel President del Congrés I es regiran mitjan~ant un<br />
Reglament de les Corts Generals aprovat per la majoría absoluta<br />
de cada Cambra.<br />
3. Els Presidents de les Cambres exercelxen en nam<br />
d'aquestes tots els poders adminlstratius I les facultats de'polleia<br />
en I'interior deis estatge,s ·respecUus.<br />
Art!cle 73.<br />
1. les Cambres es reuniran anuatment en dos períodes ordlnaris<br />
de sesslons: el primer, del setembre al desembre, i el<br />
segon, del febrer al juny. '<br />
2. les Cambres podran reunir-se en sessians extraordina·<br />
r¡¡~'j a petlció. del Govern, de la Diputació permanent o de la<br />
m:;joria absoluta deis membres de qualsevol de les Cambres.<br />
les sessions extraordinarles hauran de ser convocades amb un<br />
ordre del dia determinat i seran closes després d'haver·lo ex·<br />
haurlt.<br />
Artlcle 74.<br />
1. les Cambres es reunlran en, sessió conjunta per tal<br />
d'exercir les competemcies no leglslatives que el Titol 11 atribueix<br />
expressament a les Corts Generals.<br />
2. l'adapció de les decislons de les Corts Generals previs·<br />
tes .en els articles 94.1. 145.2 I 158.2 requerlra la majoria de<br />
cada una da les Cambres. En el primer cas, el procés sera inl·<br />
ciat pel Congrés, I en els altres dos. pel Senat. En tots dos ca·<br />
sos, si no hi hagués acord entre el Senat i el Congrés, s'inten·<br />
tara obtenlr-lo mitjan(:ant una Comissió Mixta composada per un<br />
mateix nombre de Dlputats 1 de Senadors. la Comlssló presen·<br />
tara un text que haura de ser votat per tates dues Cambres. Si<br />
no s'aprova en la forma establlda, decldlra el Congrés per majo·<br />
ria absoluta.<br />
Artlcle 75:<br />
1. les C'ambres 'iuncionanm en Pie I per Comissions.<br />
2. les Csmbres podran delegar a les Comlssions legislatl·<br />
ves permanents J'aprovacló de projectes o proposicions de lIe!.<br />
El Pie. aJxb no obstant. podrll requerir en quaJsevol moment el<br />
debat J la votació de quatsevol projecte o praposicló de liel que<br />
hag! estat 'objecte de la delegacló.<br />
3. Resten exceptuats del que disposa I'apartat anterior la<br />
reforma" constitucional, les qüestlons lnternacíonals. les IIels or·<br />
ganiques I de bases I als Pressupost~, Generals de I'Estat.<br />
Article 16.<br />
.<br />
1. El Cangrés i el Senat 1, si pertoca, totes dues Cambres<br />
co'njuntament, podran namenar Comisslons d'lnvestlgacló sobre<br />
qualsevol afer d'interés públlc. les conclusions obtingudes no<br />
seran vinculants per als Trlbunals ni afectaran les resoiuclons<br />
judlclals. sense que áixo sigui obstacle perqu~ el resultat de la<br />
investlgació sigui comunlcat al Ministerl Fiscal per tal que<br />
aquest exercesqui, si cal, les accions oportunes.<br />
2. Sera obligatorl de'comparelxer a requeriment de les Cambrea.<br />
la lIei regulara les sanclons qua puguln impasar-se per<br />
causa' de I'inc9mpliment d'aquesta obligació. .<br />
Artlcle 77.<br />
1. Les Cambres poden rebre peticlons Indivlduals o col.lec·<br />
tives, sempre per escrlt, En resta prohibida la presentació di·<br />
recta par mltja de martifastacions clutadanes.·<br />
2. les Cambres pMen tramatre' al Govarn les peticlons que<br />
rebran. El Govern té I'obllgacló d'expilcar-se sobre el contlngut<br />
d'aquestes sempre que lea Cambrea ha exlgesquln,
29352 29 diciembre 1978 B. O. del E.~Núm. 311.2<br />
Artlcle 78.<br />
1. A. cada Cambre hl haurll una Olputacló Permsosnt como<br />
posta par un mrnlm de vlnH:un membres que representaran els<br />
grups parlamentaria en proporcl6 a la seva Importancia numé·<br />
rlcs.<br />
2. les Dlputaclons Perrnanents saran presididas pel Presl·<br />
dent de la Cambra respectiva I tandren par funclons la que<br />
preveu !'art4c1e 73, la d'sssumlr les facultats que corresponguin<br />
8 les Cambrea, de conformitat 8mb 815 articles 86 I 116 si<br />
aquestes haguessln estat dlssoltes o n'hagués explrat el mano<br />
dato lis" de vatlar pels poders de les Cambres, qua" aquestes<br />
no estlnguln reunidas.<br />
3. Havent flnlt el mandat o en cas de dlasolucló. les Dlpu·<br />
taclones Permanents continuaran exerclnt les saves funclons<br />
fins que es constltuesquln les noves Corts Generals.<br />
4. Reunida· la Cambra corresponent. la 'Diputacló Permanent<br />
donarli compte deis assumptes tractats i de les seves decislons.<br />
Artlcle 79.<br />
1. Per tal d'adoptar acords, les Cambres han d'estar reunides<br />
reglamentarlament i comptar amb l'assisUmcia de la majoria<br />
deis membres.<br />
2. Perque els dits acords siguin valids hauran de ser<br />
aprovats per la majoria deis membres presents, sens perjudlcl<br />
de les maJorles especlals que· establesqutn la Constltucló o les<br />
lIels organlques I les que establesquln els Reglaments de les<br />
Cambres per a I'elecció de personas. .<br />
3. El vot deis Senadors i el deis Diputats és personal I<br />
Indelegable.<br />
Artlcle 80.<br />
Les sesslons plenaries de les Cambres seran ·públlques, salvant<br />
I'ecord en contra de cada Cambra, adoptat per majoria absoluta<br />
o de conformitat amb el Regla-ment.<br />
• CAPlTOl SEGON<br />
De l'elabor8ció de les /leis<br />
Article 81.<br />
1.. Són lIeís organlques les relatlves al desenvolupament<br />
deis drets fonamentals I de les IIIbertats públiques., les que<br />
aprovln eis Estatuts d'Autonomla I el reglm electoral general<br />
i les prevlstes per la Constltucló.<br />
2. L'aprovacló, la modiflcacló 0- la derogacló de les L1eis<br />
organlques exigeIx la majorla absoluta del Congrés en una vo<br />
.tacló final sobre el conJunt del· projecte.<br />
Artlcle 82.<br />
1, Les Corts Generals podran delegar al Govern la potestat<br />
de dictar normes 8mb rang de -lIei sobre materies determinades<br />
no Incioses en I'artlcle anterior.<br />
2. La delegació legislativa hauri':t d'atorgar-se mltjan~ant una<br />
l1el de bases quan tengul per objecte la formació de texts<br />
artlculats o mltj8n~ant una lIel ordinaria Quan es tractl de refondre<br />
diversos texts legals en un de sol.<br />
3," ls delegacló legislativa hauril d'atorgar·se al Govern de<br />
forma expresss, per a una materia concreta, I fixant-ne el termini<br />
d'exercicl. La delegacló resta esgotada. en f~r-ne ús el<br />
novern 8mb la publlcacló"de la norma corresponent. No podre<br />
entendre's que ha astet concedida ,de -manera Implícita o. per<br />
un lapse de temps Indetermlnat.. Tampoc podrlli permetre'n la<br />
subdelegacló a autoritats altres que el mateix Govem.<br />
4..Les lIeis de bases delimitaran precl8ament I'objecte i<br />
I'abast da la delegllcló legislativa I els prlnclpls I crlterls que<br />
en reglran I'exerclcl.<br />
5. L'autorltzacló par a refondre texts legals datermlnaril<br />
I'ilmblt normatlu a que es referelx el contlngut de la delegacló.<br />
I haura d'especiflcar si resta qlrcumscrlta a la· mera formulacló<br />
d'un text únlc o si Inclou la de regularltzar, aclarir I harmonltzar<br />
els texts legal8 que hagln de ser refosos.<br />
6. Les lIels de delegacló podran e8tablir en cada cas fórmu·<br />
les addlclonals de control sens perjudici de - la competencia<br />
prbpla deis Trlbunals.<br />
Artlcle 83.<br />
les lIels de bases no podran en cap cas:<br />
al Autorltzar ·Ia modlflcacló da la prbpla lIel da bases.<br />
b) Facultar par a dictar normes amb caracter retroactiu.<br />
Artlcle 84.<br />
SI una proposlcló de lIei o unll asmena ~s contrllirla a una<br />
delegacló legislativa vlgent. el Govern té la facultat d·oposar·se<br />
a la tramltaci6. SI sixo s'esdevenia, podril presentar-se una<br />
proposició de lIei par a la derogació total o parcial de la lIel<br />
de delegació.-<br />
Article 85.<br />
les disposlclons del Govern que contenguin legislacló delegada<br />
rebran el titol de Decrets leglslatius.<br />
Article 86. .<br />
1, En cas d'una necessitat urgent I extraordinaria, el Govern<br />
podra dictar disposicldns legislativas provisionals que prendran<br />
1& forma de Decrets-L1eis I que no podran afectar I'ordenament<br />
de les institucions baslqúes de l'Estat, els drets, els deures<br />
¡les IIibertats deis ciutadans regulats eo el Títol 1, er regim de<br />
les Comunitats Autonomes ni el Oret electoral general.<br />
2. Els Decrets·L1els hauran de ser sotmesos immediatament<br />
a debat i votació de la. totalitat en el Congrés deis Diputats,<br />
convocat a aquest afecte, si no estlgués reunit, dins el termlnl<br />
deis trenta dies següents a la promulgació, El Congrés haura<br />
de pronunciar-se expressament dins aquest termlni sobre la convalldacló<br />
o la derogacl,ó, per a la qual cosa el Reglament esta·<br />
blira un procediment especial I sumari.<br />
3. Durant el termini establit en el paragraf anterior, les<br />
Corts podran tramltar·los com a projectes de lIei pel procediment<br />
d'urgencia.<br />
Article 87.<br />
1. la iniciativa legislativa carrespon al Govern, al Congrés<br />
I al &.finat, d'acord amb la Constitució i els Reglaments de les<br />
Cam"'s.<br />
2. les Assemblees de les Comunitats Autonomes podran<br />
demanar al ,Govern I'adopció d'un Projecte de lIel o trametre<br />
"a la Mesa del Congrés una Proposíció de L1el, I podran delegar<br />
davant la dita Cambra un máxim de tres membres de I'Assemblea<br />
encarregats de defensar-Ia.<br />
3. Una Ilei organica regulara les formes d'exercici I els<br />
requisits de la iniciativa popular per a la presentació de propo-<br />
sicions de lIei. En Qualsevol cas es requerlra no menys de<br />
500.000 slgnatures acreditades. No sera procedent aquesta Inl·<br />
ciativa en les materles propies de la lIei organica, tributaries<br />
o de caracter internacional ni en allo que pertany a la- prerrogativa<br />
de gracIa.<br />
Article 88.<br />
Els projectes de lIel seran aprovats pel Consel! de Ministres,<br />
el qual els sotmetra al Congrés acompanyats d'una exposició<br />
de motius i deis antecedents necessaris per a pronunciar-s'hl.<br />
Article 89.<br />
1. la tramitació de les proposic1ons de lIei sera regulada<br />
pelsReglaments de les Cambres, sense que la prioritat deguda<br />
als projectes de Ilei impedesqui "I'exercici de la iniciativa legislativa<br />
en els termes regulats en I'article 87.<br />
2. les 'proposicions de lIel que, de conformitat amb J'artj·<br />
ele 87, el Senat prengul en consideració seran trameses al<br />
Congrés perque aquest les tramiti com a tal proposició.<br />
Article' 90.<br />
1. Una vegadá hag! estat aprovat un projecte de lIei ordinaria<br />
o organica pel Congrés de Diputats, el President d'aquest<br />
en donarli compte immediatament al President del Senat, el<br />
qual el sotmetril a la dellberació d'aquesta darrera Cambra.<br />
2. El Senat, dins el terminl de dos mesos a comptar des<br />
del dia de la recepció del text, pot oposar-JI el seu veto o<br />
introduir-h1 'esmenes mltjanc;:ant un mlssatge motivat. El veto<br />
haura de ser aprovat per maJoria absoluta. El projecte no podra<br />
ser sotmes al Rei parque el sancionl sen se que el Congrés<br />
ratifiqul per majoria absoluta; en cas de veto, el text inicial,<br />
o per majorla simple, transcorreguts dos mesos d'enca que fou<br />
Interposat, o sense que es pronuncii sobre les esmenes,<br />
acceptant-Ies- o no per majoria simple.<br />
3. El termlnl de dos mesos es raduira al de vlnt dies naturals<br />
en els projectes declarats urgents pel Govern o pel Congrés<br />
deis Diputats.<br />
Artlcle 91.<br />
El Rei sancionara les lIeis aprovades par les Corts Genarals<br />
dlns el termlnl de qulnze dies, I les promulgara I n'ordenara<br />
la publlcaclb Immedlata.
B. O. del E.-Núm. 311.2 29 cUcicmbre 1978 29353<br />
AIUcle 92.<br />
1; les decislons polítlques de transcendbncla especial po-<br />
dran ser satmeses al referendum consultlu de tot! els clutadaos.<br />
2. El Referendum 86rh convocat pel Rel a proposiclo del<br />
Presldent del Govern. autoritzada previament pel Congres deis<br />
Diputats.<br />
3. Una lIei organlca regulara les condiciona I el procedlment<br />
de les diverses modalitats da referendum previstas per<br />
la prese"t Constituclo.<br />
Artlcle 93.<br />
CAPITaL TERCER<br />
Deis Tractas Internacíonals<br />
Mitjanc;ant una lIel organica es podra autorizar la celebracio<br />
de trastets pels quals s'stribuesqul a una organitzacl6 o a una<br />
Institutlo Internacional I'exerclcl decompetencles. derlvades de<br />
la ConstituciO. la garantla del compliment d'aquasts tractats I<br />
de les resoluclons emanadas deis organlsmes Internacionals o<br />
supranacionals titulars de la cassió correspon, segons els casos,<br />
·8 les Corts Generals o al Govern.<br />
Article 94<br />
,. la prestaclo del consentiment de rEstat per a obligar-se<br />
mltjan¡;:ant tractats o convenls requerira I'autoritzacio previa de<br />
les Corts Generals en els casos s~güent8:<br />
al Traetats de carActer polltlc.<br />
b) Tractats o convenls de caractar militar.<br />
e) Tractats o cORvenls que afeetin la integritat territorial<br />
de I'Estat o els drets I els deures fonamentais establits en el<br />
Titol l. ,<br />
d) Tractats o convenis que~ lmpliquin obligaclons flnanceres<br />
per a la HIsenda Pública.<br />
e) Traetats o eonvenls que suposln la modlflcacló o .Ia<br />
dfrogació d'alguna lIelo exigasquln mesures legislativas per<br />
a la sava execucló.<br />
2. El Congrés I el Senat seran informats imm·ediatament<br />
de la conclusió deis altres tractats o- convenis.<br />
Artlcle 95.<br />
1. la celebracló d'un· tractat Internacional que contengul<br />
estlpufaclons contrllries a la Constltuclo exigid" la revisló cong..<br />
titucional previa.<br />
2. El Govern o qualsevol de les Cambres pot requerir el<br />
Tribunal Constitucional perque daclarl 51 aquesta eontradlcció<br />
exlstelx o no.<br />
Artlcle 96.<br />
1. Els tractats Internacionals celebrats validament formaran<br />
parto de I'ordenament Intern una vegada hagin estat publicats<br />
oflclalment a Espanya. Les seves dlsposiclons només podran<br />
ser derogades, modlflcades o suspeses en la forma prevista<br />
en els matelxos tractats o d'acord amb les normes generals<br />
del Oret internacional. .<br />
2. Per a denunciar els tractats I els convenis internacionals<br />
es farll servir el matelx procedlment prevlst per a aprovar·los<br />
en I"artlcle 94.<br />
Artlcle 97.<br />
TlTOL IV<br />
Del Govern I de l'Admlnlstracló<br />
El Govern dlrigelx la política Interior I I'exterlor, I'Administrscló<br />
civil I militar I la defensa de I"Estet. Exercelx la funcló'<br />
executiva I la potestat reglamantiliria d'acord amb la Constltució<br />
I amb les lIeis·.<br />
Artlcle 98.<br />
1. El Govern es compon del Presldent, els Vlce-presidents<br />
en el seu eas, els Ministres I els altras membres que astablesqul<br />
la IIel.<br />
2. El Presldent dlrlgelx I"sccló del Govern I coordina les<br />
funclons deis altres membres d'aquest, sans perjudlci de la<br />
competencia ni de la responsabllltat directa d'ells en la seva<br />
gestló.<br />
3. Els membres del Govern no podran exercir altres funcions<br />
representativas que les proples del mandat parlamentarl,<br />
ni qualsevol altra funció pública que no derlvl del seu carree,<br />
ni cap actlvltat professional o merc_ntll.<br />
4. La IIel regularA rEstatut I les Incómpatlbllltats deis memo<br />
bres de. Govern. . _<br />
Artlcle 99.<br />
1. Despres de cada renovacló det Congrés deis Dlputats.. I<br />
·en els altres casos en que sigui procedent. el Rel, pr~i8 consulta<br />
amb els representants deslgnats pels Grupa Polítlcs amb<br />
representació par~amentarla I altravés del Presldent del Con·<br />
grés, proposarll un candldat a la Presldéncla del Govero.<br />
2. E~ candidat proposat segans el que establelx I'apartat<br />
anterior exposara devant et Congrés deis· Olputats el programa<br />
polític del Govern que pretengul formar I demanará la confiam;a<br />
d3 la Cambra.<br />
3. Si el Congrés deis Dlputats atorgava la sava conflan¡;:a<br />
al dit candidat mitjanc;ant el vot de la majoria absoluta deis<br />
seus membres, el Rei el nomenara President. En el cu de no<br />
obtenlr la dita majoria, la matelxa proposta seril: sotmesa a !Jna<br />
nova votació quaranta-vult hóres després de I'anterior I 8'en~<br />
tendrá que la confian¡;:a ha estat atargada si obtenia la majorla<br />
simple. -<br />
4. Si, una vegada fetes les votaclons esmentades, no fos<br />
atargada la confianc;a per a la investidura, es tramitaran' propostes<br />
successives en la forma prevista en els apartats anterlors.<br />
5. SI, després d'haver transcorregut el terminl de dos mesas<br />
a partir de la primera votacló d'investidura, cap" candldat hagués<br />
obtlngut la conflanca del Congrés, el Rel dlssoldrA totes dues<br />
Cambres i convocara noves elecclons amb I'aprovació· del President<br />
del Congrés.<br />
Art¡~le 100.·<br />
[I~ altres membres del Govern seran nomenats i remoguts pel<br />
Re! a propos del seu President.<br />
Article 101.<br />
1. El Gov~rn cessa després de la celebracló d'eleccions generals<br />
en els casos de p~rdua de la conflanQa parlamentaria<br />
prevists per la Constitucló, o par causa de la dimissl6 o la<br />
defuncló del seu President.<br />
2. El Govern cessant continuara en funcions flns a la presa<br />
de possessió del nou Govern.<br />
Article 102.<br />
,. la responsabilitat criminal del President r deis altres<br />
membres del Govern sera exigible, en el seu cas,· davant la<br />
Sala del Penal del Tribunal Supremo<br />
2. SI I"acusacló fos per tralcló o per qualsevol dellcte contra<br />
la seguretat de l'Estat en I'exercicl de les seves funclons, només<br />
podrA ser pl_ntejada per Inlclstiva de la quarta part deIs membres<br />
del Congrés I amb I"aprovacló de la majorla absoluta
211354 29 diciembre 11178 B. O. del K-Núm. 311.2<br />
el El proeedlment a través del qual han de fer-.e els acte.<br />
admlnistratius, amb garantia, quan sigui procedent, de I'audieneia<br />
de I'lnteressat<br />
Article 106.<br />
1. Els tribunals controlen la pot6stat reglamentaria, la lega<br />
Iitat de I'actuació administrativa i la submissió d'aquesta als<br />
fln8 que la justifiquen.<br />
2. Els particulars, en els termes establits per la lIal, tandren<br />
dret a ser Indemnltzats per qualsevol lesló que patesquinen<br />
qualsevol del seus béns I drets. lIevat deis casos de forc;a major.<br />
sempre que la lasió sigui conseqü?l'ncia del funcionament deis<br />
serveis públics.<br />
Article 107.<br />
El Conseil d'Estat és I'argan cansultlu 5uprem del Govern.<br />
Una Hel organica en regulara la composici6 j la competencia.<br />
TlTüL V<br />
De les refacions entre el Govern ¡les Corts Genera/s<br />
Article 10B.<br />
El Govern respon solidariament de la seva gestió política<br />
davant el Congrés deJs Dlputats.<br />
Article 109.<br />
Les Cambres i les seves Comissions podran requerir a través<br />
deIs Presidents d'aquelles, la informaci6 i I'ajut que necessitin<br />
del Gavern I deis seus Departaments I de q'ualssevol autoritats<br />
de I'Estat I de les Comunitats Autonomes.<br />
Artlcle 110,<br />
1. Les Cambres i les seves Comissions poden requerir la<br />
presencia deis membres del Govern.<br />
2. Els membres del Govern tenen accés a les sessions de<br />
les Cambres i a les seves Comlsslons i la facultat de fer·s'hi<br />
escoltar, i podran demanar que hi informin els funcionaris deIs<br />
seus Departaments.<br />
ArUcle 111,<br />
1. El Govern i cadascun deIs seus membres resten sotmesas<br />
a les interpel.lacions i a les preguntes que els formulin a les<br />
Cambres. Per a aquesta classe de debat els Reglaments esta·<br />
bliran un temps mínim setmanal.<br />
2, Tota Interpel.laci6 podre donar lIoc a una meció, amb la<br />
qual la Cambra manifestl la seva posició.<br />
Article 112.<br />
El President del Govern, previa deliberació de~ Consel! de<br />
Ministres, pot plantejar davant el Congrés deis Diputats la<br />
qüestló de contlenea sobre el seu programa e sobre una declaració<br />
de política general. S'entendra que la confianc;:a ha<br />
estat atargada si voten favorablement la majoria simple deis<br />
Diputats.<br />
Article 113.<br />
1. El Congrés deIs Oiputats pot eXigir la responsabilitat<br />
política del Govern mitjan
B. O. del E.-Núm. 311.2 29 dicIembre 1978 29355<br />
Article 120.<br />
1. Les actuacions judicials beran públiques. amb les excep·<br />
cions previstas per les lIeis de processament.<br />
2. El procediment sera predominantment oral, sobretot en<br />
materia criminal.<br />
3. les sentencies seran motivades sempre i pronunciades en<br />
3udiénr.ia pública.<br />
ArUcle 121.<br />
Els danys causats per error judicial' i els que siguin Gonsaqüencia<br />
del funcionament anormal de l'Administració de Justicia<br />
donaran dret a una indemnització a carree de I'Estat, de con·<br />
tormitat amb la lIe!.<br />
Articta 122.<br />
1. La Ilei organica del poder judicial determinara la constitució,<br />
el funcionament i el govern deis Jutjats ¡deis Tribunals,<br />
i I'estatut jurídic deis Jutges ¡deis Magistrats de carrera. els<br />
quals formaran un cos únlc, i el del personal al servei de I'Admlnistracló<br />
de Justicia.<br />
2. El Consell General del poder judicial és I'(ngan de govern<br />
d'aquest darrer. la lIei organica n'establira I'estatut i el r~gim<br />
d'incompatibilitats i les funcions deis seus membres, 8ssenya·<br />
ladament en matería de nomenaments, ascensos, inspecció i<br />
reglm disciplinari. ,.<br />
3. El Consel! General del poder judicial sera integrat pel President<br />
del Tribunal Suprem, que el- presidira, i per vint meni·<br />
bres .nomenats pel Rei per a un perlade de cinc anys. O'aquests,<br />
datie entre els Jutges i els Maglstrats de totés les categories<br />
judlcials en els termes .que establesqui la llei organica; quatre,<br />
a proposició del Congrés deis Oiputats, i quatre a proposlció<br />
del Senal. elegits en tots d'os casos per majoria de les tres<br />
clnquenes parts deis seus membres, entre advocats i altres<br />
juristes, tots de competencia reconeguda i amb més de quinze<br />
anys d'exercici professional.<br />
Article 123.<br />
1. El Tribunal Suprem, amb jurisdicció 8 tata Espanya, ~s<br />
I'orgao jurisdiccional superior en tots els ordres, Ilevat del que<br />
es disposa en materia de garanties canstitucionals.<br />
2. El President del Tribunal Suprem sera nomenat pel Rei,<br />
a proposició del Consel! General del poder judicial, en la forma<br />
que la lIei determinL<br />
Article 124.<br />
1. El Ministeri Fiscal, sens perjudic¡ de les funcions 'eneomanades<br />
a altres organs, té la missió de promoure l'acci6 de la<br />
justicia en defensa de la legalítat, deis drets deis ciutadans i<br />
de I'interés públic tutelat por la lIel, d'oflcl o bé a pelicló deis<br />
interessats, així com vetlar per la independencia deis Tribunals<br />
i procurar davant ells la satisfacció de I'interés social.<br />
2. El Ministeri Fiscal exerceix les seves funclons per mltja<br />
d'organs propis, de conformltat amb els princlpis d'unitat d'ac·<br />
tuació i dependencia jerarquica i subjectant-se, 'en tot cas, als<br />
de legalitat i imparcíalitat.<br />
3. La lIei regulara I'estatut organic del Minlsteri Fiscal.<br />
4. El Fiscal General de I'Estdt sera nomenat pel Rei, a pro·<br />
posició del Govern, havent estat escoltat el Consel! General del<br />
poder judicial.<br />
Article 125.<br />
Els ciutadans podrao exercir 1'aceió popular I participar en<br />
I'Administració de Justicia mitjan~ant la iostltució del 'Jurat, en<br />
la forma ~ en el processos penals que la Ilei determini, aixf com<br />
en els Tribunals consuetudinaris i tradicionals.<br />
Article 126.<br />
La policia judicial depeo deis Jutges, deis Tribunals I del<br />
Ministeri Fiscal en les seves funcions d'indagaei6 del dellete<br />
y de descobriment i assegurament del delinqüent, en els termes<br />
qlle la lIei establesqui.<br />
Article 127. ,<br />
1. Els Jutges i els Magistrats i també els Fiscals, mentre<br />
restin en aetiu, no podran exercir altres carrécs públics ni per·<br />
tsnyer a partits polítics o a sindicats. la lIel establira el sistema<br />
i les modalitats d'assocJació professional deis Jutges, del Magistrats<br />
i deis Fiscals.<br />
2. La lIei establira el regim d'incompatibilitats deis membres<br />
del poder judidal, haura d'assegurar la seva total independencia.<br />
Article 128.<br />
T1TOL VII<br />
Economl8 1 FinalICes<br />
1. Tota la riquesa del país en les seltes dlverses formes, i<br />
sigui quina sigui la seva titularitat, resta subordinada a !'interésgeneral.<br />
2. Es teconeix la iniciativa pública en I'activitat económica.<br />
MitJam;:ant una lIei, determinats recursos o serveis essencials<br />
podran ser reservats al sector públic, espeeialment en cas de<br />
monopoli; podra ser acordada, també, la intervencló d'empreses<br />
quan ha exigesqui l'inl~; és general.<br />
Article 129.<br />
1. La lIai estab!ira les formes de participació erels interessats<br />
en la Seguretat Social i en I'aetivitat deis organismes<br />
públlcs la funció deis quals afeetl directament la qualitat de<br />
la vida o I'interés general.<br />
: 2. Els poders públics promouran efica~ment les diverses<br />
formes de partlelpacló en I'empresá i fomentaran, mitjal)J;ant<br />
una legislació adequada, les societats cooperatlves. També establiran<br />
els mitjans que facilidn 1'accés deis treballadors 8 la<br />
propietat deIs miljans de producció.'<br />
Article 130.<br />
1 Els poders públics atendran a la madernització i al desenvO\J:,ament<br />
de tots els sectors economics i, assenyaladament,<br />
de ¡ .;¡grlcultura" la ramaderia, la pesca i I'artesania, a Ji d'equi<br />
P¿1I ar el nivel! de vida de tots els espanyols.<br />
2. Amb la mateixa finalitat es donara un tractament espe·<br />
cial a les zones de muntanya.<br />
ArUcle 131,<br />
1. L'Estat, mitjanllant una Ilei, podra planificar l'activitat<br />
economica general per a atendre les necessitats col.1eetives,<br />
equilIbrar i harmonitzar el desenvolupament regional i sectorial<br />
i estimular el. creixement de la renda i de la riquesa 1 la dlstribucló<br />
més justa d'aquesta darrera.<br />
2. El Govern. elaborara els proje'ctes de planificació d'acard<br />
amb les previsions que Ii siguin subministrades pe~ les~Comunitats<br />
Autonomes I l'assessorament I la col.laboraeió deis sindicats<br />
i de les altres organitzacions professionals, empresarials<br />
i economiques. Amb aquesta finalitat es constituira un Consell,<br />
la composició i les funcions del qual desenvolupara una lIei.<br />
Article 132.<br />
1. La lIei regulara el reglm jurídic deis béns de domini<br />
públic i deis comunals inspirant·se en els principls d'ina\ienabi·<br />
Jitat, imprescriptibilitat i inembargabilitat, i també en regulara<br />
la desafectaeió.<br />
2. Són béns de domini públie estatal els que la \lel deter·<br />
mini i, en qualsevbl cas, la zona marítimo-terrestre, les platges,<br />
la mar territorial i els recursos naturals de la zona economica<br />
i de la plataforma continental.<br />
3. Seran regl~ats per lIei el Patrimonl 'de l'Estat i el Patrio<br />
moni NacJonal, i I'administració, defensa i conservació d'aq~ests.<br />
Article 133.<br />
1. Ll'i potestat originaria per a establic els tributs corres·<br />
pon exclusivament a rEstat mitjanllant una llei.<br />
2. Les Comunitats Autbnames iles Corporacions locals po·<br />
dran establir ¡exigir 1ributs, d'acord amI> la Constitució 1, amb<br />
les lIeis~<br />
3. Qua/savol beneficl fiscal que afecti els tributs de I'Estat<br />
haura d'establir-se en virtut d'una Ilel.<br />
4. les admlnlstraclons públlques solament podran contreure<br />
obligacions financieres i fer ,despeses d'acord amb les lIeis.<br />
Article 134.<br />
1. Carrespan al Govern d'elaborar els pressuposts generals<br />
de l'Estat, i a les Corts Genarals d'examinar-los, es menar-los i<br />
aprovar·los.<br />
2. Els pressuposts generals de l'Estat tendran caracter anual,<br />
lnclouran la totaJitat de les despeses i els ingressos del sector<br />
públic estatal I s'hi consignara ¡'Import deis beneficis fiscals<br />
que afectln els tributs de I'Estat. .<br />
3. ELOovern tendra I'obligacló de presentar davant el Con·<br />
grés deis Dlputats els pressuposts generals, tres mesos abans,<br />
com a mínim, que explrin els de ¡'sny anterIor.
29356 29 diciembre 1978 B. O. deIE.-Núnl. 311.2<br />
4. 8118 L1el de Pressuposts"no.s'aprovava abans del primer<br />
die de I'exercicl econbmic carraspone"t, als Pressuposts de<br />
I'exercicl anterior restaran prorroga,ts automaticament fins que<br />
s'aprovln els hous.<br />
'5. Havant aprovat els pressuposts ganarais de l'Estat, el<br />
. Gove'rn podrlt presentar proJectes de lIel que lmpllquin I'augment<br />
de la despesa pública o la d¡smlnucló deis 1ngr85505 corresponants<br />
a aquell mateix ei
o 5<br />
B. O. del E.-Núm. 311.2 29 diciembre 1978 29357<br />
b) la delimitacló del territar"<br />
el La denomlnacló, I'organitzacló i la seu de les instltucions<br />
autbnomes prOpias.<br />
d) les competencias assumldes dlns el mBre establert per<br />
la Constitucló i les bases per al traspas deIs serveis que als<br />
correspondran.<br />
3. la reforma deIs Estatuts s'ajustar~ al.procediment que<br />
ells mateixos establesquln i requerirn. en quasevol cas, I'aprovació<br />
de les Corts Generals per lIei orgimica.<br />
Artlde 148.<br />
1. les Comunitats Autbnomes podran assl,Jmlr competimcies<br />
en les materies següents:<br />
1 'Organització de les savas instltucions d'autogovern.<br />
2 Les alteracions deIs termes municipals compresós en<br />
el seu territar! l, en general, les funclons que corresponguln a<br />
l'Admin-lstracJó de rEstat sobre les Corporaeions locals, la transo<br />
ferencia de les quals' autoritzl la legislació sobre Reglm Local.<br />
3 Ordenacib del territorl, urbanlsme i habitatge.<br />
4 les- obres públlques d'interés per a la Comunltats AutOnoma<br />
dins el seu terrltorl.<br />
Els ferrocarrils I les carreteres I'itinerarl deis quaJs transo<br />
corri íntegrament dlns el .territorl de la Comunltat Autbnoma r,<br />
de la mateixa manera,' el transport fet per aquests mitjans o per<br />
cable.<br />
6 Els portsde refugi, els ports i els aeroports esportlus 1,<br />
en· general. els que no acomplesquln activitats conierclals.<br />
7 l'agricultura I la ramaderJa, d'acord amb l'ordenaci6 gene·<br />
ral de I'economia.<br />
8 Espals forestals i el seu aprofitament.<br />
9 la gestló en'materia de proteccl6 del medi ambient.<br />
10 Els prolectes, la construccló I l'explotacl6 deis aproflta~<br />
ments hidraulics, canals I regatges d'interés per a la Comunitat<br />
Autonoma, les aigües minerals I les termals.<br />
11 la pesca en algües Interlors, la de marisc I I'aqülcultura,<br />
la ca9a I la pesca fluvial.<br />
12<br />
13<br />
Fires Interiors.<br />
El foment del desenvoLupament economlc de la Comu~<br />
nitat Autonoma dins els objectlus marcats per la política economica<br />
nacional.<br />
14 l'artesanla.<br />
15 Els museus, les biblioteques i els conservatoris de mú·<br />
slca d'interés per a la Comunitat Autonoma.<br />
16 El patrimonl monumental d'lnterés par a la Comunltat<br />
AutOnoma. .<br />
17 El foment de la cultura, de la lnvestigacló 1, en el seu<br />
cas, de I'ensenyament de la lIer'gua de la Comunltat Autonoma.<br />
18 La promocló I I'ordenació del turisme dlns el seu lImblt<br />
territorial.<br />
19 Promoció de l'esport i dellleure.<br />
20 Asslst~ncla social.<br />
2t Sanltat I Higiene.<br />
22 La vigllllncla J la proteccl6 deIs seus edlflcls I de les<br />
seves instal.1aclons. la coordinacló I altres facultats en relacl6<br />
amb les policles locals en els termes que establesqul una lIel<br />
orgimica.<br />
2. Havent transcrregut cinc anys, i mltjanc;ant la reforma<br />
deIs seus estatuts, les Comunitats Autonomes podran ampliar<br />
successlvament les seves competencles dins el mare establlt<br />
per I'artlcle 149.<br />
Article 149.<br />
1. L'Estat té la competencia exclusiva sobre les matbries<br />
següents:<br />
1 la regulació de les condlclons bllslques que garantesquin<br />
la ¡gualtat de tots els e9Panyols en I'exerclcl deis drets I en el<br />
compliment deis deures constltuclonals.<br />
2 Nacionalitat,<br />
d'asll. -<br />
immlgració, emigracló, estrangerla I dret<br />
3 Relaclons internaclonals.<br />
4 Defensa I Forces· Armades.<br />
5 Adminlstracló de Justicia.<br />
6 Le91slacló mercantil, pelial I penitenciaria; leglslaeló processal,<br />
sens perjudlcl de les especlalltats que en aquest ordre<br />
es derlvln n,ecessllrlament de les partlcularltats del dret subs~<br />
tantlu de les Comunltats Autonomes.<br />
7 legislacló laboral: sens· perjudlel que sigui éxecutada pels<br />
brgans de les Comunltats Autonomes.<br />
8 Laglslacló civil, sens perludlcl de la conservacló, modlll·<br />
cacló I desenvolupament deIs drets clvlls, forals o especials<br />
per part de les Comunltats Autbnomes altA on n'hl hagl. En<br />
qualsevol cas, le. regles relatlves a I'apllcacló I a l'ellc8cla<br />
de les normes jurídiques, relacioos jurfdlco-clvils relatives a<br />
les formes de. matrlmonl, ordenació deis registres 1 instruments<br />
públlcs, bases de les obllgaclons contractuals, normes per -8<br />
resoldre els conflictes de Hels I la determlnacló de les fonts<br />
del Oret, d'acord, en aquest darrer cas, 8mb les normes del<br />
dret toraro especial. . .<br />
9 Legislacló sobre propietat intel.lectual I Industrial.<br />
10 Regim.-duaner: i aranzelárl; comer.; exterior.<br />
11 Sistema manetari: divises, canvl I convertibilitat; bases<br />
de I'ordenació del credlt, banca I assegurances.<br />
12 legislació sobre pes'os i mesures, determinaci6 de I'hora<br />
oficial.<br />
13 Bases 1 coordinació de la planlficaci6 general de ¡'acU·<br />
vitat economica. /<br />
14<br />
15<br />
Hisenda general I Deuté de rEstat.<br />
Foment i coordinacló general de la investigació científica·<br />
i tecnica.<br />
16 .Santtat exterior. Bases i coordlnacl6 general de la sanitat.<br />
Legislacló sobre productes farmaceutlcs.<br />
•<br />
17 Leglslacló baslca I r~g¡m econamlc de la Seguretat Social,<br />
sens perjudici que les Comunltats Autbnomes n'execuUn<br />
els serveis.<br />
, 18 leS bases del regim jurídic de les Admlnlstraclons pú~<br />
bllques I del regim estatutari deis 'seus funcionarls, les qua!s<br />
garantlran, en qualsevol cas, als administrats un tractament ~<br />
comú davant aquelles; el procedlment administratlu comú, sens<br />
perjudlcl de les especlalitats derlvades de l'organltzacl6 prbpla<br />
de les Comunltats Autonomes; leglslacl6 sobre expropiació fór·<br />
90sa; legislacló, bllsica sobre contractas I concessions administratlves<br />
I el sistema de responsabilitat de tates les Admlnistraclons<br />
públlques. .<br />
19 Pesca marítima, sens perjudicl de les compEiltencles que<br />
s'atrlbuesquin a les Comunltats Autonomes en aquest sector.<br />
20 Marina mercant 1 abanderament de vaixetls, 1I.luminacl6<br />
de costes I senyals marftims; ports d'lnterés general; control<br />
de I'espal aeri, trtmslt I transport aerl; servel meteorologlc i<br />
matrlculació d'aeronaus.<br />
:Ú Ferrocarrils I transporta terrestres que clrculln dlns els<br />
terrltorls de més- d'una Comunltat Autonoma; regim general de<br />
comunicacions; traflc I clrculacló de vehicles de ·motor: correus<br />
I telecomunicaclons: cables aerls, submarina 1 radlocomunlcaci6.<br />
22 La leglslacló, ordenacló I concessl6 de recursos I aprofitaments<br />
hidrAullcs si les algOes passen per més d'una Comunltat<br />
Autbnoma, I I'autoritzacló de les instal.lacions electriques<br />
si I'aprofltament afecta una altra Comunltat o si I'energia és<br />
transportada fora del seu amblt territorial.<br />
23 Leglslacló baslc~ sobre proteccló del medl amblent, sens<br />
perJudicl de les lacultats de les Comunltas Autbnome. per a<br />
restabllment de normes eddlclonals de proteccló. La leglslacló<br />
básica sobre espals I aprofltaments forestals i vles ramaderes,<br />
24 Obres públiques d'lnterés general o la realizacló de les<br />
quals afeetl més d'una Comunltat Autbnoma.<br />
25 Bases del régim miner 1 energetic.<br />
26 Regim de producció, comer9, tinenc;a i ús d'armes I d'explosius.<br />
- _ .<br />
27 Normes baslques del r~glm de premsa. radio I televlsló. 1,<br />
en general, de tots els mltjans de comunleacló social, sens perjudlcl<br />
de les facultats de desenvolupament 1 execucló que corresponguin<br />
a les Comunltats Autonomes.<br />
28 Defensa del patrlmonl cultural, artlstlc I monümental espanyol<br />
contra l'exportacló i l'expoliacl6; museus, biblioteques<br />
I arxlus de titularltat estatal, sens perjudlci que les Comunltats<br />
Autbnomes n'exercesquln la gestló.<br />
29 Seguretat pública, sens perjudlcl que les Comunitats<br />
Autbnomes puguin crear polleies en la forma que els respectlus<br />
estatuts establesquin dins el marc del que disposi una lIel orgimlca.<br />
30 Regulacló de les condlcions d'obtencló. expedlcló I hamologacl6<br />
de tftols acad~mlcs I professlonals, i normes bllslques<br />
per al desenvolupament de I'artlcle 27 de la Constltució, a fl de<br />
garantir el compliment de les obligaclons deIs poders públlcs en<br />
aquesta materia.<br />
31 Estadística per a finalltats estatals.<br />
32 Autoritzacló per a la convocatoria de consultes popular!<br />
per vla de referendum.<br />
2. Sens perjudlcl de les competbncles que podran assumir les<br />
Comunitats Autbnomas, I'Estat conslderarli el servel de la cultura<br />
com un deure luna atribucló easenclal I facllitarll' la co·<br />
munlcació cultural entre les Comunltats Autonomes d'acord<br />
amb elles.<br />
3. Les materies np atribuides expressament a l'Estat per<br />
aquesta Constltucló podran correspondre 8 les Comunltats Auto-
29358 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.2<br />
names en vlrtut deis Estatuts respectlu8. La competencia sobre<br />
le. materlea que no h'!l!ln eatat a..umide. pel. Estatut. d'Autonamla<br />
corréspondra 8 ,IEstaf, les normes del qual prevaldran. en<br />
cas de confUcta. sobre les de les Cornunitats Autonomes en tot<br />
allo Que no hagi estat atrlbult a la competencia exclusiva d'squestes<br />
derreres. En qualsevol cas, .el Oret estatal sera supletori del<br />
dret de les Comunitats Autonomes.<br />
Artlcle 150.<br />
1. les Corta Generals, en materies de comptElncia estatal.<br />
podran atribuir a tates o 8 algunas de les Comunltats Autonomes<br />
la facultat de dictar, per ,8 elles mateixes, normes legislativas<br />
dios del mare deis' principis, bases i dlrectrius ftXats per<br />
una lIe! estatal. Seos perjudlcl de la competencia deis Tribunals,<br />
dlns cada lIel-marc s'establirli la modalitat del control de les<br />
Corts Generals sobre aquestes normes leglslatives de les Comunltats<br />
Autanomes.<br />
2. l 'Estat podrli transferir o delegar a les Comunitats Autonomes,<br />
mltjanc;:ant una lIel org~nica, facultats corre~ponents a<br />
una materia de tltularltat estatal que per la seva naturalesa<br />
siguin susceptibles de transferllncia o de delegacló. la lIal preveura<br />
en cada cas la transferencia correspone"t de mltjans<br />
flnancers I també les formes de control que l'Estat es reservl.<br />
3. l 'Estat podrll dictar lIeis que establesquin els princlpis<br />
necessarls per a harmonltzar les dlsposlclons normatlves de<br />
les Comunltats, flns I tot en el cas de materles atrlbuides a la<br />
seva competllncla, sempre que ho demanl l'lnterés general.<br />
Correspoo a les Corts Generals d'apreclar ('existencia d'aquesta<br />
necessltat, per majorla absoluta de cada Cambra.<br />
Arllcle 151.<br />
1. No caldra deixar transcórrer el termini de cinc anys a que<br />
es referelx I'apartat 2 de I'article 148 en cas que, dins el terminl<br />
queestableix l'artlcle 143.2, acordin la Iniciativa del- procés<br />
autonbmlc, a més de les Dlputaclons o els Organs Interlnsulars<br />
corresponents, les tres quartes parts deIs municipis de cadascu-<br />
. na de Jes provincias afectades, les quals representln, com a<br />
mínim, la majorla del cens electoral'de cadascuna. 1 aquesta<br />
iniciativa sigui ratificada mltjanQant un referendum pel vot afir~<br />
matiu de la majoria absoluta deIs electors 'de cada provincia en<br />
els termes que establesqul una lIei organica.<br />
2. En el cas previst per I'apartat anterior, el procediment<br />
per a elaborar l'Estatut sera el següent:<br />
1 El Govern convocara tots els Diputats i Senadors elegits<br />
en les clrcumscripcions compreses dins I'ambit territorial que<br />
pretengul accadir a I'autogovern per tal que es constituesquin<br />
en Assemblea, amb I'únlca flnelitet d'elaborar I'Estatut d'auto-·<br />
nomfa 'corresponent, mltjanc;:an I'acord.de.la majoria.absoluta deIs<br />
seus membres.<br />
2 Una vegada hagi aprovat el projeete d'Esta'ut·I'Assemblea<br />
de Parlamentaris, aquest sera trames a la Comlssló Constitucional<br />
del Congrés, la qual, dins el termlni de dos mesos, I'examinara<br />
amb el concurs I I'asslstencla d'una delegació de I'Assem·<br />
bleaproposant 'per tal de determinar-ne d'un acord comú la formulació<br />
definitiva.<br />
3 SI s'arribava a un acord, el text que en resultas sera<br />
sotmes al referéndum del cris electoral de les provincles compreses<br />
dlnsl'lImbit territorial de I'Estatut projeetat. •<br />
4 SI' el projeete d'Estatut és aprovat a cada provincia per la<br />
majoria deis vots emesos vldldament, sera elevat a les"Corts<br />
Generals, Els Plens de tates dues Cambres decldlran sobre el<br />
te~t per mltja d'un vot de ratlllcacló. Haven, e.ta' aprovat rE.<br />
tatut, el Rei el sancionara i el promulgara com a llel.<br />
5 SI no s'arribavaa I'acord a que es refereix I'apartat 2<br />
d'aquest número, el projeete d'Estatut sera tramitat com a<br />
projeete de lIel per les Corts Generals. El text que aquestes<br />
sprovin sera sotmes al referendum del cos electoral de les<br />
provlncles compreses dlns I'ambit territorial de I'Estatut pro.<br />
jectat. SI fos aprovat per la major4a deis vots emesos validament<br />
a cl;lda -provincia, la promulgació sera feta en ~s termes del<br />
paragraf anteríor. -<br />
3, En elseasos prevists pels 'paragrafs 4 i 5 de l'apartat ano<br />
terior, la manca d'apr~vacló del projeote d'Estatut per part d'una<br />
o de más d'una provincia no Impedira la constitució de la Comunitat<br />
Autonoma project~da per part de les a/tres en la forma<br />
que establesqui la lIeiorganica prevista per rapartat 1 d'aquest<br />
article.<br />
Artlcl. 152.<br />
t. En els Estatuts aprovats pel procediment a que es referelx<br />
FarticJe anterior, I'organttzactó institucional autonbmlca es basara<br />
en una- Assemblea legislativa elegida per sufragi universal<br />
d'acord 8mb un sistema de representaci6 pro.,porcional que asseguri<br />
també la representacló de les diverses zones del territorl;<br />
un Consell de Govern -amb funclons executlves I administrativas,<br />
í un Presldent. eleglt per l'Assemblea entre aJs seus membres<br />
I¡ nomenat pel Rel, al qual correspon la direccló del Consell de<br />
Govern, la suprema representacló de la comunltat respectiva I<br />
la de I'Estat dln. aqueUa. El Pre.ldent I el. membres del Con.eU<br />
de Govern seran responsables políticament davant I'Assemblea.<br />
Un Tribunal Superior de Justicia, -sens perjudicl de la jurisdlccló<br />
que correspollgul 11 Tribunal Suprem, culminara I'organitzacló<br />
judicial dins I'ambit territorial de la Comuraltat Autanoma. En els<br />
Estatuts de les Comunitats Autbnomes podran establir-se els<br />
suposits i les formes de participacló d'aquelles en I'organitzacló<br />
de les demarcacions judicials del terrltori, tot de conformitat<br />
amb el· que preveu la lIei orglmica del poder judicial I dins la<br />
unitat i la -independencia propies d'aquest darrer. Sens perjudici<br />
del que ·disposa l'article 123, les successives instancies proces·<br />
sals, en el seu cas, s'esgotaran davant argans radicats en el<br />
mateix terrltorl de la Comunitat Autanoma en qué estigui I'ingan<br />
competent eft primera Inst~"c;:la.<br />
2. Una vegada hagln estat sancionats I promulgats els respectius<br />
Estatuts, només podran ser modlflcats mitjanc;:ant els<br />
procediments que élls mateixos establesquin i mltjam;ant refe·<br />
réndum entre els electors inscrits en els censos corresponents.<br />
3. Els Estatuts podran establir clrcunscrlpcions terrltorials<br />
propies que gaudiran tia plena personalltat juridica mitjanc;ant<br />
I'agrupacló de municipis limítrofs.<br />
Article 153.<br />
El control de ractivitat deis organs de les Com.unitats Autonomes<br />
sert! éxerclt:<br />
al Pel Tribunal Constitucional en allo que es referesqui a<br />
. la constitucionalltat de les seves disposickms administrativas<br />
amb lor~a de Ue!.<br />
b) Pel Govern, previ dictamen del Consell d'Estat,. en allo<br />
que pertoqui 'a I'exerclci de funcions delegades a que es re·<br />
fereix l'apartat2 de I'article 150.<br />
cl Per la jurlsdiccló contencioso-administrativa en allo que<br />
es referesqui a l'administrac16 autonoma o a les seves normes<br />
reglamentaries.<br />
d) Pel Tribunal de Comptes en els aspectes económics i<br />
pressupostaris.<br />
Article 154.<br />
Un delegat nomenat pel Govern dirigira I'administració de<br />
l'Estat en el territori de ·ia Comunitat Autonoma I la coordinara,<br />
si és procedent, amb I'administració .propia de ~a Comunitat.<br />
Article 155.<br />
1. Si una Comunitat Autónoma no complia les obligacions<br />
que la Constitució o altres lIeis Ji Imposaven, o actuava de foro<br />
ma que atemptas greument contra !'interés general d'Espanya,<br />
el Govern, previ requeriment desates fe! al" Presldent de la<br />
Comunitat Autonoma: amb I'aprovacló per majoria absoluta del<br />
Senat podra adoptar les mesures necesaries per tal d'obllgar·la<br />
al compliment forc;:ós de les. dites obligacions o per tal de protegir<br />
1'interés general esmentat.<br />
2. Per a I'execució de les mesures previstes a rapartat ano<br />
terior, el Govern podra donar ínstruccions a totes les autoritats<br />
de les Comunitats Autonomes. .<br />
Article 156.<br />
1. les Comunitats Autbnomes gaudlran d'autonomia financera<br />
per a acomplir i exercir les seves competencies d'acord<br />
amb els principis de coordlnació 8mb la Hisenda estatal 1 de<br />
solidaritat entre tots els espanyols.<br />
2. les Comunitats Autonomes podran actuar com a delegats<br />
o col.laboradors de rEstat en la tasca de recaptació, gestió i<br />
liquldació deis recursos tributaris d'a9.,uest, d'acord amb les<br />
lIels i els Estatuts. .<br />
Article 157.<br />
1. Els recursos de les Comunitats Autónomes seran constituYts<br />
per:<br />
al Impostos cedits totalment o parcialment per I'Estat;<br />
recarrecs sobre impostos estatals j altres participacions en els<br />
ingressos de rEstat.<br />
b) Els seus proplS impostos, texes i contrlbucions especials.<br />
c) Transferimcles d'un fons de compensació interterritorial<br />
i altres assignacions a carrec deis Pressuposts Generals de<br />
I'Estat. .<br />
d) Rendjments procedents del seu patrimoni i ingressos<br />
de drets privat.<br />
e) El producte de les operacíons de credlt.<br />
2. les Comunitats Autimomes no podran adoptar en cap<br />
cas mesures tributaries sobre béns situats fora del seu t.erritori
B. O. del E.-Núm. 311.2 29 diciembre 1978 2935!;!<br />
o Que constituesquin un obstacle per a la Iliure circulació de<br />
mercaderías o de serveis.<br />
3. l 'exerclci de tes cOfTlpetimcles financeres enumerades<br />
en I'anterior apartat 1,les normas per a r6soldre als conflictes<br />
que poguessin sorgir '¡ les possibles formes de .col.Jaboració<br />
financera entre les ComUllituts Autbnomes i rEstat podran ser<br />
regulades per mitja d'una Ilel organica. .<br />
Ar'tide 158.<br />
1. En els Pressuposts Generals de ¡'Estat es podra establir<br />
una assjgnaciO a les Cém,unitats Autónomes en- funció del volum<br />
deis serveis i de les activitats- astatals que hagin assumit 1 de<br />
la garantia d'un nivel! mínim en la prestació deis serveis. públics<br />
fonamentals en tot el terrltari espanyol.<br />
2. Per tal de corregir desequilibris economics interterritorials<br />
i fer efectiu el princlpl de solidarltat es constituira un Fans de<br />
Compensaci6 destinat a despeses d'inversi6, els recursos del<br />
qual seran distribui'ts per les Corts Generals entre les Comuni·<br />
tats Autonomes i les provincies, en el seu caso<br />
Article 159.<br />
TITOL IX<br />
Del Tribunal Constitucional<br />
1. El Tribunal Constitucional es campan de 12 membres<br />
nomenats pel Rei, deis quals, quatre a proposlci6 del Congrés,<br />
per majoria de les tres cinquenes parts deis seus membres,<br />
quatre a proposició del Senat, amb ide.ntica majoria, dos a pro·<br />
posició del Govern, i dos a proposició del Consel! General del<br />
Poder judicial.<br />
2. Els membres del Tribunal Constitucional hauran de ser<br />
nomenats entre Magistrats iFiscals, Professafs d'Universitat.<br />
funcionaris públics I advocats, tots ells juristes de competencia<br />
reconeguda amb mes de qulnze anys d'exerclci professlonal.<br />
3. El període de designació deis membres del Tribunal Constitucional<br />
tendra una durada de nou. anys i es renovaran per<br />
.terl;OS cada tres anys.<br />
4. la condici6 de I membre del Tribunal Constitucional és<br />
incompatible: amb qualsevol mandat represent~tlu; amb als<br />
carrecs politics o admlnistratius: amb I'exerclcl de funcions directives<br />
en un partit politic o en un sindicar o d'un carrec al<br />
seu servei; amb l'exercici de les carreres Judicial i fiscal; i<br />
amb qualsevol activitat professional o mercantil.<br />
Altrament, els membres del Tribunal Constitucional tendran<br />
les incompatibilitats propies deis membres del poder judicial.<br />
5. Els membres del Tribunal Constitucional seran independents<br />
i inamovibles en I'exercici del seu mandato<br />
Article 160.<br />
El president del Tribunal Constitucional sera nomenat entre<br />
els membres d'aquest. pel Rei, a proposició del mateix Tribunal<br />
en pie l per s un període de tres snys.<br />
Article 161.<br />
1. El Tribunal Constitucional té jurisdiccló en tot el territori<br />
espanyol í és competent per a coneixer:<br />
a) Del recurs d'inconstitucionalitat contra lIeis i di!;iposicions<br />
normatives amb forc;a de lIel. La declaraci6 d'lnconstitucionalitat<br />
d'una norma amb rang de IIei, Interpretada per la jurlsprud~ncia<br />
afectarii aquesta, pero la sentencia o sentencies que n'hagin<br />
recaigut no perdran el valor de cosa jutjada.<br />
b) Del recurs d'emparament per violaci6 deIs dre.ts i de les<br />
llibertats contenguts en I'article 53.2 d'aquesta Constitució, en<br />
els casos i formes que la tlel establesqui.<br />
e) Deis conflictes de competencia entre I'Estat ¡les Comunitats<br />
Autbnomes o de's de tes Comunltats Autonomes entre<br />
elles.<br />
d) De les altres materies que II atribuesquin la Constitucló<br />
o les Ileis organiques.<br />
2. El Govern podra impugnar davant el Tribunal ConstitlJ-<br />
cional les dlsposicions i resolucions adoptades pels organs de<br />
les Comunitats Autonomes, la impugnació provocara la suspen·<br />
sió de la dfsposició o de la resolucló recorreguda, pero el Tribunal.<br />
en el seu caso haurtl de ratificar-la o alc;ar-Ia en un termini<br />
no superior als cinc mesas.<br />
Article 162.<br />
1. Tenen legitimitat:<br />
al Per a interposar el recurs d'inconstitucionalitat, el President<br />
del Govern, el Defensor del Poble, cinquanta Dlputats,<br />
cinquanta Scnadors, els organs col.leglats executius de les<br />
Comunitats Autbnomes i, en el seu cas, les sevas Assemblees;<br />
b) Pe ra interposar el recurs d'emparament~ tata persona<br />
natural o jurídica que ínvoqui 'Un interés legitim, a més del Defensor<br />
del Pob!e ¡ del Ministerifiscal.<br />
2. En els altres casos la lIei organica determinara les persones<br />
i els organs legitimats..<br />
Article 163.<br />
Quan en algun procés, un orfJan judicial consideri que una<br />
norma amb rang de lIei, aplicable al cas, dé la valldesa de la<br />
qual depengui el veredicte, pugui ser contraria a la Constitució,<br />
plantejara la qüestió davant el Tribunal Constitucional en els<br />
casos, en la forma i ambs els efectes que la lIei establesqui,<br />
que ~n cap cas seran suspensius.<br />
Articfe 164.<br />
1. Les sentencies del Tribunal Constitucional es publicaran<br />
en el butlletí oficial de I'Esta~ amb els vots particulars, si n'hi<br />
hagués. Tenen el valor de cosa jutjada a partir de I'endema<br />
d'haver estat publicades I no hl ha cap recurs en contra, Aquelles<br />
que decfarin la inconstftucionalitat d'una lIei o d'una norma amb<br />
forc;:a de !Iei i tates aquelles Que no es limitin a I'estimació subjectlva<br />
d'un dret, tenen plens efectes davant tothom.<br />
w<br />
2. lIevat que en el veredicte es disposl una éltra cosa, sub<br />
sistira la vigencia de -la Ilei en la part no afectada per la inconstitucionalitat.<br />
Article .165.<br />
Una lIei organica regulara el funcionament del Tribunal Cons·<br />
titucional, I'estatut deIs seus niembres, el procediment davant<br />
aquel! i les condicions per a I'exercici de les accions.<br />
TITOL X<br />
De la reforma constitucional<br />
Ar!icle 166.<br />
la iniciativa de reforma constitucional s'exercira en la fo~ma<br />
prevista en els apartats 1 i 2 de I'article 87.<br />
Article -167.<br />
1. Els projectes de reforma constitucional hauran de ser<br />
aprovats per una majaria de les tres cinquenes parts de cada<br />
una de les Cambres. Si no hl hagués acord entre tates dúes,<br />
s'intentara obtenlr-Io mitjan~ant la creacl6 d'una Comissió de<br />
composlció paritaria de Diputats I Senadors que presentara un<br />
text que sera votat pel Congrés i pel Senat.<br />
. 2. En cas de no acónseguir-se l'aprovaci6 mitjanc;:ant el<br />
procediment de- .I'apartat_ anterior, 1 sempre que el text hagués<br />
obtingut el vot favorable de la majorla absoluta del Senat, el<br />
Congrés, per majoria de lés dues terceres parts, podra aprovar<br />
la reforma<br />
3.. Un~ vegada hagl estat aprovada la reforma per les Corta<br />
Generals, sera sotmesa a referendum per tal de ser· ratificada,<br />
sempre que ha demani una decima part deis membres de qualsevol<br />
de les Cambres, .dlns I'espai deis quin;ze dles següents<br />
al de I'aprovació.<br />
Artícle 168.<br />
1. Si es proposava la revisió total de la Constitució b una<br />
de parcial que afectas el titol Preliminar, el Capital Segon, Seeció<br />
l.' del Titol l. o el Titol 11, e. procedlra a ('aprovacló del prl".<br />
cipi per majoría deis dos terc;:os de cada Cambra, I a la dissolu·<br />
ció immedíata de les Corts.<br />
2. les Cambres elegides hauran de ratificar la declsi6 I<br />
prócedir a I'estudi del nou text constitucional, que haura de ser'<br />
'provat per majorla deis dos terc;os de les dues Cambrea.<br />
3. Un cap aprovada la reforma per les Corts Generals, sera<br />
sotmesa a referendum per a la seva ratificació.<br />
ArUcle 169.<br />
No podre Iniciar-se la reforma constitucional en temps de<br />
guerra o de' vigencia d'algun deis astats previstos en I'artlele<br />
116.<br />
Primera.<br />
DISPOSICIONS ADDICIONALS<br />
la Constitució empara 1 respecta els drets historics deIs<br />
territoris forals.
29360 29 diciembre 1978 . B. O, del E.~Núm. 311.2<br />
L'actualltzacl6 ganeral del dllreglm forales dure a terma,<br />
en el seu eas dlns el mare de la Constltuel6 I deis Estatuts<br />
d'Autonomla.· "<br />
Segona.<br />
La declaraci6 de majarla d'adat que conté I'artlple 12 d'aquesta<br />
Constltucl6 no perjudica les sltuaclons emparades pels drets<br />
forals en .1'8mblt del dret prlvat.<br />
Tercera.<br />
La modlfleacl6 del roglm eeonbmle I fiscal de J'arxipélag<br />
canarl requerira un Informe prevl de la Comunitat Autonoma<br />
o, en el seu cas, de \'(ngan provisional autonemlc.<br />
Quarta.<br />
En les Comunltats Autonomes on residesqui més d'una Au·<br />
dlanela Territorial, als Estatuts d'Autonomla respectius podran<br />
mantenlr les que ja hl eFen I distribuir les competencias entre<br />
elles. sempre de conformltat 8mb el que preveu la lIel·organlca<br />
del poder Judicial 1 mantenlnt-ne la unltat I la Independencia.<br />
D1SPOSlCIONS TRANSITORIES<br />
Primera.<br />
En els terrltorls dotats d'un regim provisional d'autonomla,<br />
els seus organs cof.leglats superiors, par mltja d'un acord adoptat<br />
per la majorla absoluta deis seus membres. podran substituir<br />
la Iniciativa que I'apartat 2 de rertlele 143 atrlbuelx a<br />
les Diputaclons Provincials o als organs Interinsulars corresponent$.<br />
-<br />
Segona.<br />
Els terrltorls que en el passat -haguessin plebiscitat. afirmativament<br />
projectes d'Estatut d'Autonomla J eh el moment de<br />
promulgar-se aquesta Constltucl6 comptln amb rbglms provlsionals<br />
d'autonomia. podran procedlr Immediatament en la forma<br />
prevista per I'apartat 2 de I'artlcla 148, sempre que ha acordin<br />
així, pJtr majorla absoluta, ela argans preautonomics col.leglats<br />
superiora, els quals hauran de comunicarho al Govern, El projecte<br />
d'Estatut sera elaborat d'acord 8mb allo que estableix<br />
I'artlcle 151, número 2, 8 convocatoria de !'argan cof.leglat<br />
preautonomic.<br />
Tercera,<br />
La Iniciativa del procés autonomlc per part de les Corpora<br />
CI(P8 locals o deIs seUa membres, previste per I'apartat 2 de<br />
I'article 143, a'entén que és diferida, smb ·tots els seU8 efectes,<br />
fins 8 la celebracl6 de les prlmeres elecclons locals sota la<br />
vigencia de la Constitucl6,<br />
Quarta.<br />
1. En el cás de Navarra, I a efectes de la seva lncorporacló<br />
al ConseJl General .Basc o al revim autonOmíc basc que el subs-.<br />
tltuesqul, en Iioe del que establelx I'artlele 143 de ie Constllu·<br />
cl6, la Iniciativa correspon a I'argan Fóral competent, el qual<br />
adoptara la seva declsl6 per maJorla deis membresque la com· <br />
ponen. Per tal que la dlta Iniciativa sigui vAlida, caldrll, ,a mbs,<br />
qUd la declsló de I'órgsn Foral competent sigui ratificada per<br />
un teferendum convocat expressament a aquest efecte, I aprOo<br />
vat per majorla deis vots vallds emesos.. .<br />
2, SI ~Ia Iniciativa no reelxfs, nornés es podra tornar a produlr<br />
en un altre perrode de mandat de I'organ Foral competent,<br />
1 en qualsevol cas; quan .hagl transcorregut el termlnl mfnlm<br />
que estableIx I'artlele 143. ,<br />
Cinquena.<br />
les clutats de Ceuta l Melilla podran .constituIr-se en Comunltat8<br />
Autocomes en el cas que ha decldesquln a~xi els seus<br />
respectlus AJuntaments, per mltja d'un acord adoptat per 1"<br />
maJorla .absoluta deis seus membres I queho sutorltzln les<br />
Corts Generals, mltJancant una lIel organlca, en els termes<br />
prevlsts per I'artlcle 144,<br />
Slseoa.<br />
SI ea tremelen a la Comlssl6 de Constltuel6 dal Congrés<br />
diversos proJectes d~Est8tut, seran dlctamlnats per l'ordre en<br />
que hl haguessln entrat. I el termln! de dos mesas a qul! es<br />
referelx I'artlcle 151 comencarll a comptar des que la Comlssló<br />
acebl l'eatud1 del ~~jecte o projectes' de qu~ successlvament<br />
.hagl conegut.<br />
Setena,<br />
,Els organismes provisionals autonomics es consideraran dissolts<br />
en .els casos següents:<br />
a) Una vegada hagin estat constitui'ts e/s argans que estalJlesquin<br />
els estatuts d'autonomia aprovats de conformeitat<br />
amb aquesta Constitució,<br />
b) En cas que la iniciativa del procés autonamic no arribés "<br />
a reeixir per tal com no complís els requisits prevists a I'article<br />
143.<br />
e) SI I'organisme no hagués exercit el dret que Ii reconeix<br />
la dlsposició transitoria primera dins el termini de 3 anys.<br />
Vuitena.<br />
1, Després de l'entrad3 en, vigor de la present Constitució<br />
les Cambres que I'han aprovad.¡ assumiran les funcions i les<br />
competencles que s'hi assenyalen respectivament per al Congres<br />
I per al Senat, sense que en cap cBS el seu mandat s'es·<br />
tengul més enila dal 15 de juny de 1981.<br />
2. A efecte del que E>stableJx I'article 99, la promulgaci6<br />
de la Constltuci6 es considera com un cas constitucional en<br />
el qual és proeedent d·apllcar·lo. A aquest efecte. a partir de la<br />
dlta promulgaci6 slobrirá un perfode de trenta dies per al'aplicacl6<br />
del que disposa el dit article. Durant aquest períoda,<br />
I'actual Pres.ident del Govern, que assumira les funcrons 1 les<br />
competencles que la Constituci6 establelx per a aquest carrec,<br />
podre optar per usar de la facultat que Ii reconeix I'article 115<br />
o bé donar pas, amb la seva dlmissi6,' a l'epllcac16 del que<br />
establelx I'article 99; en aGuest darre,. cas restara en la sltuacl6<br />
prevista en"\.l'spartat 2 de I'article 101.<br />
3. En cas de dlssoluci6, d'acord amb el que preveu !'arti·<br />
cla 115 I 51 no s'hagués produ"it legalment allo 'que preveuen<br />
els articles 68 I 69, caldra aplicar a les eleccions les ·normes<br />
vigents anteriorment, amb les úniques excepcions que en allo<br />
que fa referencia a inellgibilitats I Incómpatibilitats s'aplicara<br />
dlrectament all6 que preveu l'incís segon de la lIetra b) de<br />
"apartat 1 de I'article 70 de la Constltució i el que aquesta<br />
mateixa disposa respecte a I'edad de votar i el que estableix<br />
rartlele 69.3.<br />
Novena:<br />
Als tres anys d'haver estat elegits per primera vagada els<br />
membres del Tribunal Constitucional es designara per sorteig<br />
un grup de quatre membres de la mateixa procedencia electiva<br />
que hagln de cessar i ser renovats. A aquest únlc efecte,<br />
es consideraran agrupats com membres de la mateixa procede.ncla<br />
els dos designats a proposlci6 del Govert I els díftl<br />
que procedeixen de la formulada pel Consel! General del poder<br />
judicial. Desp'rés d'un segon perlode d& tres anys es renovara<br />
pel matelx procediment un deis dos grups no afectats pel<br />
sortelg anterior. Des d'aquelJ moment la renovaci6 s'ajustarll<br />
al que estableix el número 3 de I'article 159.<br />
DISPOSICIÚ DEROGATORIA<br />
1. Resta derogada la L1el 1/1977, del 4 de gener per a la<br />
Reforma Política, 1, en la mesura que no fossln ja derogades<br />
per aquesta Hel, la de Principios Fundamentales del Movimiento<br />
del 17 de malg de 1958. el Fuaro de los Españoles dal 17 de<br />
juliol de 10945. el Fuaro del Trabajo del 9 de mare da 1938, la<br />
ley Constitutiva de las Cortes del 17 de Juliol de 1942. la Ley<br />
de Sueesi6n en la Jefatura dal Estado del 26 de jullol da 1947,<br />
modlficades tates per la lIei organlca de I'Estat del 10 de gener<br />
da 1967 I de la matelxa manera aquesta darrera I la del Rafe·<br />
rendum Nacional del 22 d'octubre de 1945.<br />
2. En la mesura que' poguessin conservar alguna vigencia,<br />
es considera derogada definitivamente la Llel del 25 d'octubre<br />
de 1839 en allo que pogués afectar les provfncies d'Alaba,<br />
Oulpúscoa i Biscala.<br />
De la matelxa forma es considera derogada definitivament<br />
la Uel der 21 'de jullol de 1876.<br />
DISPOSICIÚ FINAL<br />
Aquesta Constitució entrara en -vigor el mateix dia que en<br />
siguI publlcat el text oficial al Butlletí Oficial de rEstat, Sera<br />
publicada també en ~es altres lIengües d'Espanya.<br />
IMPRENTA NACIONAL DEL BOLETlN OFICIAL DEL ESTADO
=<br />
Año CCCXVIII Viernes 29 de diciembre ne 1978 Núm. 311.3<br />
CONSTITUCIÓ<br />
=<br />
ESPANYOLA<br />
APROVADA PER LES CORTS EL 31 D'OCTUBRE DE 1978<br />
RATIFICADA PEL POBLE ESPANYOL EN REFERÉNDUM<br />
DE 6 DE DESEMBRE DE 1978<br />
. SANCIONADA PER S. M. EX; REI DAVANT LES CORTS<br />
EL 27 DE DESEMBRE DE 1978
,<br />
,<br />
C.ONSTITUCIO<br />
ESPANYOLA<br />
PREAMBUL<br />
la- Nació espaoyola, amb el desig d'establir la justicia, la<br />
IIibertat I la seguretat i de promoure el bé de tOt5 els quJ la<br />
integren, en ús de la saya sohlranla, proclama' la voluntat de:<br />
GarantIr la convlv~ncia democratice dlns la Constituci6 ¡les<br />
llels de conforrnitat amb un ordre economic l,.soclal Just.<br />
Consolidar un Estat de Oret que asseguri I'imperi de la lIe!<br />
com a expressió de la voluntat popular. .<br />
Proteglr tOt5 els espanyols i els pobles d'Espanya en I'exercici<br />
deis drets humans, les savas .. cultures i tra~lcions. lIengUes I<br />
instltuclons.<br />
Promoure el progrés de la cultura j de feconomia per tal<br />
d'assegurar a tothom una queUtet de vida digna.<br />
Establlr una Bacietat democratice avanc;ada, i<br />
Col.labcrar a I'enfortiment d'unes relaclons pacifiques i de<br />
cooperacló eflcac entre tots els pobles- de la Terra.<br />
En conseqüEmcia, les Gorts aproven i el poble espanyol ratifica<br />
la següent.<br />
Articte 1.<br />
CONSTlTUCIÓ<br />
T1TOL PRELIMINAR<br />
1. Espanya es constitueix en un Estat social i democratlc<br />
de Oret, que propugna com a valors superlors del seu ordena·<br />
ment jurldic la !Iibertat, la justicia, la Igualtat I el pluralisme<br />
polrtic.<br />
2. la sobiranla nacional residelx en el poble espanyol, del<br />
qual emanen els poders de I'Estat.<br />
3. la forma política de 1·'Estat espanyol és la Monarquia<br />
parlamentaria.<br />
Articte 2.<br />
la Constitució es fonamenta en la indissoluble unitat de la<br />
nació espanyola, patria comuna i indivisible de tots als es·<br />
panyols, l reconeix i garantelx el dret a I'autonomla de les<br />
nacionalitats i de les regions que la Integren i la so¡¡'daritat<br />
entre tates elles.<br />
Article 3.<br />
1. El castella és la lIengua espanyola oficial de rEstat. Tots<br />
els espanyols tenen el deure de coneixer-Ia i el dret d'usar-Ia.<br />
2. les al tres lIengUes espanyoles seran també oflclals en<br />
les respective&. Gomunitats Autbnomes d'acord amb els seus<br />
Estatuts.<br />
3. la riquesa de les dlferents modalitats lingüistiques d'Espanya<br />
és un patrlmanl cultural que sera abjecte d'especial<br />
respecte ¡ protecció.<br />
Article 4.<br />
1. la bandera· d'Espanya és formada per tres· franges ha·<br />
ritzontals, vermella, groga I vermella: la groga és de doble<br />
amplada que la de cadascuna de les vermelles.<br />
2. Els Estatuts podran recontlxer banderes i ensenyes· prOpies<br />
de les Gomunltats Auto.nomas. Aquestes s'utilitzaran juntament<br />
amb la bandera d'Espanya enels edlficis públics i en<br />
els actes aficlals.<br />
'<br />
Article 5.<br />
La capital de I'Estat és la vila de Madrid.<br />
Article 6.<br />
Els partits politics expressen el pluralisme polític, concorreo<br />
a la formació I a la manlfestació de la voluntat popular I s6n<br />
instrument fonamental per a la participació polltica. Podre" ser<br />
creats i exerciran la seva actlvitat lIiurement dins el respecte<br />
a la Constitució i a la lIei. l'estructura interna i el funcionament<br />
hauran de ser democratics.<br />
Articte 7...<br />
Els slndicats de treballadors i les aSSOClaClans empresarials<br />
contrlbueixen a la defensa I a la promoció deis interessos economlcs<br />
i socials que els s6n prop1s. Podran ser creats') exer·<br />
clran la seva actlvitat lIIurament dins el respecte a la Canst1tuci6<br />
i a la lIei. l'estructura interna ¡ el funcionament hauran<br />
de ser democratics.<br />
Article 8.<br />
1. les Forces Armades, constituIdes per I'Exercit de Terra,<br />
I'Armada i l'Exercit de l'Alre, tenen com a missi6 garantir la<br />
sobirania i la Independencia d'Espanya, defensar-ne la integritat<br />
territorial I I'ordename"t constitucional.<br />
2. Una lIei orgánica regulara les bases de I'organització<br />
militar de conformitat amb els prlnclpis de la present Canso<br />
titució.<br />
Artlcle 9.<br />
1. Els ciutadans i els poders públics resten subjectes a la<br />
Constitucló i a la resta de I'ordenament juridic.<br />
2. Correspon als poders públlcs de promaure les condicions<br />
per tal que la IIibertat i la Igualtat de I'i"dividu ¡deIs grups<br />
en els quals s'integra siguin reals i efectives: remaure· els<br />
obstacles que n'impedelxin o en dificultln la plenitud i facilitar<br />
la particlpacló de tats els clutadans en la vida política, economica,<br />
cultural i social.<br />
3. la Gonstltucl6 garanteix el princlpi de legalitat, la jerarquia<br />
normativa, la publicitat de les normes, la irretroactivitat<br />
de les disposlcions sancionadores no favorables o restrlctives<br />
de drets indryiduals, la seguretat jl,lridica. la responsabilitat i<br />
la interdicci6 de I'arbitrarletat deis poders públics.<br />
Artlde 10.<br />
TITOL I<br />
Deis drets I deis deures fonamentals.<br />
1. la dignitat de la persona, els drets inviolables que li<br />
s6n Inherents, el lIiure desenvolupament de la personalitat, el<br />
respecte a la lIel I als drets deis altres .són fonament de I'ordre<br />
polftic I de la pau social.<br />
2.. les normes relativas als drets fonamentals i a les llibertats<br />
que ·Ia Constitució reconegui s'interpretaran de conformitat<br />
am·b la Declaraci6 Universal de Drets Humans i els Tractats i<br />
els Acords lnternacionals sobre aquestes materies ratificats per<br />
Espanya.<br />
-Article 11.<br />
CAPlTOL PRIMER<br />
DeIs espanyols ¡deIs estrallgers<br />
1. la nacianalitat espanyola s'adQUireix, es conserva es<br />
perd d'acord amb el que la L1ei establelx.
B. O. del E.-Núm. 311.3 29 diciembre 1978 29363<br />
2. Cap espanyol d'origen no podre ser privat de la seva<br />
naclonalltat.<br />
3. L'Estat podra concertar tractats de doble nacionalitat<br />
amb els pai'sos lheroamericans o amb aquells que hagin tlngut<br />
o tinguin una vinculació. particular 8mb Espanya. En aquests<br />
paisos. encara que no reconeguin als seus ciutadans un dret<br />
recíproc, als espanyols podrao naturalizar-s'hi sensa perdre la<br />
nacionalitat d'origen.<br />
Article 12.<br />
"Els espanyols són majors d'edat als 18 aoYs.<br />
Article 13.<br />
1. Els estr'angers gaudiran a Espanya de les Ilibertats pú~<br />
bUques que garanteix el Titol presant el) els termes que estableixin<br />
els tractats i la lIei. .<br />
2. Només els espanyols seran titulars deis drets reconEr<br />
gUt5 en I'article 23, lIevat d'allo que, amb crit~ris de reciprocitat,<br />
pugui establir-se per tractat o par lIeí per al dret de<br />
sufragi .actiu en les aleccions municipals.<br />
3. L'extradició nornés es. concedira en compliment d'un<br />
tractat o de la· lIel, d'acord amb el principi de~ reciprocitat.<br />
Resten exclosos de I'extradició els delictes polítics. No seran<br />
considerats com a tals els actes de terrorlsme.<br />
4. La' Ilei establira la forma en que els ciutadans d'altres<br />
paTsos i els apatrides -podran gaudir del dret d'asil a Espanya.<br />
Article 14.<br />
CAPlTOl SEGON<br />
Drets i lIibertats<br />
Els espanyols són iguals ·davant la lIei~ sense que pugul<br />
prevaler cap discriminació per raó de naixenc;:a, ra
::'9364 29 diciembre 1978· B. O. del E.-Núm. 31 U<br />
Indegudes I amb tatas les garantlas. a utllltzar als mlt]ans probatorls<br />
pertlnents per la defensa prbpta. 8 no declarar contra si<br />
matelx, 8 no confessar-se culpable 1,8 la presumpcló d'lnnocer.cla.<br />
La l1el regularla els casos en els quals, p~r raó de parentlu<br />
() de sacret professlonal, no s'estara obligat a declarar respecte<br />
de fets presumptament delictlus.<br />
Article 25.<br />
1. Nlngú pot ser candemnst o sancionat per acclons o omissions<br />
que en el moment de .produlr-se no constitueixin delicte,<br />
falta o Infraccl6 administrativa. 5e90n5 la legislacló viga"t en<br />
aquel!, momento<br />
2. .Les penes privativas de llibertat I les mesures de saguretat<br />
restaran orientades vers la reeducació i la relnsercló social<br />
i no podren consistir en treballs fart;:ats. El candemnat que esti·<br />
gués complint pena de presó gaudlra del drets fonamentals<br />
d'aquest ,Capítol, lIevat d'aquells que es trobln limltats expressa·<br />
ment pel contingut del vere"dicte condemnatori, pel sentlt de la<br />
pena o per la lIel penitenciaria. En qualsevol cas, tindra dret a<br />
un treball remunerat, als beneficia correspenents de la Seguretat<br />
Social, I a I'accés a la cultura i al desenvolupament' Integral de<br />
la personalltat. . . .<br />
3. L'Admlnlstraclo civil no podre imposar sancians que di·<br />
rectament o subsidiariament impliquin privacló de IIibertat.<br />
Artlcla 26.<br />
Es prohibeixen els Triburals d'Honor en I'ambit de·I'Adminis·<br />
tracló civil t de les arganitzaclons professionals.<br />
. Artlcle 27.<br />
1. Tothom té dret a I'educació: Es reconeix la IIibertat d'en·<br />
senyament. . .<br />
2. L'educa,cló tindra com obJecte el. pie desenvolupament de<br />
la personalltat humana en el respecte als prlnclpls democratlcs<br />
de .convlvlmcla I als drets i a les -lIibertats fonamentals.<br />
3. Els, poders públics garantelxen el dret que asslstelx els<br />
pares per tal que els filia rebin la formacló religiosa I moral que<br />
vagl d'acord amb les seves convlcclons.<br />
4. L'ensenyament basic és obligatori I gratult.<br />
5. Els poders públics garanteixen el dret de -tothom a I'educacló,~mltjant;:ant<br />
una programacl6 general de I'enseny~ment, ~b<br />
la partlclpació col.lectiva de tots els sectors afectats I la creacl6<br />
de centresdocents.<br />
6. Es reconeix a las persones físlquee I jurídiques la !libertat<br />
de creacl6 de centres docents, dins el respecte als principis<br />
c(¡nstltuclonals.<br />
t~ Els professors" els pares 1, e.... el seu cas, els alumnes<br />
Intervlndran en el control I en la gestió de totsels centres sos·<br />
tlnguts per l'Adminlstracl6 amb fans públics, en la forma que la<br />
lIel astablelxl.<br />
8. Els poders públlcs Inspeccionaran I homologaran el slste·<br />
ma educatiu per tal de garantir e-I compllment de les lIeis.<br />
9. Els poders 'públics ajudaran aquells centres docents que<br />
reuneIxln els requislts que la lIei estableixi.<br />
10. Es reconeix I'autonomia de les universitats, en la forma<br />
que la lIe! estableixi.<br />
Artlcla 28.<br />
,<br />
1. Tothom té dret a sindicar-se l1iurement. la lIei podra limitar<br />
o suspendre I'exerclcl d'aquest dret a les Forces o als<br />
Instltuts armats o als altres cossos, sotmesos a disciplina mili·<br />
tar, I regulara les peculiaritats que I'exercicl d'aquests presanti<br />
als funcionarls públics. La IIlbertat sindical compren el dret a<br />
fundar slndlcats I a aflliar·s·h! a eleccló. I el dret dais slndlcats<br />
8 formar confederaclons I a fundar arganitzaclons slndi'cals Inter·<br />
neclonals o a aflllar·s'hi. Ningú podra ser obllgat a afiliar-se a<br />
un slndlcat.<br />
2. Es reconelx als treballadors eldret a la vaga per a la<br />
defensa deis seusinteressos. La lIei que reguri I'exerclcl d'aquest<br />
dret establlra les garanties que calgutn per tal d'assegurar el<br />
mantenlment deis serveis essencials a la eamunltat.<br />
Article 29.<br />
1, Tots els espanyols tlndran el dret de petlci6 Individual I<br />
col.leetlva, per escrlt, en la forma 18mb els afectes que determini<br />
la lIel. ,<br />
2. Els membres de les Forces o Instituclons armades o deis<br />
cossos sotmesos a disciplina _m.atar podran exerclr aquest dret<br />
només Indivldualment I d'scord 8mb 8110 que disposa la seva<br />
leglslacl,; espaclflca.<br />
• Artlcle 30.<br />
SECCIÓ 2.'<br />
Deis drets ¡deIs deures deis ciutadans<br />
1. Els espanyols tenenel dret I el deure de defensar Es·<br />
panya.<br />
2. La lIel fixara les obligacions militars deIs espai"IYols I<br />
regulara, amb les garanties que calguin, I'objecció de consclen·<br />
cia i les altres causes d'exempció del serlei militar obligatori;<br />
pc.ara Imposar, en el seu cas, una prestaci6 social substitutoria.<br />
3..Podra establir·se un servei civil per al compliment de<br />
fin ~ d'interes general.<br />
4. Mitjant;:ant una lIei podran regular-se els deur~s deis ciu·<br />
tadans en els casos de risc greu, catastrofe a ,calamitat ~ublica.<br />
Atticle 31.<br />
1. Tothom contribuira al sosteniment de les despeses públiques<br />
d'acord amb la seva capacitat economica mitjant;:ant IIn<br />
sistema trlbutari just Inspirat en aels princlpis d'igualtat 1 progressivitat<br />
que, en cap cas, tlndra abast confiscatorL<br />
2. La despesa pública realitzara una assignaci6 equitativa<br />
deis recursos públics I la programació i I'execucló respondran<br />
als criteris d'eficiencia I economla.<br />
Article 32.<br />
1. L'bome i la dona tenen dret a contreure matrimoni amb<br />
plena igualtat jurídica.<br />
2. La lIel regulara les formes de. matrlmoní, I'edat I la ca·<br />
pacitat per 8 cantreure'I, els drets i els deures deis conjuges,<br />
les causes de separació i dlssolucl6 i els seu s efectes.<br />
Article 33.<br />
1. Es reconeix el dret a la propietat privada i a I'herencia.<br />
2. La funci6 soclel d'aquests drets en delimitara- el contin·<br />
gut, d'acord amb le.) lIeis.<br />
3. Nlngú podra ser privat deis seus béns ni dets seus drets<br />
slnó per causa justificada d'utllitat pública I d'interes social, mito<br />
jant;:ant la carresponent Indemnitzacl6 i de conformitat amb allo<br />
-que les lIeis disposin.<br />
Article 34.<br />
1. Es reconeix el dret de fundaci6 per a finalitats d'interes<br />
general, d'acord amb la lIei.<br />
2. Regira també per a les fundacions el que es disposa en<br />
e;s apartats -2 i 4 de I'artlcle 22.<br />
Article 35.<br />
1. Tots els espanyols tenen el deure de treballar i el dret<br />
al trebal!, 8 la lliure eleecié de professió o oflcl, a la promocló<br />
a través, del trebal! I a una remuneracl6 suficient per tal de<br />
satisfer les saves necessltats I les de la seva familia sense .que<br />
en cap cas'es pugul fer dlscrlminacló per raó de sexe.<br />
2. La lIei regulara un estatut deis treballadors.<br />
Artlcle 36.<br />
La lIel r(gulara les peculiaritats proples de! réglm jurídic deis<br />
Col.legis Professionab 1 I'exerclcl de les professions tttulades.<br />
L'estructura Interna i el funcionament deis Col.legis hauran de<br />
ser democrati.cs.<br />
Article 37.<br />
1. La lIel garantlra el dret 8 la negociació colJectiva del<br />
trebal! entre els representants deis trabal/adors I els empresarls,<br />
1 la fort;:a vinculant deis convenrs.<br />
.2. Es reconelx el dret deis -treballadors I deis empresaris a<br />
adoptar· mesures de conflicte col.fectlu. la ·llel que reguli I'exerelc,<br />
d'aquest dret, sens perJudlcl de les IImitaclons que pugul<br />
establir, Incloura les garantles que calguln per tal d'assegurar<br />
el funcionament del servels essenclals a la comunltat.<br />
Article 38.<br />
Es reeonelx la IIibertat d'empresa dlris el mare de "economia<br />
de mercal. Els poders públics en garanteixen I'exercicl e iI protegelxen;<br />
protegelxen també la defensa de la productivltat d'acord<br />
amb les exlglmcles de I'economla general 1, en el seu eas, de la<br />
planlflcacló.
B. O. del E.-Núm. 311.3 29 diciembre 1978 29365<br />
CAPITOl TERCER<br />
DeIs principis raet!?,s de la política social i economica<br />
Artiele 39.<br />
1. Els poders públics asseguren la protecció social, econlr<br />
mica y jurídica de la família...<br />
_<br />
2. Els poders públics asseguren també la protecció integral<br />
deis fiJIs, Iguals clavant la lIe! amb independencia de la [iliaeló,<br />
I de les mares, sigui quin sigui el seu estat civil. la lIel tara<br />
possible la investlgació de la paternitat.<br />
3. Els pares han de prestar assistencia completa als filfs<br />
tir:guts dios o fora del matrimonl. durant la minoría' d'edat i en<br />
els altres casos en que fa lIeí els hl obllgui.<br />
4. Els ¡nfants guadiran de la protecció prevista en els acords<br />
internacionals que vetllen pels seus drets.<br />
Artiele 40. ,<br />
1. Els pod.ers públics promouran les condicions favorables<br />
per al progrés social j economic 1 p$r' a una distrlbució de la<br />
renda regional i personal més equitativa, dins el mare d'una polí·<br />
tica d'estabilitat economica. De manera especial realitzaran una<br />
política orientada cap á la plena' ocupació.<br />
2. Els poders públics fomentaran també una politica que<br />
garanteixi la formacíó i la readaptacló professionals; vetUaran<br />
per la seguretat i la higiene en el treban 1 garantiran el descans<br />
neeessari, mitjanliant la limitacló. de la jornada laboral, les' va·<br />
cances peribdiques retribuides i la promoci~ de centres adequats.<br />
Article 41.<br />
Els poders públics mantindrar. un regim· públic de Seguretat<br />
Social per a tots els ciutadans, que garanteixi I'assisténcia i les<br />
prestacions socials suficients en les situacions de necessitat,<br />
especialment en cas de falta de feina. L'assistencla i les presta<br />
.cions . complementaries , seran lliures. .<br />
Artic!e 42.<br />
L'Estat vetllara especialment per la salvaguarda deis drets<br />
economics i socials deis trebaUadors espanyols a I'estranger I<br />
orientara la seva política' a repatriar-los J reintegrar-los a la<br />
sbeietat.<br />
Article 43.<br />
1. Es 'reconeix el dret a la protecció de la salut.<br />
2. Correspon als poders públics organitzar i tutelar la salut<br />
pública a través de mesures preventives i a través de les presta·<br />
dons 1 deis serveis necessaris. La llel establira els drets I els'<br />
deures de tothom en aquest punto .<br />
3. Els poders públics fomentaran l'educaci6 sanitaria, l'edu·<br />
cació fisica i l'esport. Facilitaran també la utilizació adequada<br />
cel lleure.<br />
Article 44<br />
1. Els poders públics promouran i tutelaran l'accés a la cul· .<br />
tura, a la qual tóthom té dret.<br />
2. Els podars públics promouran :~l ciencia I la investigació<br />
cientifica 1 tecnica en beneficl de !'interés general.<br />
Article 45.<br />
1. Tothom té dret a disposar d'un medi ambient adequat per<br />
al desenvolupament de la persona, 1 el deure de conservar-lo.<br />
2. Els poders públics vetUaran per la utilizació racional de<br />
tots els recursos naturals, a fi de protegir 1 millorar la qualitat<br />
de la vida i defensar i restaurar el medl ambient, amb el suport<br />
de la indispensable solidaritat col.lectlva.<br />
3. la lIei fixsra sancions penals o, en el seu cas, adminis·<br />
tratives pers als qul violln el que es disposa en l'apartat anterior<br />
i establira l'obligació d'aquests de reparar el dany causat.<br />
Article 46.<br />
Els poders públics garantiran la conservació 1 promouran<br />
I'enriquiment del patrimoni historic, cultural i artistic deis pobles<br />
d'Espanya i deis béns que l"integren, sigui quin sigui el regim<br />
jurídlc i la titularitat. La lIei penal.sancionara els atemptats<br />
contra aquest patrimoni.<br />
Article 47.<br />
. Tots els espanyols tenen dret a un habitatge digne I adequat.<br />
Els poder públics promouran les condiclons necessaries<br />
i establiran les normes pertlnents per tal de fer efectlu Bquest<br />
dret, i regularen la utilltzaeló de sOl d'aeord emb I'Interh ge·<br />
neral per tal d·impedlr I'espeeulaeló,<br />
La comunitat partieiparll en les plusvalues qÍJe generl I'aceió<br />
urbaní~tica de les entitats públiques.<br />
Artiele48,<br />
Els poders públics prOmouran lescondlclons per a la partl·<br />
cipacló Uiure i eficali de la Joventut en· el desenvolupament<br />
polític, social, economJc I cultural.<br />
'Article 49.<br />
Els poders públics dúran a terme una política de previsló,"<br />
tractament, rehabilitació i lntegracló deis dlsminuits físies, sensorials<br />
i psiqulcs, als quals es prestaril: I'atenció especialitzada<br />
que requereixen, I els empararan especialment en la consecucló<br />
deis drets que aquest Titol atorga a tots els clutadans.<br />
Artlcle so.<br />
Els poders públics garantiran la ,suflcléncia economlca als<br />
ciutadans durant la tercera edat. mltjaru;ant pensions adequades<br />
i actualitzades peribdi,cament. Amb independencia de les obllgacions<br />
famillars, en promouran el benastar mi~Jant;ant un sistema<br />
de serveis socials .que atendran. el$ problemas específica de<br />
salut, habitatge, cultura I lIeure.<br />
Artiele 51.<br />
1. Els poders públics garantiran la defensa deis consumldors<br />
¡deis usuaris; I en proteglran amb procedlments eflc8t¡Os la<br />
seguretat, la salut i els legítims Interessos.<br />
2, Els poders públics promouran le /nfotmee/ó I ('educacló<br />
deis consumldors I ·dels usuaris, en fomentaran les organJtzacjons<br />
I les escoltaran en les qüestions 'que puguin afectar-los,<br />
en la forma que la lIel estableixl.<br />
3. Dins el marc del qu J disposen els apartats anteriors, la<br />
lIei regulara el comer~ Interior I el regim d'autoritzacló de Pr:
29366 29 diciembre 1978 B. O. del K-Núm. 311.3<br />
la declafació de I'estat d'excepcló o de setge en els tt-;rmes que<br />
preveu la Constltucló. Resta exceptuat d'aquesta suspensló<br />
I'apartat 3 de I'artlcle 17 en el cas de declaració de I'estat d'excepeló.<br />
. .<br />
2. Una lIe! orgimica podra determinar la forma i els casos<br />
en que. de forma Individual i 8mb la necessaria intervencló judicial<br />
I I'adequat control parlamentarl, els drets reconéguts en<br />
als srticles 17.2 I 18, apartats 2 I 3, pUQuio ser suspesas per a<br />
persones determinades, en relacló 8mb les investigaclons corresponents<br />
a I'actuació de bandes armades o elements terroristes.<br />
LB utilització injustificada o abusiva de les facultats recone·<br />
gudas en la dite 1181 organice comportara responsabilitat penal<br />
per' violacló del drets i de les IIibertats reconegudes per les<br />
lIel8.<br />
TfTOL 11<br />
De la Coron'.<br />
Artlcle 56. ...<br />
1. El Rei és el Cap de fEstat, slmbol de la seva unitat i<br />
perman~ncla, arbitra i modera el funcionament regular' de les<br />
instltutlons, assumelx la més alta representació de I'Estat Espanyol<br />
en les relacions Internacionals, especlalment amb les<br />
naclons de la seva comunitat historica, i exerceix les funcions<br />
Que Iiatribueixen expressament la Constitució i les lIeis.<br />
2. El seu titol és el de .Rei d'Espanya, i podra utilitzar els<br />
altres que corresponguin a la Corona:<br />
3. la persona del Rei /Js inviolable i no esta subjecta a res·<br />
ponsabilitat. Els seus aetes seran sempre subjectes de referendament<br />
en la forma establerta en I'article 64, sense la qual no<br />
tindran v~lidesa, Ilevat del Que dlsposa l'article 65.2.<br />
Artlcle 57.<br />
1. la Corona d'Espanya. és hereditaria en els sutcessors<br />
de S. M. Joan, Caries I de Borbó, legitim hereu de la Dinastia<br />
hlstoriea. la successió al tron seguira rordre regular de prlma~<br />
genltura i de representacló, i sera preferida sempre la Unía anterior<br />
a les posterlors; en la mateixa Iínia, el grau més prbxim<br />
al més remot: en el mateix grau, I'home a la dona, I en el mateix<br />
sexe la persona maior a la menor.<br />
2. El Princep hereu, des del naixement o des que s'esdevingul<br />
el f~t que origlnl I'evocació, tindra la dignitat de Princep<br />
d'Astúries I els altres títols vinculats tradicionalment al successor<br />
de la Corona d'Espanya.<br />
3. Havent-se extlnguít totes les Unies cridades a d,"'! les<br />
Corts Generals proveiran a la successló a la Corona en "'1 f,)rma<br />
que más 'convingui als interessos d'Espanya.<br />
4. les persones que', tenlnt dret la successió al t,"')n. contraguessln<br />
matrlmoni contra la prohibició expresa del Rei i de<br />
les Corts Generals, restaran excloses de la successló a la Corona<br />
elles mateixes i els seus descendents.<br />
5. les abdlcacions ¡les renúncies i qualsevol dubte de fet<br />
o de dret que s'esdevingui en l'ordre de successió a la Gorona<br />
es resoldran amb una L1ei Organica ..<br />
Artlcle 5S.<br />
la Reina cpnsort o el consort de la Reina no podran assumír<br />
funclons oonstitucionals. lIevat del que es disposa per a la Re·<br />
gencla.<br />
•<br />
Artlcle 59.<br />
1. SI el Rel fas menor d'edat. el pare o la mare'del Re! i,<br />
per manca d'aquests, el parent major. d'edat més proxim en la<br />
successló a la Corona segons I'ordre establert en la Coñstituci6,<br />
entrarA a éxercir ImmeCHatament la Regencia, i I'exercira durant<br />
el lemp8 de fa mlnorla d'edal del Re!.<br />
2. SI el Rei resultava inhabllitat per a I'exercicl de la seva<br />
autorftat, I I~ Imposslbilitst fas reconeguda per les Corts Ge·<br />
nerals, entrara immedlatament a exerclr la Reg~ncla el Princep<br />
hereu de la .Corona, si era major d'edat. SI no ho era, caldra<br />
procedlr de la "manera que preveu I'apartat anterior fins que el<br />
Príncep hereu aconseguelxl la majorla d'edat.<br />
3.. Si no hi haguéscap persona a qui eorrespongués la RegEmcia,<br />
aquesta sera nomenada per les Corts Generals, I es<br />
compondra d'una, tres, o cinc persones,<br />
4. Per a exercir la Regencia caldra ser espanyol<br />
d·odal.<br />
j majar<br />
5. la RegenCia sera<br />
sempre en nOf!! del Re!.<br />
exerC'ida per mandat constitucional j<br />
Article 60.<br />
1. Sera tutor del Rei menor la persona que el Rei dlfunt<br />
hagi nomenat en .el seu testamento sempre que sigui major<br />
d'edat i espanyol de naixement; si no n'hagués namenat, en<br />
sera tutor el pare o la niare mentre restin vidus. Mancant<br />
aquests, el "omenaran les Corts' Generals, pero "omés podran<br />
acumular els carrees de regent i de tutor el pare, la mare o els<br />
ascendents di rectes del Rei.<br />
2. l'exercici de la tutela és incompatible també amb el de<br />
qualsevol carrec o representació política.<br />
Article 61.<br />
1. El Rei, en ser proclamHt llavant les Corts Generals, pres·<br />
tara el jurament d'exerclr Hdelment ~es seves funckms, guardar<br />
i fer guardar la Constitueió i les lIeis ¡respectar els drets deis<br />
ciutadans i de les Comunltats Autonomes.<br />
2. El Príncep hereu. en aconsegulr la majorla d'edat, I el<br />
Regent o els Regents en fer-se carrec de les seves funcions,<br />
prestar~n el mateix jurament i el de fldelitat al Re!.<br />
Articie 62.<br />
Correspon al Aei:<br />
a) Sancionar i promulgar les lIeis.<br />
b) Convocar i dissoldre les Corts Generals j convocar eleccions<br />
en els termes prevrsts a la Canstitució.<br />
e) Convocar a referéndum en els casos prevísts a la Consti·<br />
tució.<br />
d) Propasar al candldat a President de Govern i, en el seu<br />
cas, nomenar-Io, I també posar fi a les seves funcions en els<br />
termes prevists en la Constitució.<br />
e) Nomenar i remoure els membres del Gavern a proposició<br />
del Presldent d'aquest.<br />
f) Expedir els decrets acordats en el Consell de Ministres,<br />
praveir els oficls civlls i militars i concedír honors i distincions<br />
d'acord amb les Ileis. .<br />
g) Ser informat deis afers d'Etat i presidir, a aquest efecte,<br />
les sessions del Consel! de Ministres quan ho cregui oportú,a<br />
peticio del President del Govern.<br />
h) 'EI" comandament .suprem de les Forces Armades.<br />
i) Exercir el dret de gracia d'acord amb la lIei, la qual no<br />
podra autoritzar' indults generals.<br />
Article 63.<br />
1. - El Rel acredita els ambaixadors í altres representants díplomatics.<br />
Els representants estrangers a Espanya són acredltats<br />
davant ell.<br />
2. Al Rei correspen de manifestar el consentiment de l'Estat<br />
per a obligar-se internacionalmerit mitjam;:ant tractats. de conformitat<br />
amb la Constitucló i amb les lIeis.<br />
3. Al Aei carrespon, previa autorlzació de les Corts Generals,<br />
de declarar la guerra i de fer la pau.<br />
Article 64.<br />
1. EJs actes del Rei serjn referendats pel President del Govern<br />
i, en el seu cas, pels Ministres competents. la proposta<br />
i el nomenament del President del Govern i la dissoluci6 prevista<br />
en I'artícle 99 seran referendats pel President del Congrés.<br />
2. Deis actes del Rei seran responsa~es les persones que<br />
els ref.erendin.,<br />
Articie 65.<br />
1. El Rei percep deis Pressuposts de I'Estat una quantitat<br />
global per al" sosteniment de la seva Familia I Casa, i la distri·<br />
bueix liiurement:<br />
'<br />
2. El Rei nomena i relleva lIiurement els membres civUs I<br />
militars de la seva Casa.<br />
Article 66.<br />
TfTOL 111<br />
De1es' Corts Generals<br />
CAPITOL PRIMER<br />
De les Cambres<br />
1. les Corts Generals representen el poble espanyol i són<br />
formades pel Congrés deIs Dlputats I el Senat.<br />
2, les Corts Generals exerceixen la potestat legislativa de
B. O. del E.-Núm. 311.3 29 diciembre 1978 29367<br />
I'Estat. n'aproven· els pressuposts. controlen I'acció del Govern I<br />
teneri les altres competencias que els atribueixi la Constjtució.<br />
3. Les Corts Generals .ón Inviolables.<br />
Arttele 67,<br />
1. Ningú podre ser membre de "totes dUBS Cambres simul·<br />
taniament. ni acumular !'acta d'una Assemblea d'una Camunitat<br />
AutOnoma amb la de Dlputat al Congrés. .<br />
2. Els membres de les Corts Generals no estaran II1g8t5 per<br />
mandat Imperatlu.<br />
3. Les reunlaos de Parlamentaris Que se celebrln sanse convocatoria<br />
reglamentaria no vincularan les Cambres i no podran<br />
exercir les funcfons d'aquestes ni ostentar·na els privilegis.<br />
Article 68.<br />
1, El Congrés es campon d'un mlnlm de 300 i un maxlm<br />
de 400 Diputats, elegits per sufragi universal, lIiure, igual, directe<br />
i secret en els termes que establelxi la lIei.<br />
2. La circumscripcló electoral és la' provincia. Les poblacions<br />
de Ceuta i Melllla .seran representades cadascuna per un Diputato<br />
La lIei distribuira el nombre total de Diputats, assi.gnara<br />
una representacló mfnlma Inicial a cada circumscrlpció i distribulra<br />
els altres en proporcl6 amb la poblacló.<br />
3. L'elecció es fara a cada clrcumscripci6 atenint a criteris<br />
de representaci6 proporcional.<br />
4, El Congrés és eleglt per quatre anys. El mandat deis<br />
Diputats acaba quatre anys després de I'elecció o el dia de la<br />
dissolució de la Cambra.<br />
•<br />
5. 56n electors i elegibles tots els espanyols que estiguin<br />
en pie ús deis seus drets politlcs. La lIei reconeixera I'exercici<br />
del dret de sufragi als espanyols que es trobln fora del territorl<br />
d'Espanya i I'Estat els el facilitara.<br />
6, Les eleccions tlndran 1I0c entre els treinta i els seixanta<br />
dies després de I'acabament del mandato El Congrés electe<br />
haura de ser convocat dins els vint-i-cinc dies següents al de la<br />
celebració de les eleccions.<br />
Article 69.<br />
1. El Senat és la Cambra de representació territorial. f<br />
2. Els votants de cada províncla elegiran quatra Senadors<br />
- per sufragi universal, lIiure, igual, dlrecte i secret en els termes<br />
que assenyali una lIel organica.<br />
" 3. AJes províncies Insulars, cada illa o agrupac'ió d'iHes,<br />
amb cabildo o censell Insular I c:onstltulra una circumscripcló a<br />
efecte dPo l'elecci6 de Senadors; en correspondran tres a cadascuna<br />
de les lIIes majors (Gran Canaria, Mallorca i Tenerlfe),<br />
I un a cadascuna de les iIIes o agrupacions d'illes següents:<br />
Eivissa-Formentera, Menorca, Fuerteventura, Gomera, Hierro, Lanzarote<br />
i La Palma. .<br />
4, Les poblacions de Ceuta i Melilla elegiran cadascllna<br />
dos Senadors.<br />
~ 5. les Comunltats Autonomes desigl1aran a més un Senador<br />
i encara un ~Itre per cada milió d'habitants del seu territorl<br />
respectlu. Le designaci6 correspondra ~ l'Assemblea le·<br />
gislativa o, si no n'hi havia, a I'organ col.legiat superior de la<br />
Comunitat Autónoma, d'acord amb el que estab\eixin els Esta-.<br />
tuts, que asseguraran,en qualsevol cas, la representació proporcional<br />
adequada. . ,<br />
6. El Senat és elegit per quatre anys. El mandat deis Senadors<br />
acaba quatre anys després de I'elecció o el _dia de la<br />
dissolució de la Cambra.<br />
Article 70,<br />
1, La t1ei electoral determinara .Ies causes d'lnelegibilitat<br />
I incompatibllitat deis Diputats i deis Senadors, les quals com~<br />
prendran, en qualsevol cas:<br />
a) Els components del Tribunal Constitucional.<br />
bl Els alts eárrees de I'Adminlstraeló de I'Estat que de·<br />
termini la lIeh amb I'excepcl~ deIs membres del· Govern.<br />
el El Defensor del Poble.<br />
d) Els Magistrats, els Jutges I els Fiscals en -actiu.<br />
e) Els rnilltars professlonals i els membres de les Forces i<br />
Cossos de Seguretat I Pollcia en actlu.<br />
fl Els membres de les Jun,te. Eleetorals.<br />
2. La 'validesa de les actes 1 de les credenclals deis membres<br />
de tates dues Cambres restara sotmesa al control judicial<br />
en els termes que establelxi la lIel electoral.<br />
Article 71.<br />
1. Els ()jputats 1 els Senadors gaud¡Y:an~ d'inviolabilltat per<br />
les opinions manifestades en I'exercici de les seves funcions.<br />
2. Durant el perlade del seu mandato els Diputats i els Se.<br />
nadors gaudiran també d'irnmunitat, I narnés podran ser detinguts<br />
en cas de delicte flagrant. No podran ser Inculpats ni processats<br />
sense I'autoritzacló previa de la Cambra respectiva.<br />
3. En les causes contra DlputBts I Senadors será competent<br />
la Sala del Penal del Tribunal Supremo<br />
4, Els D.iputats i els Senadors percebran una assignació que<br />
sera fixada per les Cambres Jespectives.<br />
Article 72,<br />
1, Les Cambres estableixen els propis reglaments, aproven<br />
autonomament els seu s pressuposts 1, d'un comú acord, regulen<br />
I'estatut del personal de les .Corts Generals, Els reglaments<br />
i la reforma d'aquests seran sotmesos a una votaci6 final sobre<br />
la totalitat, la qual requerira la majorla absoluta.<br />
2. les Cambres elegeixen els presldents respectius I els altres<br />
membres de les Messes. Les sessions conjuntes seran presidides<br />
pel 'President del Congrés i es regiran mltjan9ant, un<br />
Reglament de les Corts Generals aprovat per la majori", absoluta<br />
de cada Cambra.<br />
3.· Els Presidents de les Cambres exerceixen en nom d'aquestes<br />
tots els poders adm.inistratius i les facultats de policia en<br />
I'interior deis estatges respectius.<br />
Arttele 73. ,<br />
1. Les Cambres es reuniran anualmeñt en· dos períodes<br />
ordinaris de sessions: el primer, del setembre al deseOlbre, i el ___<br />
segon, del febrer aljuny. .--<br />
2. Les Cambres podran reunir,se en sessions extraordinaries<br />
a petici6 del Govern, de la Diputació permarient o de la<br />
majorla absoluta deis· membres de .qualsevol de les Cambres.<br />
Les sessions extraordinaries hauran de ser convocades 8mb<br />
un ordre del dia determinat i seran c10ses després d'haver·lo<br />
exhaurit.<br />
Article 74.<br />
1. Les Cambres es reuniran en sessió conjunta per ·tal<br />
d'exercir les competencias no legislatives que el Titol 11 atribueix<br />
expressament a les Corts Generals.·'"le •<br />
2. L'adopció de les decisions de les Corts Generals previsfes<br />
en els articles 94.1, 145.2 i 158.2 requerira la majoria de cada<br />
una de les Cambres. En el primer cas, el procés sera iniciat<br />
pel Congrés, i en els altres dos, pel Senat. En tots dos casos,<br />
si no hl hagués acord entre el Senat I el Congrés, s'intentara<br />
obtenir-Io mitjancant una Comissló Mixta composada per un<br />
mateix nombre de Diputats i de Senadors. La Comissló presentará<br />
un text que haura de ser votat per totes dues Cambres.<br />
Si no s'aprova en la forma establerta, decidira el Congrés per<br />
majoria absoluta.<br />
Article 75.<br />
1. Les Cambres funcionaran en P'le i per Comissions.<br />
2. Les Cambres podran delegar a les Comiss~o~s Legislat!<br />
ves permanents I'aprovació de projectes o proposlclons de lIer.<br />
El Pie aixo no obstant podra requerir en qualsevol mpment el<br />
debat 'i la votació de q~alsevol proJecte o proposició de Ilei que<br />
hagi estat objeele de la delegació. . -, ..<br />
3. Restent;'ceptuats del .~ue. disp~sa ~ap~:tat "ntenor ~a<br />
reforma consti Jc\onal~ les questlOns 1TJte~, les llels<br />
Organiq~~ ~ bases i els Pressuposts Generals de I'Estat.<br />
Artir:lf! "'~_<br />
1. El Congrés i el SeDat i, si pertoca, totes dues Cambres<br />
conjuntament, podran nomenar Comissions d'lnvestigació sobre<br />
qualsevo\ afer d'interes públic. Les conclysions obtingudes. no<br />
seran vinculants per als Tribunals ni afectaran les resoluclons"<br />
judicials, sense que ,aixo sigui obstacle perque el resultat de la<br />
investigacló sigui comunicat. al Ministerl Fiscal per· tal que<br />
aq'uest exerceixi, si cal, les acclons oportunes.<br />
2. Sera obligatori de compareixer e requeriment de les<br />
Cambres. La _llei regulara les sancions Q.ue puguin imposar-se<br />
per causa de I'incompliment .d'aquesta obligaci6.<br />
Article 77.<br />
1, Les Cambres poden rebre peticions individuals o coLlect/ves,<br />
sempre per escrito En resta prohibida la presentaci6 directa<br />
per mitja de manifestacions clutadanes. .<br />
2, les Cambres poden trametre al Govern les peticlons que<br />
rebran. El Govern té l'obligaci6 d'eXplicar-se sobre el contingut<br />
d'aquestes sempre que les Cambres ho exigelxin.
29368 29 diciemlire 1978 B. O. del E.-Núm. 311.3<br />
B. O. del E.-Núm. 311.3 29 diciembre 1978 29389<br />
Artlcle 91.<br />
El Reí sancionara les lIels aprovades per les Corts Generals<br />
dins el terminl de quinze días. I les promulgara I n'ordenara la<br />
publicació Immediata.<br />
Artlcle 92.<br />
1. Les decis'ions politiques de transcendencia especial podran<br />
ser satmeses al referendum cansultlu de tots els clutadans.<br />
2. El Aeferendum sera. convocat pel Rel a proposlcló del<br />
President del Govern, autoritzada previament pel Congrés deIs<br />
Diputats. .<br />
3. Una lIel organica regulara les condiclons i el procedíment<br />
de les diversas modalitats de referendum previstas per la<br />
presant Constitució.<br />
Article 93.<br />
CAPlTOL TERCER<br />
DeIs Tractats Internacionals<br />
Mitjancant una lIel organica es podre autoritzar la celebració<br />
de tractats pels quals s'atribuelxl a una organització o<br />
a una instituc16 internacional I'exercicl de compet~ncles deriM<br />
vades de la Constltucl6. la garantla del compllment d'aquests<br />
tractats I de lesresoluclons emanades deis organlsmes inter·<br />
nacionals o supranacionals titulars de la cessi6 correspon, seM<br />
gons els casos, a les Corts Generals o al Govern.<br />
Article 94.<br />
1. la prestacló del consentime'1t de l'Estat per a obligarMse<br />
mitja~ant tractats a convenls requerira I'autorització pr~via de<br />
les Corts Generals en els casos següents: .<br />
a) Tractats de caracter polític.<br />
b) Tractats o convenls de caracter militar.<br />
e) Tractats o convenls que afeetln la integritat territorial<br />
de I'Estat o els drets I els deures fonamentals establerts en<br />
el Titol 1.<br />
d) Tractats o convenls que impliquln obligacions flnanceres<br />
per a la Hisenda Pública. .<br />
el Tractats o convenis que supos!n la modificaci6 o la<br />
derogaci6 d'alguna lIel o l'execuc16 de la qual exigeixi mesures<br />
legislatives.<br />
2. El Congrés i el Senat seran informats lmmediatament de<br />
la conclusló deis al tres tractats o convenis.<br />
Article 95.<br />
1. la celebració d'un tractat internaclonpl que contingul es·<br />
tlpulacions contraries a la Constitució exiglra la revisi6 consti·<br />
tucional previa.<br />
2. El Govern o qualsevol de les Cambres pot requerir el<br />
Tribunal Constitucional perqué declarl 51 aquesta contradlcci6<br />
existeix o no.<br />
Article 96.<br />
1. Els tractats internacionals celebrats validament forma·<br />
ran part de I'ordenament Intern una vegada hagln estat publicats<br />
oficialment a Espanya. les seves dlsposlciona només podran<br />
ser derogades, modlflcades o suspeses en la forma prevista en<br />
els matelxos tractats o d'acord amb les normes generals del<br />
Oret internacional.<br />
2. Per a denunciar els tractats ¡ els convenls internacionals<br />
es fara servir el mateix procediment previst per a aprovar-Ios<br />
en I'article 94. '<br />
Article 97.<br />
TITOL IV<br />
Del Govern i de l'Administraci6<br />
El Govern dlrigeix la política interior I I'exterlor, l'Adrnlnistracló<br />
civil i militar i la defensa de I'Estat. Exercelx la funci6<br />
executlva I ~a potestat reglamentaria d'acord amb la Constituci6<br />
i amb les lIels.<br />
Article 98.<br />
1. El Govern es compon del President, els Vlce-presidents<br />
en el seu cas,els Ministres I els al tres membres que estableixl<br />
la lIel.<br />
2. El Presidenl dlrlgelx. I'acció del Govern I ooordlna les<br />
funclons deIs altres melllbres d'aquest, sens perjudlcl de la<br />
competencia ni de la responsabllltat directa d'aquells en la<br />
seva gesti6. "" '<br />
3. Els membres del Govern nopodran exerclr funciona re'"<br />
presentatives altre,s que les propias del mandat parlamentarl ni<br />
qualsevol altra funcló pública que no derivl del seu c/urec 11i<br />
cap actlvltat professlonal o mercantil.<br />
4. la lIel regularlt ¡'Estatut I les incompatlbilltata deis memM<br />
brea del Govern.<br />
Article 99.<br />
1. Després de cada renovació del Congrés deis DIputats, I<br />
en els altres casos en que sigui procedent, el Rel, previa conM<br />
sulta amb els representants designats pel-s Grups Política amb<br />
representació parlamentaria i, a través del Presldent del ConM<br />
grés. proposara un candldat a la Presidencia del Govern.<br />
2. El candidat proposat conformament al que establelx<br />
I'apartat anterior exposara davant el Congrés deis Dlputats el<br />
programa polftlc del Govern que pretengui formar I demanara<br />
la conflam;a de la Cambra.<br />
3. SI el Congrés deIs Dlputats atorgava la seva conflan¡;a<br />
al dll candidal miljan9anl el vol de la maJorla abaoluta deis<br />
seus membres, el Rei el nomenara President. En el eas' de no<br />
obtenir la dita majorla. la mateixa proposta' sera sotmesa a<br />
una nova votació quaranta-vuit hores després de I'anterior I<br />
s'entendrlt que la confian¡;a ha estat atorgada si obtenla la<br />
majoria simple.<br />
4. Si. una vegada fetes les votaclons esmentades, no f~<br />
atorgada la conflan¡;a per a la Investidura, es tramitaran proposM<br />
tes successlves en la forma prevista en els apartats 'anterlors.<br />
5. SI, després d'haver transcorregut el termlnl de dos mesas<br />
a partir de la primera votacl6 d'lnvestldura, cap candldat hagués<br />
obllngul la conflan9a del Congrés, el Rel dlssoldrll loles dues<br />
Cambres I convocari\ noves elecclons amb l'aprovacl6 del Pre·<br />
sident del Govern.<br />
Arlicle 100.<br />
Els altres membres del Govern seran nomenats i remoguts<br />
pel Rel a proposlció del seu President.<br />
Artlcle 101.<br />
1,-- El Govern cesss després de la celebraci6 d'elecclons geM<br />
nerals, en cas de perdua de la conflanes parlamentaria prevlst<br />
per la Constitueló o per la causa de la dlmisisló o la defuncló<br />
- del seu Presldent. .<br />
2. El Govern cessant oontlnuara en funclons flns a la presa<br />
de possessló del nou Govern.<br />
Arlicle 102.<br />
1. la responsabilitat criminal del President i. deis altres<br />
membres del Govern sera exigible, en el seu cas, davant la'<br />
Sala del Penal del TribOnal Supremo<br />
2. Si I'acusacló fas per traicló Q per qualsevol dellcte con M<br />
tra la seguretat de ¡'Estat en I'exerclcl' de les seves funcions,<br />
només podri\ 'ser plailtejada per Iniciativa de la quarta part<br />
deis membres del Congrés I 'amb l'aprovacl6 de la majorla abslr<br />
luta d'aquesta Cambra.<br />
3. la prerrogativa relal de gracIa no sera aplicable a cap<br />
deis suposits del present' artic[e.<br />
Arllcle 103.<br />
1. L.:Adminlstracl6 pública serveix amb objectlvat els inte M<br />
ressos generals I actua d'acord amb els prlnclpis d'eficl!:ela, lerarqula.<br />
descentralitzacló, descopcentrac16 i coordlnacló, amb<br />
submissió plena a la lIel I al Oret. <<br />
2. Els' brgans de l'Admlnistracl6 de l'Estat s6n creats, regits<br />
I coordlnats d'acord amb la lIel.<br />
3. Le lIel regularll I'eslelul deis funclonarls públlcs, I'eccés<br />
e le funcló pública d'ecord emb els prlnclpls del mMI 1 de la<br />
capacltat, les pecullarltats de I'exerclcl del seu dret a la slodlcacló,<br />
el slsleme d'lncompeHbililals I les garenttes per a la<br />
imparclalitat en I'exercicl de les seves funclo.ns:<br />
Arllcle 104.<br />
1. les Forces 1 eJs Cossos de Seguretat sota la dependencia<br />
del Govern tlndran per mlssló protegir el lIJure exerclcl del<br />
drets I de les IIIbertats I garantltzar la ssguretat clutadana.<br />
2. Una lIel orglmica en determinara les funciona, els prlnclpis<br />
blls!cs d'acluacló I l'eslalUl.
29370 29 diciembre 1978 B. O. del K-Núm. 311.3<br />
Artlcle 105.<br />
la 1101 regular~:<br />
al 'L'auditncla deIs ciutndans directament o 8 través de les<br />
organJtzaclons I assoclaclons reconegudes per la fiel en el<br />
procedlment d'elaboració de les disposicions administrativas que<br />
els afectln. -.<br />
b) L'acpés deis clutadans als aÍ'xlus ,1 .81s registres admi·<br />
nistratius, salvant el que afectl a la seguretat I S" la ..defensa<br />
de l'Estat, la lo"'gacló .dels dellctes I la ¡ntlmltat de les persones.<br />
. el El procediment a través del qual han dE!: ter-se els actes<br />
administratius. 8mb garantia, quan s¡gui~procedent, de ¡'audien·<br />
cia 'de rlnteress~t.<br />
Artlcle 106.<br />
1. Els trlbunals controlen la potestet reglamentaria, la lega<br />
Iitat .de I'actuació administrativa i la submlssió d'aquesta als<br />
flns que la Justifiquen. .<br />
2. El8. partlculars. en els termes establerts per la Uei. tindran<br />
dret a ser Indemnltzats per qualsevol lesló .que pateixin en<br />
qualsévol del seus béns ".¡(jrets, lIevat deis casos de forc;;a majar,<br />
sempre que la lesló sigui conseqüencia del funcionament deIs<br />
servels públlcs.<br />
Artlcle 107.<br />
El Consell d'Estat és fingan conslIIltlu suprem del Govern.<br />
Una lIel orglmlca en regulare la composició i la competencia.<br />
mol v<br />
De les rel.clons entre el Govem I les Corts Generals<br />
Artlcle lOa.<br />
El Govern respon solidarlament de la seva gesti6 política davant<br />
el Congrés deIs Diputats.<br />
Article 109.<br />
les Cambres 1 les seves Comisslons pódran requerir a través<br />
deis Presidents d'aquelles, la Informació I I'ajut que necessitln<br />
del Govern I deIs seus Departaments i de Qualsevol autorltats<br />
de l'Estat i de les Comunitats Autonomes.<br />
Artlcle 110.<br />
,. Les Cambres i les seves Comissions poden requerir la presencia<br />
deis membres del Govern.<br />
2. Els .membres del Govern tenen aecés' a les sesslon" de<br />
les Cambres I a les séves Comlssions I la facultat de fet,s'hi<br />
escoltar, i podran demanar que hi Informin, els funcionaris deis<br />
seus Departaments.<br />
Artlcle 111.·<br />
1. El Govern i cadascun deis seus membres'resten sotmesos<br />
a les Interpel.laclons I a les preguntes que e,ls formulin davant<br />
les Cambres. Per a aquesta classe de debat els Reglaments establiran<br />
un temps minlm setmanal.<br />
2. Tota Interpel.lació podre donar 1I0c a una moció, amb la<br />
qual la Cambra manlfesti la sova posició.<br />
Article 112.<br />
El Presldent del Govern, previa deliberació del éonsell de Ministres,<br />
pot planteJar davant el Congrés deis Diputats la qüestió<br />
de conflenea sobre el seu programa o sobre una declaració de<br />
polftlca general. S'entendri:l: que la cónfian~a ha estat atorgada<br />
51 voten favorablement la majoria simple deIs Dlputats.<br />
Artlcle 113.<br />
1. El Congrés deis Diputats pot exigir la responsabilitat política<br />
del Govern mltjan'c;;ant I'adopcló de la moció de censura<br />
per majoria absoluta.<br />
'<br />
2. lamocló de censura haure de ser proposada com a mr·<br />
nlm per la desena part deis Dlputats i haura d'incloure un candldat<br />
a la Prbsldencla del Govern. ~<br />
3, La moció de censura no podri:l: ser votada fins que hagin<br />
transcorregut deu dies de .Ia· presentaci6. Dins els dos pri·<br />
mers dles, d'aquest termlnl podra" presentar·se moclons alternatives.<br />
4. 81 la mocló de censura no fos aprovada pel Congrés, els<br />
signatarls no en podran presentar cap més dur.ant el matl3ix període<br />
de sessions.<br />
Article 114.<br />
1. Si el Congrés nega la confianc;;a al Govern, aquest presentara<br />
la dimlssl6 al Re!. A contlnuació s'haura de procedlr a<br />
la deslgnacl6 de Presldent de Govern segons el que disposa<br />
I'article 99.<br />
2. Si el Congrés adopta una mocló de censura, el Govern<br />
presentara la dlmissl6 al Rei, I s'entendra que resta Investit de<br />
la eonfianc;;a de la Cambra el candidat proposat dins la mocló<br />
als efectes prevists per ¡'article 99. El Rei el nomenara President<br />
del Govern.<br />
Artlcle 115.<br />
1. El President del Govern, previa deliberació del Consell de<br />
Ministres, podre pr1lposar la dissolució del Congrés, del Senat<br />
o de les Corts Ge.nerals, la qual sera decretada pel Rei. El decret<br />
de dissolució fixara la data de les eleccions.<br />
2. la proposta de dissolució no podra presentar-se quan hi<br />
hagi en tremit una moció de censura.<br />
3. No sera procedent cap nova dissolució abans Que hagi<br />
transcorregut un any des de I'anterior, Ilevat del Que disposa<br />
I'article 99, apartat 5.<br />
Article 116.<br />
,. Una lIei organica regulara els estats d'alarma, d'excepció<br />
i de setge, i les competencies i Iimitacions corresponents.<br />
2. L'astat d'alarma ser~ declarat pelGovern mitjanc;;ant un<br />
decret acordat en un Consell de Ministres, amb una durada mexima<br />
d~ quinzedies; haura de donar·ne compte al Congrés deis<br />
Diputat~, que sera reunlt inmediatament a aquest efecte I no<br />
podra ser prorrogat sense I'autorització d'aquesta mateixa Cambra.<br />
El decret determinara l'ambit territorial al qual s'estenen els<br />
efectes de la declaracJó.<br />
'3. L'estat d'excepcló sera deelarat pel Govern mi~janc;;ant un<br />
decret acordat en un Consel! de Ministres, previa autorització<br />
del Congrés deIs Diputats. L'autorització i la proclamació de l'estat<br />
d'excepció haure de determinar expressament els efectes<br />
d'aquest, I'ambit territorial al qual s'estengui I la durada,<br />
que no podra excedlr de trenta dies, prorrogables per un termini<br />
igual, amb els mateixos requisits.<br />
4. L'estat de setge sera· declarat per la majoria absoluta del<br />
Congrés deIs Diputats, a proposició exclusiva del Govern. El<br />
Congrés en determinara 1'ambit territorial, la durada i les condicions.<br />
5. EI-Congrés no podra ser dissolt mentre restin declarats<br />
alguns delsestats compresos en el presentarticle; si les Cambres<br />
no es trobessin en període de sessions, restaran convoca·<br />
des automatlcament. Durant la vigencia d'aquests estats no podra<br />
interrompre's el funclonament de les Cambres ni el deis<br />
altres podars constitucionals. Si, havent estat dissolt el Congrés<br />
o havent-ne expirat el mandat, es produis alguna de les situacions<br />
Que donen lIoc a qualsevol deIs dits' estats, les competencies<br />
del Congrés seran assumides per la seva Diputacló Permanent.<br />
6. La·declaració deIs estats d'alarma, d'excepció I de setge<br />
no modificara el principr de responsabllitat del Govern ni .deis<br />
seus agents reconeguts en la Constitució I en les lIeis.<br />
Article 117.<br />
TITOL V¡<br />
Del poder judicial<br />
1. la justicia emana del poble i és administrada en nom del<br />
Rei pels Jutges i pels Magistrats Que integren el poder judiciál.<br />
Independents, inamovibles, responsables i sotmesos únlcament<br />
a l'imperi de la ,lIel.<br />
2. EIs Jutges i els Magistrats· no podrao ser remoguts, suspesos,<br />
traslladats ni jubilats més que per motiu 'de les causes<br />
que la lIei preveu i amb les garanties Que aquesta ofere/x.<br />
3. L'exercici de la potestat jurisdiccional, en qualsevol mena<br />
de processos, jutjant i fent complir al lo Que hagi estat jutjat, corraspon<br />
exclusivament als Jutjats i als Tribunals que les Ileis<br />
determinen, segons les normes de competencia I de procediment<br />
Que elles estableixin.<br />
4. Els Jutjats I els Tribunals no exerciran funclons altres<br />
que les que assenyala I'apartat anterior 1 les que ,els slguln atribuides<br />
expressament per la lIel en garantia de qualsevoltdret.<br />
5. El principi d'unitat jurisdiccional és la base de I'organització<br />
i del funcionament deIs Trlbunals. la lIel regulara I'exerelcl<br />
de la jurlsdiccló militar dlns I'amhit estrictament castrense i enoeasló<br />
de I'estat de setge, d'scord amb els principis de la Constitució.<br />
6. Resten prohibits els Tribunals d'excepció. ,
B. O. del E.-Núm. 311.3 29 diciembre 1978 29371<br />
Arliel. 118.<br />
Tothom té J'ob/igació de compllr les sentencies ¡ les al tres<br />
resoluclons fermes deis Jutges 1 deIs Trlbunals i de prestar la<br />
col.lahoració que aquests requereJxin en el cura del procés i en<br />
I'execució d'alló que hagi estat resolt.<br />
Articta 119.<br />
La justicia sera gratuIta quan la lIe! ha dlsposi, l, en qualsevol<br />
cas, per a aquells que acrediUn insuficiencia de recursos per a<br />
litigar.<br />
Article 120.<br />
1. les actuacions judiclals seran públiques, amb les excepcions<br />
previstas per les lIeis dé processament.<br />
2. El procedlment ser~ predomlnantment oral, ·sobretot en<br />
materia criminal. 1<br />
3. les sentencies seran motivades sempre i pronunciades<br />
en audiencia pública.<br />
Article 121.<br />
Els danys causats per error judicral i els que slguin conseqüencia<br />
del funcionament anormal de I'Adminlstració de Justícia<br />
donaran dret a una jndemnització a d1rrec de I'Estat conformement<br />
amb la Ilei.<br />
Article 1022.<br />
1. la Ilei organica del poder judicial determinara ~a constitució,<br />
el funcionament I el govern deis Jutjats i deIs Tribunals,<br />
i restatut juddic deis Jutges ¡deIs Magistrats de carrera, els<br />
quals formaran un cos únic, I el del personal al servei'de l'Admlnlstració<br />
de Justicia.<br />
2. El Consell General del poder judicial és l'organ d'9 govern<br />
d'aquest darrer. la lIel organlca n'establira I'estatutl el rbgim<br />
d'incompatibilitats i les funcions deis seus membres, assenyaladament<br />
en materia de nomenaments, ascensos, inspecció i re·<br />
gim disclplinari.<br />
3. El Consel! General del poder judicial ser~ integrat pel<br />
Presldent del Tribunal" Suprem, que el presi~iril, i per vlnt membres<br />
nomenats pel Rel per a un període de .cinc anys. D'aquests,<br />
dotze entre els Jutges le/s Magistrats de tates les categarles<br />
judicials en els termes que establelxi la lIei organica; quatre, a<br />
proposlció del Congrés deis Dlputats, I quatre a proposici6 dél<br />
Senat, elegits en tots dos casos per majorla de les tres clnquenes<br />
parts deis seu s membres, entre advocats i altres juristes,<br />
tots de competencia reconeguda i amb més de quinze anys<br />
d'exercici professional.<br />
Artiele 123.<br />
1. El Tribunal Suprem, amb jurisdicció a tota Espanya, és<br />
I'organ jurisdic.cional superior en .tots els ordres, lIevat del que<br />
es disposa en matbria de garanties constituclonals.<br />
2. El President del Tribunal Suprem sera namenat pel Rei,<br />
a proposició del Consell General del poder judicial, en la forma<br />
que la lIei det~rmini.<br />
Article 124.<br />
1. El Mlnisteri Fiscal, sens perjudici de les funclons encomanad<br />
es a al tres orgahs, té la missió de promoure I'acció de la<br />
justicia en defensa de la legaJitat, deIs drets deis ciutadans I de<br />
nnteres púbJic tutelat per.la lIei, d'oflcl o bé a petlció deis interessats,<br />
vetUar per la Independencia deis Tribunals I procurar<br />
davant ells la satisfacció de I'lnteres social.<br />
2, El Mlnisterl Fiscal exerceix les seves funcions per mitja<br />
d'brgans propls, deconformitat amb els principis d'unitat d'actuació<br />
¡dependencia jerilrquica i subjectant-se, en tot cas, als<br />
de legalitat i imparcialitat.<br />
3. la lIei regulara I'estatut organlc del Ministerl Fiscal.<br />
4. El Fiscal General de I'Estat sera nomenat pel Rel, a pro·<br />
posició del Govern, havent estat escoltat el Consell General del<br />
poder judicial.<br />
Arllel. 125.<br />
Els' clutadans podra.n exerclr I'acció popular i participar en<br />
I'Administració de Justicia mitja"Gant la' institucfó del Jurat, en<br />
la forma i en els processos penal s que la lIel dete.-mini, i en els<br />
Tribunals co~suetudinaris i tradlclonals.<br />
Article 126.<br />
la pallcja judicial depén deis Jutges, deis Tribunals i del Ministeri<br />
Fiscal en les seves funclans d'lndagacló del dellcte i de<br />
descobriment 1 assegurament del aelinqüent, en els termes que<br />
la lIe! estableixl.<br />
Article 127.<br />
1. Els Jutges i els Magistrats i també els Fiscals, mentre<br />
resUn en actiu, no podran exerclr altres carrecs púbJlcs ni pertanyer<br />
a partlts polítics o a slndicats. la lIel establlra el sistema<br />
¡les modalitats a'associació profe.ssional deIs Jutges, deis Ma·<br />
glstrats i deis Flscals.<br />
2. la lIei establlra el rbgim d'incompatibllitats deis membres<br />
del poder judicial, que haura d'assegurar la seva total indepen·<br />
dencia.<br />
'<br />
mOL VII<br />
Article 128.<br />
Economia I Fin.ncas<br />
1. Tata la rlquesa del pais en les seves diverses formes, i<br />
sigui quina sigui la titularitat, resta subordinada a l'interes general.<br />
.<br />
2. Es reconelx la Iniciativa pública en I'actlvitat econarnica.<br />
Mitjanqant una Itei, determinats recursos o servels essencials<br />
podran ser reservats al sector públic, especialment en cas de<br />
monopoli; podra ser acordada, també, la intervenció d'empreses<br />
quan ho exigeixl l'interes general.<br />
Article 129.<br />
1. la Ilei establira les formes de participació áels interessats<br />
en la Seguretat Social i en I'actlvitat deis organismes públics<br />
la funció deis quals afecti dlrectament la qualitat de la<br />
vida o l'interes general.<br />
2. Els poders públics promouran eficÍ'lI:;ment les diversas<br />
formes de partlclpació en I'empresa I fomentaran, mitjancant<br />
una legislació adequada, les societats cooperatlves. També esta·<br />
bliran els mitjans que facilitln l'accés deis treballadors a la<br />
propietat deis mitjans de produccló.<br />
Article 130.<br />
1. Els poders públics atendrali a la niodernització i al desenvolupament<br />
de tots els sectors economics 1, assenyaladament,<br />
de l'agricultura, la ramaderia, la pesca I I'artesania, a fl d'equi·<br />
parar el nivell de vida de tots els espanyols. . '.<br />
2. Amb la mateixa finalitat es donara un tractament especial<br />
a les zones de muntanya.<br />
ArUcle 131.<br />
1. l'Estat, mitjanyant una !Iei, podra plailificar I'activitat<br />
economica general per a atendre les necessitats col.lectives,<br />
equilibrar i harmonítzar el desenvolupament regional ¡sectorial<br />
i estimular el creixement de la renda i de la riquesa i la distr'ibució<br />
més justa d'aquesta darrera.<br />
2. El Govern elaborara els projectes de planificacló d'acord<br />
amb les previslons que Ii siguln subministrades per les Comunltats<br />
Autónomes i 1'assessorament ¡ la col.laboració deis sindicats<br />
i ode les al tres organitzacions professionals, empresarials<br />
i econbmiques. Amb aquesta finalitat es constitetra un Consell,<br />
la composició i les funcions del .qual aesenvolupara una Ilel.<br />
Article 132.<br />
1. la Ilei regulara el reglm jurfdic deIs béns de damini pú·<br />
blic i deIs comunals inspirant-se en els principis d'inalienabilitat,<br />
imprescriptibllitat e inembargabllltat, i també en regulara la<br />
desafectació.<br />
2. Són béns de domini públic estatal els que la lIei deter<br />
,mini i. en qualsevol cas, la zona marítimo-terrestre, les platges,<br />
la mar territorial ¡ els recursos naturals da la zona económica<br />
i de la plataforma continental. ~<br />
3. Seran regulats par Ilei, el Patrlmoni de I'Estat i el Patrimoni<br />
Nacional. i I'administració, defensa i conservació d'aquests.<br />
Article 133.<br />
1. La potastat originaria per a estabJir els trlbuts correspon<br />
excJusivament a ¡'Estat mitjanGant una lIei.<br />
2. les Gomunitats Autonomes I les Corporacions locals<br />
podran establir i exigir tribuís, d'acord amb la Constitució I<br />
amb les lIeis.<br />
3. Qualsevol beneflcl fiscal que afecti els tributs de l'Estat<br />
haura d'establJr-se en virtut d'una lIei.<br />
4. les administracions públlques solament podran contreure<br />
obligacions financeres i fer despeses d'acord amb les Ileis.<br />
Artlcle 134.<br />
1. Carrespon al Gavern d'elaborar els pressupasts generals<br />
de I'Estat. i a les Corts Generais d'examinar-las, esmenar-Ios í<br />
apravar·los.<br />
•<br />
2. Els pressuposts generals de I'Estat tindran carilcter<br />
anual, incfouran la ~otalitat de les depeses i els ingressos del
29372 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.3<br />
sector públlc e.tetal 1 s'hl con.lgnar~ l'import dela beneflcl.<br />
fiscals que afeetln els trlbuts de l'Estat.<br />
3. El Govern tlndr~ I'obllgacló de pre.entar davant el Con·<br />
grés deis Clputllts el, pressuposts ganarais. tres mesos abans.<br />
corn a mlnlm, que explrln els de J'a">" anterior.<br />
4. SI 'la L1ai de Pressuposts no s aprovava abana del primer<br />
die de I'exerclci econbmlc carraspooent. als Pressuposts de<br />
I'exerclcl anterior restaran prorrogats 8utornlltlcament flns que<br />
s'aprovln als naus. .<br />
5. Havent aprov8t els .pressuposts ganarais de ¡'Estat, el<br />
Govern podr~ presentar projectes de lIei que impllquln I'eugment<br />
de la despesa pública o la dlsmlnucló deis Ingressos corresponents<br />
a aquell mateix exerclcl pressupostarl.<br />
6. Tota proposicló o esmena que supasi un 8ugment deIs<br />
credits o una dismlnucl6 deis Ingressos pressupostaris' requirlra<br />
la conformitat del Govern per tal de ser tramitada.<br />
7. La L1ey de Pressuposts no pot crear trlbuts. Podra modificarlos<br />
s~ una lIel tributaria subtantlva ha fa pr~veure.<br />
Article 135.<br />
1. El Govern haura de restar autorltzat per una lIei per tal<br />
d'emetre deute públlc o contreure cradit. '\<br />
2. Es considerara sempre que els crédits per a abonar el<br />
pagament d'interessos I capital del Deute Públlc s6n Inclosos<br />
en I'estat de despeses deis pressuposts, I no podran ser objecte<br />
d'esmenes ni de modlficacions mentre' s'ajustln a les condiclons<br />
de la lIel d'emissI6.<br />
Article 136.<br />
1. El TribunaL de Comptes és I'organ fiscaHtzador suprem<br />
deis comptes i de la gestl6 economlca de l'Estat 1, alhora, del<br />
sectOr públlc. Dependra directament da las Corts Ganarais I<br />
exerclra les seves funclons delegadament d'elles en I'examen ,1<br />
la com'provaci6 del, Comete General de l'Estat. _ - '_ _<br />
2. Els comptes de I Estat i del sector públic estatal seran<br />
retuts al Tribunal de Comptes, el ,qual els censurar,ª,. El Trlbl!nal<br />
de Comptes, sens perjudicl de la sava jurisdicció, trametrll<br />
a les Corta Generals un Informe anual en que, sempre<br />
que sigui procedent, comunicara. les lnfraccions o les r·espon·<br />
sabllitats en que, segons el seu ludlcl, s'hagl Incorregut.<br />
3. Els membres del Tribunal de Comptes geudiran de la<br />
mateixa independecia I lnamobilitat I restaran sotmesos a les<br />
mateixes incompatibllltats que els Jutges.<br />
4. Una lIe,1 orgllnica regularA la composició, rorganitzacló<br />
i les funcions del Tribunal de Comptes.<br />
Article 137. 'lit<br />
TITOl VIII<br />
De I'org!'nltzacló torrltorlal de l'Estaí<br />
CAPlTOl PRIMER<br />
Principis ganerals<br />
L'Estat s'organitza terrltorialment en municipis, en provincjes<br />
I en les Comunitats Autonomes que es constituelxin. Totes<br />
aquestes entitats gaudeixen d'autonomia per a la gestió deis<br />
interessosrespactius,<br />
Artlcle 138.<br />
1. L'Estat garanteix la realització efectiva del prlnclpl de<br />
solldarltat consagrat en I'art:cle 2 de la Constitució I vetUara<br />
per I'establlment d'un equillbrl econbmlc adequat I lust -entre<br />
les dlverses parts del territor~ espanyol, i atendra assenyala·<br />
dament les circumstancies del fet Jnsular. -- .<br />
2. les diferencies entre els Estatuts de les diverses Comu·<br />
'nitats Autbnomes no 'podran<br />
economics o soclals,<br />
implicar en cap cas privilegis<br />
Artlcle 139.<br />
1. Tots els espanyols tenen els mateixos drets I les mateixes<br />
obligacions en qualsevol part del terrltori de I'Estat.<br />
~ Cap autorltat no podra adoptar mesures que dlrectament<br />
o indirectament obstaculltzln la' IIibertat de clrculacl6 I I'establiment<br />
de les persones I la lIIure clrculaci6 de béns per tot el<br />
territori espanyol. .<br />
Artlcle 140.<br />
CAPITOl SEGON<br />
De I'a(1miolstr.acl6 local'<br />
La Constitucl6 garantelx I'autonomia deis munlcipis, els<br />
quals gaudlrQII de personalltat jurídica plena. -El govern i I'admlnistracl6<br />
municipal carrespon als respec~ius Ajuntaments, Inte·<br />
grats pels batlles J els regldors. Els regidors seran elegits pels<br />
veins del munlclpl mitjan~ant sufragi universal Igual, lliure,<br />
directe I secret, en la forma establerta per la lIel. Els batlles<br />
seran elegits pels regidors o pels veins. la lIel regulara les<br />
condlclons en qu~ sigui procedent el regim de consell abert.<br />
Artlcle 141.<br />
1. La provincia és una entltat local amb personalitat juridlca<br />
propia, determinada per ¡'agrupació de municipls i la divlsl6<br />
territorial par al compliment de les actlvitats de I'Estat.<br />
Oualsevol alteraci6 deis Iimits provincials haura de ser aprovada<br />
per les Corts Generals per mitja d'una lIei organica .<br />
2. El Govero i I'admlnistració autonoma de les provincies<br />
seran encomanats a Diputaclons o al tres Corporacions de caracter<br />
represen.tatiu. , _<br />
3. Es podran crear agrupaclons de municipis diferents de<br />
la provincia.<br />
4. En els arxlpelags, les ilIes tindran, a més, administració<br />
propia en forma de cabil,dos o consells,<br />
Article 142.<br />
• Les Hlsendes locals hauran de disposar deIs mitjans sufi·<br />
clents per a ¡'exercici de les funcions que la lIe! atribuelx 8<br />
les Corporaclons respectives. I es nodrlran fonamentalment de<br />
tributs propls I de la participació en -als de I'Estat i en els de<br />
les Comunitats Autonornes.<br />
Article 143:<br />
((APITOl TERCER<br />
De les comunitats· autónomas<br />
1. En I'exercici del dret a I'autonomia reconegut en I'article 2<br />
de la Constitució, les provincies limítrofs que tlnguin caracte·<br />
rístlques historiques, culturals i economlques comunes, els territoris<br />
insulars I les provincies d'entitat regional historica podran<br />
accedir a I'autogovern i constituir-se en Camunitats Autonomes<br />
d'acord amb el que preveu aquest ,Titol I -els' estatuts respectlus,<br />
2. la iniciativa del procés autonbmic correspoll a totes les<br />
diputacions interessades o a I'organ interinsular corresponent,<br />
I als dos tert;o:} deis municlpis la població deis quals representi,<br />
com a mínim la majoria del cens electoral de cada provfncia<br />
o de cada illa Aquests requisits hauran d'acomplir·se<br />
dins el termini de sis mesos d'ent;a del primer acord al respecte<br />
adoptat per alguna de les Corporacions locals Interes·<br />
sades,<br />
3. La Iniciativa, en el' cas de no reeixir, només podrá<br />
repetir-se al cap de cinc anys,<br />
Article 144.<br />
Per motiu d'interes nacional, i mitjant;ant una lIei organica,<br />
les Corts Generals podran:<br />
al' Autoritzar la constitució d'una comunitat autonoma en·<br />
cara que el seu amblt territorial no superi el d'una provincia<br />
i no reuneixi les condlcions de I'apartat 1 del I'article 143.<br />
bl Autoritzar o acordar, en el seu cas, un estatut d'auto·<br />
nomia a territoris qua no es trobin integrats en ¡'organització<br />
provincial.<br />
cl Substituir la iniciativa de tes Corporacions locals a que<br />
es refereix I'apartat 2 de I'artic:le 143.<br />
Artlcle 145.<br />
1. En cap cas s'admetra la federació de Comunitats' Autonomes,<br />
2 Els estatuts podran preveure els casos, requisits i termes<br />
en que les Comunitats Autonomes podran celebrar conve·<br />
nls entre elles per tal d'acompllr I prestar serveis que els si=guin<br />
propis; 1 podran preveure, també, el caracter i els efectes<br />
de la carresponent comunicació a les Corts Generals. En els<br />
al tres casos, els acords de cooperació entre les Comunitats<br />
Autonomes requeriran I'autorltzació de les Corts Generals.<br />
Articlc 146.<br />
El projecte d'Estatut sera elaborat per una assemblea camposta<br />
pels membres de la Diputació o I'organ interinsular de les<br />
provincles afectades I pels Diputats i els Senadórs que n'hagin<br />
estat eleglt~, i sera elevat a les Corts Generals, les quals Ii<br />
donaran tramltaci6 de lIei.<br />
Article 147.<br />
1. Dins- els termes de la present Constitució, els estatuts<br />
. seran la norma ilistltucional baslca de cada Comunitat Autonoma,<br />
I l'Estat els recon(!íxera I els emparara coní a part Inte·<br />
grant del seu ordenament jurídico<br />
,
.<br />
B. Q. del E.-Núm. 311.3 29 diciembre 1978<br />
2. Els estatuís d'autonomia nauran de Ter con:stat.<br />
e) la denominació de la Comunitat ..que s'ajusti millar a la<br />
saya Identltat hlstbrica. ~<br />
b) La dellmllació del lerrllorl.<br />
el La denominació, I"organizació ,1 la seu de les InstituCions<br />
autonomes propias. .<br />
dl les cornoetencies assumides dios el mare establert par<br />
la Constitucló l' per les -bases per al traspas deis serveis que<br />
els correspondran.<br />
3. la reforma deis Estatuts s'ajustara al procediment que<br />
ells mateixos. estableixin 1: requerlra, en qualsevol cas, raprovació<br />
de les Corts Generals par lIel organice.<br />
Article 148.<br />
1. Les Comunitats Autonomes podreo assumir competencles.en<br />
les materies següents:<br />
1 Qrganitzaci6 de' les saves Institucions d'sutogovern.<br />
2 leS' alteracions del, termes_municlpals compresos en el<br />
seu terrltori 1, en 9,eneral,les funcions qOe corresponguin a<br />
I'Administració de ,1 Estat sobre' Corporaclons locals, la transferencia<br />
de Jes quals autoritzi la legislació ,sobre Aegim Local.<br />
3 Ordenacló del territorl, urbanlsme I habitatge.<br />
. 4 les obres públlques d'lnteres per a' la Comunltat Autonoma<br />
dins el seu territori...-<br />
5 Els ferrocarrils I les carreteres 1'itinerari deis quals transcorrl<br />
íntegrament dins el terrltorl de la Comunltat Autonoma i,<br />
de la mateix8 manera, el transport fet per aquests' mltjans o<br />
per cable. ,"<br />
6 . Els ports de refugio els ports I els aeroports esportius<br />
1, en general, els que no acomplelxin activitats comerclals.<br />
7 L'agrlcultura I la ramaderla, d'acord amb I'ordenació ge·<br />
neral de I'economla.<br />
8 Espals forestels i el seu aprofltament.<br />
9 La gestió en materia de proteccló del medi amblent.<br />
10 Ers projectes, la construccló I I'explotació deis aprofi.<br />
taments hidraulics, canal s I regatges d'interes per a la Comunitat<br />
Autonoma, les algües mlnerals I les termals.<br />
11 La pesca en aigües interiors, la de marisc i I'aqüicultu<br />
ra, la ca~a i la pesca fluvial<br />
12 Pires interiors.<br />
13 El foment del desenvolupament economic de la Comu·<br />
nitat Autbnoma dins els objectius"iTlaréats per la política economica<br />
nacional.<br />
14 L'artesanía.<br />
15 Els museus, les biblioteques. I els conservatoris de música<br />
d'interes per a la Comunitat Autonoma.<br />
16 El patrimoni<br />
Autonoma.<br />
monumental d'interes per a la Comunl'tat<br />
17 El ,foment de la cultura, de la Investigaci6 i, en el seu<br />
cas, de<br />
noma.<br />
I ensenyament 'de la !lengua<br />
.<br />
de la Comunitat Autb-<br />
18 La promoci6. I l'ordenacl6 del turisme dins el seu ambit<br />
territorial.<br />
19 Promoció de I'esport ¡del lIeure.<br />
20 Asslstencia social.<br />
21. Sanitat I Higiene.<br />
22 la vigilancia i la protecció deIs seus edlficis I de les<br />
.seves Instal.lacions. La coordlnació I altres facultats en r(tlació<br />
amb les pollcles. locals en els termes que establelxl una lIei<br />
orglmlca.<br />
2. Havent transcorregut cinc anys, I mitJam;ant la reformá<br />
deis seus estatuts, les Comunitats Autbnomes podren ampliar<br />
successlvament les seves competencies dins el marc establert<br />
per I'artlcle 149.<br />
Artlcle 149.<br />
,. l'Estat té la competencia exclusiva sobre les materies<br />
següent8:<br />
1 Le regulacl6 de les condlcions baslques que garanteixln<br />
la Igualtat de tOt8 els espanyols en I'exercici deIs drets I en<br />
el compliment deis deures constitucionals.<br />
2, Naclonalitat, Immlgraci6, .emigració, estrangeria I dret<br />
d'asll.<br />
3 Aelacions internacionals.<br />
4 Defensa i Forces Armades.<br />
5 Adminlstraeió de JusUcia.<br />
6 Legislacl6 mercantil, penal i penltenci1:lria; legislacló pro-<br />
cessal, sens perjudlci de les especlalltats que en 8quest ordre<br />
es deriven necessariament de les particularitats del dret sub'stsntlu<br />
de les Comunltats Autbnomes.<br />
7 Leglslacló laboral; sens parjudlcl que sigui execulada<br />
pela argans de les Comunltats Autonomes.<br />
8 Leglslació civil, sens perjudici de ~a conservació, modificaci6<br />
i desenvolupament deis drets cívils, forals o especials per<br />
part de les Comunltats Autonomes 8111:1 on n'hi hagí. En qualsevol<br />
cas, les regles relatlves a l'aplicacl6 1, a I'eficacia de les<br />
normes jurídiques, relaclons jurídico--clvils relatlves a les formes<br />
de matrlmonl, ordenacló deis registres I instruments públics,<br />
bases de les obligacions contractuals, normes per a resoldre<br />
els conflictes de lIeis lo la determlnació de les fonts del Dret,<br />
d'acord, en 8quest darrer cas, amb les normes del dret foral<br />
o especial.<br />
9 Legislaci6 sobre propletat Intel.lectual I industrial.<br />
10 Aegim duaner 1 aranzelarl; comere;: exterior.<br />
11 Sistema monetari: divises, canvi i convertibilitat; bases,<br />
de l'ordenacl6 del crédit, banca I assegurances.<br />
12 Legislaci6 sobre pesos I ,mesures, determinaci6 de I'hora<br />
oficial.<br />
13 Bases I coordlnaci6 de la planjficació general de I'activltat<br />
economice.<br />
14 Hisenda general I Deute de I'Estat;<br />
15 Foment i coordinaci6 general de la investig~ció<br />
fica i tecnlca. . -<br />
cientí-<br />
16 Sanitat exterior. Basés i coordinacj6 general de la sao<br />
nitat. Legislació sobre productes farmaceutlcs.<br />
17 LegJslacló b.asica i regim econbmic de la Seguretat<br />
. Social, sens perjudici que les Comunitats Autonomes n'executin<br />
els serveis. - -<br />
18 Les bases -del reglm Jurrdlc de les Administracions públlques<br />
I r;iel reglm estatutari deis 'seus funcionaris, les quals<br />
garantlran. enqualsevol cas, als admlnistrats un tractament<br />
comú davant aquelles: el procediment adminlstratiu comú, sens<br />
perjudlcl de les especlalltats derivades de I'organitzacló propia<br />
de les Comunltats Autónomes; leglslació sobre 'expropiació<br />
for4;osa; legislacl6 baslca sobre contractes i concessions admi·<br />
nistratlves I el sistema de responsabilltat de totes les Admi·<br />
nistracions públiques.<br />
19 Pesca marítima, sens perjudici de les competencies<br />
que s'atribueixin a les Comunitats Autonomes en aquest sector.<br />
.20 Marina mercant i abanderament de velxells, Il.Iuminació<br />
de costes f senyaJ-s marítlms; ports d'lnteres· general: control<br />
de I'espai aeri, trfmsit i transport aeri; servel meteorologic i<br />
matriculaci6 d'aeronaus. '<br />
21 Ferrocarrils i transports terrestres que circulin dins els<br />
terrltoris de mes d'una Comunltat Autbnoma; reglm general de<br />
comunicaclons; trafic I clrculacló de vehicles de motor; correus<br />
I telecomunicacio(ls; cables aerls, submarlns I radiocomunlcaci6.<br />
22 La legislacl6, ordenaci6 I concessi6 de recursos i aprofítaments<br />
hldraulics si les aigües passen per més d'una Comunitat<br />
Alitonoma, i I'autorltzacló de les Instal.lacions electriques<br />
si I'aprofitament afecta una altra Comunitat O si I'energia .es<br />
transportada fora del seu ambit territorial.<br />
23 Legislacl6 basica sobre protecci6 del medi' ambient,<br />
sens perjudlcl de les. facultats de les Comunltats Autbnomes<br />
per a J'establlment de normes addiclonals de protecció. La legislaci6<br />
basica sobre espais I aprofitaments forestals i vies<br />
ramaderes.<br />
24 Obres púbJiques d'interes general o que la realització<br />
de les quals afecti més d'una Comuñitat Autonoma.<br />
25 Bases delregim mlner i energético<br />
26 Aegim de produccló, comer~, tinen~a i ús d'armes i '"<br />
d'exp!osius.<br />
27 Normes baslques del. regim de premsa, radio I televisi6,<br />
1, en general, de' tom els. mltjans de comunlcacló~social, sens<br />
perjudlcl de les facultats de desenvoiupament I execuci6 que<br />
corresponguln a les Comunltats AutOnomes.<br />
28 Defensa del patrimoni cultural, artlstlc I monumental<br />
espanyol contra I'exportacló I )'expollar.ió; museus, biblioteques<br />
I arxlus de tltularltat" estatal, sens perjudicl que les Comunitats<br />
Autbnomes n'ex('rcelxln la gestl6.<br />
29 Seguretat pública, sens per!udiCI Que les Comunitats<br />
Autonomes puguln crear policles en a fo'rma que els respectius "<br />
est~tuts es1ablEilxin dins el marc -del que disposi una Ilei<br />
organlca.<br />
30 AegulaciO de les· condlclons - d'obtencI6, expedició i<br />
homologacló de trtols academlcs I professionals, 1\ normes basiques<br />
per al desenvolupament de I'artlcle 27 de la ConstituciD,<br />
a ti de garantir el compllment de les obligacions deIs poders<br />
públlcs en aQuesta materia,<br />
31 Estadística per a finalltats eststals.<br />
32 Autorizacl6 par a la convocatoria de consultes populars<br />
per vla de referendum.<br />
2. Sens perjudicl de les competencles que podran assumir<br />
les Comunitats Autónomes, rEstat considerara el servei de la<br />
cultura com un deure 1 una atrlbucló essenclal I facilitara la
o<br />
o<br />
29374' 28 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.3<br />
L<br />
comunlcacl6 cultural entre les Comunltata AUtbnomel d'acordIArtlcle 152.. ' . .<br />
amb elles. . . ; , . o' 1, En ela Estatuta aprovat. pel procedlmellt a qui e:s ref.<br />
•<br />
3. Lea matlIriea no atrlbu'des expre'..ment a I Eatat per, relx J'artlcle anterior, I'orgenltzacló Institucional autonbmlca ea<br />
aquesta ConstJtucló pocInIn correapondre a 1.. Comun1tata Autb- basar. en una Aaaemblea Legislativa elegida per su""" unlvernomes<br />
en vlrtut dela EatatuD respectfus. tAl ~t~la!JObre o ' ..1 d'ecord. amb un .Istema de representacló proporc..nal que<br />
les ~t&rl" que no healn estst aasumlde•.f)II. Eatatuta d Auto:. asaegurl tamb4t la repreaentael6 o de les dlverses ZOMa del temnom.,e<br />
correspcmdr6 .1'Eatet, lea no".,.. del qual PNVlII~ .torl~ un~en de Govem. 8mb fuuclons executlvea I admlnlaen<br />
cas de confllete, lObre les de le. Comunltata Aut6nomea. entratlv.:J .1 un Presldent eleglt per l'Aaaemblea entre els seua<br />
t~t allb que no hagl estat atrlbuTt • la competilncla axclucrva o mflJnb";. I nomenlt p81 Ael, al qual correapon la dlreccló' del<br />
d aquestes darreres. En qualsevol caa, el, Oret estatal se'" Conaan da. Govem' la suprema repreeentacló de la comunltat<br />
supletorl del dret de 'es Comunltats AutOnomes. . respectiva I la d. l'Éstat d1na aquel/a. El Presldent I els membres<br />
.Artlcle 1SO.<br />
del Coneel/ de Govern aeran responsables polltlcament devant<br />
'I'Aaa,mble•• Un Tribunal Superior de Justicia, aens perludlcl de<br />
1, Les Corts Generals, In matllrle, de compeUlncla estatal, la jurlsdlccló que correspongul al Tribunal Suprem, culminar'<br />
podran atribuir a totes O' a algunes da .les Comunltats_ Autbno- l'organltzacl6 ludlclal dlnl I"mblt territorial de la Comun)tat Au-'<br />
mes la facultat de dictar, per a el/u matelxes, normes legisla- tbnoma. En ers Estatuts 'de les Comunltats Autbnomes podran<br />
tives dlns del marc deis principie, bases I dlrectrlus flnts ~r . establl·se ols stlpbslts I les formes de partlclpacló d'aquelles en<br />
una lIel estatal, Sens perjudlcl de la compet6ncla deis Trlbunals, I'organltzacló de les demarcaclons judlclals del terrltorl, tot de<br />
dlns cada I/el-marc s'establlrll la modalltat del control de les ·conformltat amb el que preveu la IIel orgllnlca del póder judlcl.1<br />
Corts Gener.ls sobre equestes normes leglslatlves de les Co- I dln. la unlta tf la Independltcla prbples d'aquest darrer. Sens<br />
munitats Autbnomes, . perjudlcl del que dlsposa I'artlcle 123, les sucéesslves Instllncles<br />
2. L'Estat podrll transferir o delegar a les Comunltata Autb- procelsals, en el seu cas, s'esgotaran davant brgans radlcatl en<br />
nomes, mltja~ant una lIel orgllnlca, facultata corresponentl a el matelx terrllorl de la Comunlta!' Autbnoma en que estlgul I'or·<br />
una matllrla de tltularltat estatal que per la aeva naturaleaa si· gen competent en primera' Inalilncla. '<br />
guln susceptlolea de transferencia o de delegacl6. tAl lIel Pr&o 2, Una vegada hagln eatat aanclonats I promulgats 8.1S resveurll<br />
en cada ·cas. la transferencia corresponent de mltjans<br />
1. No caldrll delxar transc6rrer el termlnl de cinc anrs a<br />
qué es referelx l'.partat'2 de I'artlcle 148 en ces que, dlns e ter·<br />
mini que establelx I'artlcle 143,2, acordln la Iniciativa del pr0c6s<br />
autonbmlc, a m's de les Olputaclona o els brgans Interlnsula,.<br />
corresponants, les tres quartes parts del munlclpla de'cadaacuna .<br />
de les provlncles afectades, les quals representln, com a mlnlm,<br />
la malorla del cens electordl de cadascuna I algul ratificada mlt·<br />
jan~ant un referendum pel vot aflrmatlu de la majorla absoluta<br />
deis electors de cada provincia en els termes que establelld una<br />
lIel org~nica.'<br />
2, En el cas prevlst per I'apartat anterior, el procedlment per<br />
11 elaborar rEstatut serll el segOant:<br />
1 El Govern convocar. tots els Olputats I Sanadors elaglta<br />
en les circumscrlpclona compreses dlns I'emblt territorial que<br />
pretanglll accedlr a I'autogovem per tal que ea constltuexln en<br />
Assomblea, amb I'únlca flnalltat d'elaborar l'Estatut d'autonomll<br />
corresponent, mltjaneant I'acord de ls majorla absoluta dela seus<br />
membres,<br />
2 Una vegada hagl aprovat el projecte d'Estatut l'As88mblea<br />
de Parlamentarls, osquest serll tramea a la Comlssló Constitucional<br />
del Congrés, la cu31, dlns el tl'!omlnl de dos me:os, I'examl·<br />
nnrll amb el concurs I I'asslsténcla j'unll delegilcló de I'Assemblea<br />
proposant per tal de determlnar-ne d'un acord comú la<br />
formulacló deflnltiv•.<br />
3 SI s'arrlbava a un acord, el text que en result's seril soto<br />
mes al referirndum del cos electoral de les provlncles compreses<br />
dins I'ambit territorial de "Estatut projectat.<br />
4 SI el proJecte d'Eatatut 'S aprovat a cada provincia per la<br />
majorla deis vots emesos vlllldament, aere elevat a les Corts<br />
Generals. Els Plens de totes dues Cambres decldlran sobre el<br />
text per ml!jil d'un vot de ratlflcacló. Havent estat aprovat I'Eslatut,<br />
el Rel el sancionar. I el promulgarll com • IIel.<br />
S SI no s'arrlbava I racord a qull es referelx J'apartat 2<br />
d'aquest númerp, les Corts Generals donaran al prolecte d'Estatut<br />
la tra.mitaclo de nel. El text que aquestes aprovin serA soto<br />
mes al referéndum del cos electoral de les provlncles compreses<br />
dins I'ilmblt territorial de "Estatut projectat. SI fos aprovat per<br />
la major!a deis vots emesos valldament a cada provincia, la promulgacfo<br />
sera feta en els termes de I'apartat an~erfor. .<br />
3.. En .els ca~os prevlsts pels parilgrafs 4 I 5 de I'apartat<br />
1t~ter",r, la manca d'aprovaCló del projecte d'Estatut per part<br />
el una o de més d'una provincia' no Impedira la constltucló de la<br />
Comunitat Autonoma prolectada per part de les altres en 18<br />
f~rma que ~stablelxi la IIel organica prevista per rapartat 1<br />
el a!1ucst art,c1e.<br />
•<br />
.pectlus Estetuts, nom', podran ser modificats mltla~ant els proflnancers<br />
I tamb6 les forme. de control que I'Eatat ea reservl, cedlmenta que ells matalxos establelxln I mltja~ant referendum<br />
3. L'Estat podrlA dictar lIels que establelxln els principia ne- entre el. electors Inscrlts en els censos corresponents.<br />
cessarls per s harnionltzar les dlspoalclOIlJ normatlvea de les 3. Els Estatuts podran establir clrcumscrlpclons terrltorlals<br />
Comunltats, flns I lot en el cas de materles strlbOldea e lit seva prOples que g8UCllran de plena personalitat jurldlca mltjanr;ant<br />
competencia, aempre que ho demanl l'lnterlls general. Correspon I'agrupacló de munlclpls IImftrofs.<br />
a res Corts Generals d'apreclar I'exlstencla d'aquesta necessltat,<br />
per majorla absoluta de cada Cambra.<br />
Artl I 153<br />
ce. .<br />
[(control de I'actlvltat deis orgnns de les Comunllats Autb-<br />
Article 151.<br />
nomea ser' exerclt: . .<br />
a) Pel Tribunal Constitucional en allo que es r.eferelxi a la<br />
constltuelonalltat de lea seves dlsposiclons admlnlstratlves amb<br />
fo~a de l/el. ,<br />
b) Pel Govern, prevl dictamen del Consell d Estat, en allb<br />
~e pertoqul a I'exerclcl de funclons delegades a qué es referelx<br />
I apartat 2 de I'artlcl. 150.<br />
o o) Per la jurlldlccló contencloso-admlnistratlva en allb que<br />
ea referehd a I'admlnlstracló autbnoma o a les seves normes<br />
reglamentllrles, .<br />
d) Pel Tribunal de, Comptes en els aspecte:; econonllcs I<br />
pressupoatlij'ls,<br />
Artlcle 154.<br />
, Un delegat nomenat pel Govurn dirlgira I'admlnlslració de<br />
I'E.tat en el terrltorl de la Comunitat Aulonoma I la coordlnarll,<br />
al 6s procedent, smb I'admlnlstrllció pr~pla de la COnlunllat.<br />
Artlcle 155. , .<br />
1. SI lJI'8 Comunltat Autbnoma no compila les obílgaclons<br />
que la Conatltucló o altres lIel. Ii imposaven, o actuava de foro<br />
ma que atemptds greument contra I'lnteres general d'ESpanya.<br />
el Govern. prevl requerlment desat&a fet al Presldent de la COmunltat<br />
Autbnoma .amb I'aprovacló per malorla sbsoluta del Se·<br />
nat pod'" adoptar 'les mesures neccesarles per tal d'obllgar·la al<br />
compliment for~s de les dltes obligaclolls o per tal de proteglr<br />
I'Interes general esmentat.<br />
2. Por a I'exeeucló de les mesures prev:stes a I'apartat<br />
anterior, el Govem podre donar Instruccions a totes les autorltats<br />
de les Comunltats Autonomes.<br />
Artlcle 156,<br />
1, les Comunltats Autbnomcs gaudiran d'autonomla finan·<br />
cera' per a acomplir I exerclr les soves co.npeUmcles d'acord<br />
amb els prlnclpls de coordlnacló amb la Hlsenda estatal I de<br />
so:ldarltat entre tots els espanyols,<br />
2. Les Comunltats Autónomes podren actuar com a dele·<br />
gats o col.laboradors de I'Estat en la tasca de recaptació, gestló<br />
I IIquldacló deis recursos trlbutarls d'squest, d'acord amb les<br />
lIel, I els Estatuts.<br />
Artlcle 157.<br />
1. Els recursos de· les Comullitats Autónomes seran consti·<br />
luits 'per:<br />
a) Impostos cedits totalment o parcialmen' per l'Eslat; re·<br />
carrees sobre impostos estatals 1 allres participacions en els<br />
ingressos de I'[stal.
•<br />
B. O. del K-Núm. 311.3 29 diciembre 1978 2937S<br />
• •<br />
b) Els seus propls impostas, taxes i contribuclons especlals.<br />
e) Transferencias d'un fons de compensacló Interterrltorial<br />
i altres 8ssignaclons a carree deIs Pressuposts Generals de<br />
rEstat.<br />
d) Rendlments procedents del seu patrimoni ingressos de<br />
dret privat.<br />
-e) El protlucte de les aperecioos de crédito<br />
,2. les Comunltats Autbnomes no podran adoptar en cap<br />
cas mesures tributarles sobre béns situats fora del seu territorl<br />
o que constltuelxin un obstacle per a la lliure circulació oe<br />
mercaderíes o de serveis.<br />
3. l'exercici de les ccmpetencies ¡nanceres enumerades<br />
en I'anterior apartat 1. les normes per a resoldre els eonflictes<br />
que poguessin sorgir ¡les possibles formes de col.laboració<br />
financera entre les Comunitats Autonomes i I'Estat podrao ser<br />
regulades per mltja d'una Ilei organice,<br />
Article 158.<br />
1.' En els Pressuposts Generals de I'Estat es podra establir<br />
una assignacló a les Comunitat3 Autonomes en funció del volum<br />
deis serveis i de les activitats estatels que hagln assumit<br />
i de la garantia d'un nivel! mínim en ~a prestació deis servels<br />
públics fonamentals en tot el terrltori espanyol.<br />
2. Per tal de corregir desequílibris economics interterrito·<br />
rials i fer efectiu el prlncipi de solidaritat es constituira un<br />
Fons de Compensacl6 destinat a despeses d'inversió, els recur·<br />
sos del qual seran distribu'its per les Corts Generals entre les<br />
Comunitats Autonomes i les provincies, en el seu caso<br />
Article 159.<br />
TfTOL IX<br />
Del Tribunal Constitucional<br />
1. El Tribunal Constitucional es campan de 12 membres<br />
nomenats pel Re!, deis quals, quatre a proposlcló del Congrés,<br />
per majoria de les tres cinquenes parts deis seus membres,<br />
que$tre a proposiciódel Senat, amb Identica majorla. dos a<br />
proposició del Gavern, i dos a proposicló del Consell General<br />
del Poder judicial.<br />
2. EIs membres del Tribunal Constitucional hauran de ser<br />
nomenats entre Maglstrats i Fiscals, Professors d'Unlversltat,<br />
funcionaris públlcs 1 advocats, tots eUs jurlstes de competencia<br />
reconeguda amb més de quinze anys d'exercici professlonal.<br />
3. El període de designacJ6 deis membres del Tribunal<br />
Constitucional tindra una durada de nou anys i es renovsr
39376<br />
•<br />
29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.3<br />
, ,<br />
DIf:POSICIONS ADDICIONALS<br />
qu~ hl haguessln entrat. I el termlnl de dos mesos a que es<br />
Primera.<br />
referelx I'article 151 comem;arlt a comptar des que la Comissló<br />
8c~bi I'estudl del projecte o projactes de· que successivament<br />
La Constitució empara 1 respecta els drets histories deis . hagl conegut.<br />
territoris forals.<br />
L'actualització general del dit reglm foral es durll 8 terma, Setena,<br />
en el seu ca.... dios el mare de la Constitució I deis Estatuts Els organismes provisiol1als autonomics es consideraran dlssolts<br />
d'Autonomia.<br />
en els casos següents:<br />
~egona~<br />
La declarac16 de majoria d'edat que conté I'article 12 d'aques·<br />
ta Constituciá no perjudica les situacions emparades pels drets<br />
foral s sn l'ambit del dret privat.<br />
Tercera.<br />
La modificació del regim econbmie 1 fiscal de I'arxtpelag<br />
cé_na~1 requerira un Informe preví de la Gamunitat Autónoma o,<br />
en el seu cas, de I'e>rgan provisional autonomic.<br />
Ouarta.<br />
En les COl'l1unitats Autonomes on resldelxi més d'una AudiEm·<br />
ela Territorial, els Estatuts d'Autonomia respectius podran mantenir<br />
les que Ja hl eren I distribuir les competencies entre elles,<br />
sempre de conformltat 8mb el que preveu la lIei organica I<br />
mantenint·ne la unitat 1 la Independencia.<br />
Prlmera~<br />
DISPOSICIONS TRANSITORIES<br />
En als territorls dotats :d'un regtm provisional d'autonomia,<br />
el seus brgans col.leglats superiora, per mitja d'un acord adop·<br />
tat per la majorla absoluta deis seus membres, podran substituir<br />
la Iniciativa que I'apartat 2 der I'article 143 atrihueix a les<br />
Dfputa~ions Provincials o als argans interinsulars corresponents.<br />
Segona.<br />
Els territorls que en el passst haguessin plebiscitat afirma·<br />
tlvament proJectes d'Estatut d'Autonomia I en el moment de<br />
promulgar 'aquesta Constltució comptin amb r~gims provisionals<br />
d'autonomia, podran procedlr Immediatainent en .a forma prevista<br />
per I'apartat 2 de I'article 148. sempre que ho acordin<br />
així, per majorla absoluta, els brgans preautonomics col.leglats<br />
superiors, els quals hauran de comunicar-ha al'Govern. El projecte<br />
d'Estatut sera elaborat d'acord amb allo que estableix I'article<br />
151, número 2, a convocatoria de I'organ col.legiat pre·<br />
autonomic.<br />
Tercera.<br />
La iniciativa del procés autonomic per part de les Corporacions<br />
locals o deis seu s memhr8s, prevista per I'apartat 2 de<br />
"article 143, s'entén que és diferida, amb tots els seus efectes,<br />
fins a la celebració de les primeres eleccions locals sota la<br />
vigencia de la Constitució.<br />
Quarta,<br />
1, En el cas de Navarra, t a efectes de la seva incorporat::ió<br />
al Consell General Basc o al reglm autonbmic hasc que el<br />
substltueixl en 1I0c del que estableIx I'article, 143 de la Constltl·ció,<br />
la Iniciativa correspon a I'organ Foral competent, el quaf<br />
adoptara la seva decisló per majoria deis membres que la<br />
componen. Per tal qua la dita Iniciativa sigui valida, caldrll, a<br />
més, que la declsló de I'Cngan Foral competent sigui ratificada<br />
per un referlmdum convocat expressament a aquest efecte, I<br />
aprovat per majorla deis vots valida ·emesos.<br />
¡ 2. SI la Iniciativa no reelxís, nornés es podre tornar a praduir<br />
en un altre perrode de mandat de l'organ Foral competent,<br />
i en qualsevol cas, quan hagi transcorregut el termln! mínim<br />
que establelx I.'article 143.<br />
Cinquena,<br />
Les ciutats de Cauta I Melilla podran constituir-se en Comunltats<br />
Autonotnes en el css que ho decldeixin alxi els seus<br />
respectlus Ajuntamenta, per mltja d'un acord adoptat per la<br />
majoria absoluta deis seus membres 1, si ho autorltzen les<br />
Corts Generals, mltjanl;ant una lIei organlca, en els termes pre.<br />
vlsts per I'artlcle 144.<br />
Sisena.<br />
Si es trameten a la Comlssió de Constltu~ió<br />
•<br />
del Congrés<br />
dlv'ersos projectes d'Estatut, seran .dictamlnats per I'ordre 6n<br />
al Una vegada hagin estat constit(úts els organs que estableixln<br />
els estatuts d'autonornia .aprovats cO;"lformement a aquesta<br />
Constitucló.<br />
. b) . En cas que la iniciativa del procés autonbmic no arrlbés<br />
a reeixir per tal com nJ complís .els requisits prevfsts a I'ar·<br />
ticle 143.<br />
c) Si !'organisme no hagués ·exercit el .dret que Ii reconeix<br />
la disposició transitoria pr1mera dins el termini de3 anys,<br />
VL,itena.<br />
1. Després de I'entrada en vigor de ·la present Constitució<br />
les Cambres que I'an aprovada assumlran les funclons I les<br />
competencies que s'h! assenyalen respectivament per al Congrés<br />
I per al Senat, sen se que en cap cas el seu mandat s'estengu;<br />
més enlló del 15 de juny de 1981.<br />
2. A efecte del que estableix I'artlcle 99, la promulgació<br />
de la Constitució es considera com un cas constitucional en<br />
el qual és procedent d'aplicar·lo, A aquest efecte, a partir de<br />
la dita promulgació s'obrira un perrode de trenta dies per 8<br />
I'aplicació del que disposa el dit article. Durant aquest període,<br />
I'actual President del Govarn, que assumíra Les funcions I les<br />
competencies· que la Constitucló estableix per a aquest ca.rrec,<br />
podra optar per usar de la facultat que Ii reconeix I'article 115<br />
o bé donar pas, ambo la seva dlmlssió, a I'aplicació del que estableix<br />
l'article 99; en aquest darrer cas restara en la situació<br />
, prevista.en I'apartat 2 de I'article 101.<br />
3. En cas de dissolució, d'acord amb el que preveu I'artl"<br />
ele 115 I si no s'hagués produi"t legalment allo que preveuen<br />
els articles 68 i 69, caldra aplicar a les· eleccions les normes<br />
vigents anteriorment, amb les úniques excepcions que en allo<br />
que .fa referencia a Ineligibilitats i incompatibilitats s'aplicara<br />
directament allo que preveu I'incis segon de la Iletra b) de<br />
I'apartat 1 de I'article 70 de la Constituci6 i el que aquesta mateixa<br />
disposa respecte a redat de votar i el que estableix l'ar·<br />
ticle 69.3.<br />
Novena.<br />
Als tres" anys d'haver estat elegits per primera vegada els<br />
membres del Tribunal Constitucional es designara per sorteig<br />
un grup de quatre membres de la mateixa" procedencia electiva<br />
que hagin de cessar I ser renovats, A aquest únic efecte, es<br />
consideraran agrupats com membres de la mateixa procedencia<br />
els dos deslgnats a proposició del Govern i els dos que procedeixen<br />
de la formulada pel Consell General del poder Judi·<br />
clal. Després d'un segon període de tres anys es renovara pel<br />
mateix procediment un deis dos grups no afectats pel sortelg<br />
anterior, Des d'aquell moment ·Ia renovacló s'ajListara al que<br />
estableix el número 3 de I'article 154.<br />
D1SPOSICIO DEROGATORIA<br />
1. Resta derogada la L1ei 1/1977, del 4 de gener per a la<br />
Reforma Política, i, en la mesura que no fossin ja derogades<br />
aqusta lIeí, la de Principios Fundamentales del Movimiento del<br />
17 de malg de 1958, el Fuero de Jos Españoles del 17 de juliol<br />
de 1945, el Fuero de Trabajo del 9 de mare de 1938, la Ley<br />
Constitutiva de las Cortes, del 17 de julloL de 1942, la Ley de<br />
Sucesión en la Jefatura del Estado del 26 de juliol de 1947,<br />
modificades totes per la lIel organica de I'Estat del 10 de gene!<br />
de 1967 i de la mateixa manera, aquesta darrera i la del Re·<br />
ferendum Nacional del 22 d'octubre de 1945.<br />
2. En la mesura que poguessin conservar alguna vigencia,<br />
es considera derogat definitivament la L1ei del 25 d'octubre de<br />
1839 en allo que pogués afectar les províncies d'Alaba. Guipúscoa<br />
I Biscala.<br />
De la mateixa forma es considera derogada definitivament<br />
la L1ei del 21 de juliol de 1876.<br />
.<br />
D1SPOSICIO FINAL<br />
Aquesta Constltució entrara en vigor el mateix dia que en<br />
sigui publicat el text oficial al Butlletí Oficial de rEstat. Sera<br />
publicada també, en les al tres Ilengües d'Espanya .<br />
IMPRENTA NACIONAL DEL BOLETlN' OFICIAL DEL ESTADO<br />
•
s: : g;:;<br />
=<br />
•<br />
=<br />
BOLETIN OFICIAL DEL ESTADO =<br />
i~<br />
=<br />
=<br />
~ Depósito Lega] M. 1-1958 Año CCCXVIII<br />
=<br />
GACETA DE MADRID :<br />
==<br />
Viernes 29 de diciembre de 1978<br />
Núm. 311.4.'<br />
=<br />
CONSTITUCION<br />
ESPAÑOLA<br />
=<br />
APROBADA POLAS CORTES O 31 DE OUTUBRODE 1978<br />
RATIFICADA POLO POBO ESPAÑOL NO REFERENDUM<br />
DO 6 DE DECEMBRO DE 1978<br />
-=<br />
-=<br />
SANCIONADA POR S. M. O REl ANTE AS CORTES<br />
O 27 DE DECEMBRO DE 1978<br />
-.<br />
=<br />
~<br />
-
.e o N STITDeION ESPAÑOLA<br />
PREAMBUlO<br />
A Nación e~pañola, desexando que se estableza a xusticia, a<br />
ollb artade e 8 segurldade e que se promova o ben de cantos a in·<br />
teyran, no uso da súa soberanfa, proclama 8 súa vontada de:<br />
Garantizar, dentro da <strong>Constitución</strong> e das lels, a convivencIa<br />
democrática, conforme a un arde económico e social xusfo.<br />
Consolidar un Est¡;¡do de Dereito qu~ asegure o imperio da<br />
/el como expresión da vontada popular.<br />
Protexer a tódolos españois e pobos de España no exercicio<br />
dos dereitos humanos, das Búas culturas e tradicións, das Búas<br />
linguas e Instituclóns.<br />
Promover, para asegurar a todos unha digna calidade de<br />
vida. o progreso da cultura e da economía. '<br />
Establecer unha sociedade democrática avanzada, e '<br />
Colaborar no fortalecemento dunhas relacións pacíficas e de<br />
eficaz cooperación entre tódolos pobos da Terra. .<br />
En consecuencia, as Cortes aproban e o 'pobo español ratifica<br />
a seguinte .<br />
Artigo 1.<br />
CONSTlTUCION<br />
TITULO PRELIMINAR<br />
1., España constitúese nun Estado social e democrático.oe<br />
Derelto, que propugna como valores superiores de seu ardenamento<br />
xurídico a libertade, a xusticia, a igualdade e o pluralismo<br />
político.<br />
2. A 'soberanía nacional reside no pobo español, do que<br />
emanan os poderes do Estado .<br />
.3. A forma política do Estado español é a Monarquía parlamentaria.<br />
.<br />
ArUgo 2.<br />
_<br />
A <strong>Constitución</strong> fundaméntase na indisoluble unidade da Na·<br />
ción española, patria común e indjvisible de tódolos 'españois,<br />
e recoñece e garantiza o dereito á autonomía das nacionalidades<br />
e rexi6ns que a integran e a solidaridade entre todas elas.<br />
Arligo 3.<br />
1. O casterán é a lingua española oficial do ·Estado. Tódolos<br />
españoi~ teñen o deber de coñecela e o dereito a usala.<br />
2. As outras linguas españolas serán tamén oficiais nas<br />
respectivas Comunidades Autón,pmas de acordo' cos seUs Esta·<br />
tutos.<br />
3. A riqueza das distintas medalidades lingüísticas de<br />
España é un patrimonio cultural 'que será obxecto de especial<br />
respeto .e protecclój1.<br />
Arllgo 4.<br />
. 1. A bandeira de España está formada' por tres franxas ha·<br />
rlzontals, vermella, marela e vermella; a marela é dobre de<br />
ancha do que cada 'unha das vermellas.<br />
2. Os Estatutos poderán recoñecer bandeiras e mals enseñas<br />
propias das Comunidades Autónomas. Estas 'utilizaranse<br />
xunto á bandeira de España nos seus edificios públicos e nos<br />
Seu8 actos oficlais:<br />
Arllgo 5.<br />
A capital 'do Estado é a vila de Madrid.<br />
. Arligo 6.<br />
Os partidos políticos expresan o pluralismo 'político, canco·<br />
rren á formación e manifestación da vontade popular e son<br />
Instrumento fundamental para Q participación política. A s(ia<br />
creación e o exerclclo da s(ia &1;tivldade son libres dentro do<br />
respeto 8 <strong>Constitución</strong> e mals j¡ lel. A súa estrutura interna e<br />
funclonamento deberán ser democráticos.<br />
Artigo 7.<br />
Os sindicatos de traballadores e as asociaclóns empresariais<br />
contri buen á defensa e promoción dos intereses económicos e<br />
soclais que lIes son propios. A sua creación -e o exercicio da<br />
sua actividade son libres dentro do respeto á <strong>Constitución</strong> e<br />
á lei. Asua estructura interna e funcionamento deberán ser<br />
democráticos.<br />
Artigo 8.<br />
1. As Forzas Armadas, constituidas polo Exércifo de Terra, a<br />
Armada e o Exército do Aire, telion como misión garantiza-la<br />
soberanía e a independencia de España, défende-la súa integddade<br />
territorial e o ordenamento constitucional.<br />
2. Unha lei orgánica regulará as bases da organización mi·<br />
litar de acordo cos principios da presente Constitucipn.<br />
Artigo 9.<br />
L Os cidadáns e os poderes públicos están suxeitos á <strong>Constitución</strong><br />
e ao resto do ordenamento xuridico.<br />
2. Corresponde aos poderes públicos promoveren as condlcións<br />
para que a libertade e a igualdade do individuo e mais dos<br />
grupos en que se integra sexan reais e efectivas: removeren<br />
os atrancos que impidan ou dificulten a súa plenitude e facilitaren<br />
a participación de tódolos cidadáns na vida política, eco·<br />
nómlca, cultural e social.<br />
•<br />
3. ~ <strong>Constitución</strong> garantiza o principio da legalidade, a<br />
xerarqUla normativa, a publicidade das normas. a irretroactividade<br />
das disposlcións sancionadoras non favorables ou restritivas<br />
de dereitos individuais. a seguridadexurídica, a responsabi·<br />
Iidade e m¡dla interdición da arbitrariedade dos poderes públicos.<br />
Artigo 10.<br />
TITULO I<br />
Dos dereito!o e deberes fundamentais<br />
1. A digrridade da persoa, os dereitos inviolables que Ile<br />
son inherentes, o libre desenvolvemento da persoalidade, o respeto<br />
á lei e aos dereitos dos demais son fundamento do arde<br />
político e da paz socIal. .<br />
2. As normas relativas sos dereitos fundamentais e ás li·<br />
bertades que a <strong>Constitución</strong> recoñeee, interpretaranse conforme<br />
á Declaración Universal dos Dereitos Humanos e aos tratados<br />
e acordos internacionais sobre as mesmas materias ratificados<br />
por España.<br />
CAPITULO PRIMEIRO<br />
Dos españois e dos extranxeiros<br />
Artigo 11.-<br />
1. A nacionalidade española adquírese, consérvase e pérdese<br />
de acordo ca establecido pola lei.<br />
2. Ningún español/de orixe poderá ser privado· da súa nacionalidade.<br />
3. O Estado poderá concertar tratados de dobre nacional!·<br />
dade cos pa1ses iberoamericanos. ou con aquel es que tiveran<br />
ou teñan un particular vencello con España. Nestes mesmos<br />
paises, alnda Que nog recoñezcan 80S seus cidadáns un dereita<br />
recíproco, poderán naturalizarse 05 españois sin perderen<br />
a súa nacionalldade de orlxe.<br />
Artigo 12.<br />
Os españois son maiores de edade aos 18 anos .<br />
Artigo 13.<br />
1. Os extranxeiros gozarán en España das libertades públicas<br />
que garantiza o presente Título nos termos que establezan<br />
os tratados e malla lel.<br />
2. ,SÓ .os españols serán titulares dos dereitos recañecidos<br />
no artlgo 23, non sendo o que, atendendo a criterios de reel·
•<br />
B. O. del E.-Núm. 311.4<br />
29 diciembre 1978 29379<br />
procldade, polda establecerse por tralado ou lel para o derelto<br />
de sufraxlo activo nas elecclónsmunlclpals.<br />
3. A extradición non S8 concederá sanón en cumprimento<br />
dun tratado ou da lel, atendendo ao principio da reclprocidade.<br />
Quedan excluidos da extradición 05 delitos políticos, non con·<br />
slderándose como tales os actos de terrorismo.<br />
4. A Isi establecerá os termos en que os cidadáns doutros<br />
países e mallos apátridas podarán gozar do dereito de asilo en<br />
España.<br />
Artigo 14.<br />
CAPITULO SEGUNDO<br />
Dereitos e Ii~ertades<br />
Os españols son ¡guais ante a lel, sin que poida prevalecer<br />
discriminación ningunha por razón de necamento, raza, sexo,<br />
relixión, opinión OU calquera cutra" condición ou circunstancia<br />
persosl DU social.<br />
Artigo 15.<br />
SECCION 1."<br />
Dos dere itas fundamentais e das libertades públicas<br />
Todos teñen dereito á vida e á integridade física e moral,<br />
sin que, en caso ningún, poldan ser sometidos a tortura nin a<br />
penas ou tratos inhumanos ou degradantes. Queda abolida a pena<br />
de morte, salvo o que se poi da dispoñer nas leis penais militares<br />
para tampos de guerra.<br />
'<br />
Artigo. 16.<br />
1. Garantízase a libertade ideolóxica, relixiosa e de culto dos<br />
individuos e das comunidades sin mais limitación. nas súas<br />
manifestacións, cá necesaria para a conservación do arde público<br />
protexido pala lei. .<br />
2. Ninguén poderá ser abrigado a declarar sobre a súa<br />
ideoloxía, relixlón ou crenzas.<br />
3. Nlngunha confesón terá carácter estatal. Os poderes púo<br />
blicos terán en canta as crenzas relixiosas da sociedade española<br />
a mantarán as conseguintes relacións de cooperación coa<br />
Igrexa Católica e as demais confesións.<br />
Artigo 17.<br />
1. Toda persoa ten rlereito á Iibertade e á seguridade. Nin·<br />
guén poderá ser privado da súa Iibertade senón coa observancia<br />
do establecido neste artigo e nos casos e na forma previstos<br />
polalei.<br />
2. A detención preventiva non poderá durar mais do tempo<br />
estritamente necesario para a realización das averiguacións ten·<br />
dentes ao esclarecemento dos feitas, e, en todo caso, no prazo<br />
máximo de setenta e dúas horas, o detldo deberá ser posta en<br />
libertade ou a disposición da autoridade xudicial.<br />
3. Toda persoa detidadebe ser Informada de forma in·<br />
mediata, e de modo que lIe sexa comprensible,. dos seus derejtos<br />
e das razóns da súa detención, sin que poida ser obrigada<br />
a declarar. Garantizase a asistencia do abogado ao detido<br />
nas dilixencias policiais e xudiciais. nos termos que a lei es·<br />
tableza.<br />
4. A lel regulará un procedemento de .. habeas corpus" para<br />
que se produza a inmediata posta a disposición xudicial de toda<br />
persoa deUda ilegalmente. Igualmente, determinarase por lei o<br />
prazo máximo de duratjón da prisión provisional.<br />
Artlgo 18.<br />
1. Garantízase o dereito ao honor, á intimidade persoal -e<br />
familjar e mals á propia Imaxe.<br />
2, O domicilio é Inviolable. Ningunha entrada ou rexistro<br />
poderá facerse nel sin consentimente do titular ou resolución<br />
xudlclal,~non senda en caso de manifesto de,lito.<br />
3. Garantizase o sagredo das comunicacións e, en especial.<br />
das postals, telegráficas oli telefónicas, non senda en caso de<br />
resolución xudiciaL<br />
4. A lel limitaré o uso da Informática para que se garantice<br />
o honor e malla intimidade persoal e familiar dos cidadáns e o<br />
pleno exercicio dos seus dereitos.<br />
Artigo 19.<br />
Os españois teñen derelto 8 elexir libremente a súa residencia<br />
e a circ~laren por todo o territorio nacional.<br />
Tamén tei'ien derelto 8 en'.ter e saír libremente de España<br />
nos termos que 8 lei estableza. Es·te dereito non poderá ser<br />
limitado por motivos políticos ou ideolóxlcos.<br />
Artige 20.<br />
1. .Aecoñécense e protéxense os dereltos:<br />
a) A expresar e difundir libremente os pensamentos, ideas<br />
e opinións mediante a palabra. o escrito ou calquera outro medio<br />
de reproducción. . . '<br />
b) A produción e creació.l literaria, artística, científica e<br />
técnica.<br />
el A libertade de cátedra.<br />
d) A comunicar ou recibir libremente información veraz por<br />
calquera medio de difusión. A lei regulará o dereito á cláusula<br />
de .conciencia e ao segredo profesional no exercicio destas libertades.<br />
2. O exercicio destes dereitos non pode restrinxirse mediante<br />
ningún tipo de censurá previa.<br />
3. A lei regulará a organización e .control parlamentario dos<br />
medios de comunicación social dependentes do Estado ou de<br />
calquera ente público e garantizará o acceso aos citados medios<br />
dos grupos sociais e políticos significativos, respetando o pluralismo<br />
da socledade e das diversas Iinguas de España.<br />
4. Estas' libertades teñen o seu límite no respeto aos dereitos<br />
recoñecidos neste Título, nos preceptos das leis que os<br />
desenvolven e, especialmente, no dereito ao honor, á intimidade,<br />
á propia imaxe e á p"rotección da mocedade e da infa~cia.<br />
5. SÓ poderá acordarse o secuestro de pwblicacións, grabacións<br />
e outros medios de información en virtude de resolución<br />
xudicial.<br />
Artigo 21.<br />
1. ' Aecoñécese o dereito de reunión pacífica e sih armas. O"<br />
exercicio deste dereito non necesitará autorización previa.<br />
2. Nos casos de reunión en lugares de tránsito públiGO e<br />
manifestacións darase comunicacIón previa á autoridade, que 'só<br />
as poderá prohibir-cando existan razóns fundadas de alteración<br />
do arde público, con perigo para persoas ou bens.<br />
Artigo 22.<br />
1. Recoñécese o dereito de asociación.<br />
2. As asociacións que persigan fins ou empreguen medios<br />
tipificados como delito son lIegais.<br />
3. As asociacións constituídas ao abeiro deste artigo deberánse<br />
inscribir nun rexistro aos únicos efectos de publicidade.<br />
4. As asociacións só poderán ser disaltas ou suspendidas<br />
nas súas actividades en virtude de resolución xudicial motivada.<br />
5. Prohibense as asociacións secretas e mailas de carácter<br />
paramilitar.<br />
Artigo 23.<br />
1. Os cidadáns teñen dereito a particiPar nos asuntos públicos,<br />
directamente ou por medio de representantes. libremente<br />
elexidos 'en eleccións periódicas por sufraxio universal.<br />
2. Tamén teñen dereito -a acceder en condicións de Igual·<br />
dade ás funcións e' cargos públicos, cos requisitos que sinalan<br />
as leis.<br />
Artigo 24.<br />
1. Tódalas persoas teñen dereito a obte·la tutela efectiva<br />
dos xueces e tribunajs no exercicio dos seus derE~Hos e intereses<br />
lexítimos, sin que, en ningún caso, poi da producirse indefensión.<br />
2. Do mesmo xeito, tudas teñen dereito ao Xuez ordinario<br />
predeterminado pala lei. á defensa e á asistencia de letrado, a<br />
seren Informados da acusación formulada contra eles, a un proceso<br />
público sin dilacións Indebidas e con tódalas garantías, a<br />
utilizaren os medios de proba pertinentes para a súa defensa,<br />
a non declararen contra si mesmos. a non se confesaren culpa·<br />
bies e á presunción de inocencia.<br />
A lei regulará os casasen que, por razón de parentesc.o ou<br />
de segredo profesional, non se estea abrigado a declarar sobre<br />
feitos presuntamente delictivo....<br />
Artigo 25.<br />
1. Ninguén poderá ser condenado ou sancionado por acclóns<br />
ou omlsións que no momento de se produciren non constitúan<br />
delito, falta ou infracción administrativa, segundo a lexislación<br />
vixente daquela. .
•<br />
29380<br />
29 dlciemore 1978 B. O. del E.-Núm. 311.4<br />
2. As penas privativas d. libertad•• as medidas d. segurldade<br />
estarán encamlñadas á reeducación e relnsercl6n social<br />
e non. podarán consistir en. tr8b~lIos forzados. O co~denado a<br />
pena de prisión que estes cumprlndo a meSI)18 gozara dos de·<br />
reltos fundamentals deste Capitulo, f6ra dos que se vexan expresamente<br />
limitados polo contldo do fallo condenatorio, o sentido<br />
da pena e 8 lel penltendarla. En todo caso, terá deralto a<br />
un treballa remunerado, e -mals 80S beneficios correspondentes<br />
da Segurldade Social, así como 80 acceso á cultura e 80 desenvolvemento<br />
Integral da Búa personalidade.<br />
3. A -Administración civil non poderá Impoñer sancl6ns que,<br />
directa ou subsidiariamente, Impliquen privación de Iibertade.<br />
Artlgo 26.' .<br />
Prohibens8. os Trlbunals de Honor no ámbito da Administración<br />
civil e das organizacións profesionais.<br />
Artlgo 27.<br />
1. Todos -teñen deralto á educación. Recoñécese a Iibertade<br />
de ansino.<br />
2. A educación teré por obxecto o pleno desenvolvemento<br />
da persoatldade humana no respeto QOS principios democráticos<br />
de convivencia e sos deraltos e libertades fundamentais.<br />
3 Os poderes públicos garantizan o deralto que asiste 80S<br />
pals para Que os seus filias reciban a formación relixiosa e<br />
moral que estea de" acorda coas súas propias convicións.<br />
4. O ansino -básico é obrlgatorlo e gratuito.<br />
5. Os poderes públicos garantizan O- deralto de todos á educación,<br />
mediante unha programación xeral do ansino, con par·<br />
tlclpaclón efectiva de tódolos sectores afectados' e a creación<br />
de centros docentes.<br />
6. Recoñécese ás persoas Uslcas e xurídicas a libertade de<br />
creación de centros docentes, dentro do respeto 80s principios<br />
constitucionals.<br />
7.. Os profesores, os país e se prQcede, os alunos, intervlrán<br />
no control e xestión de tódolos centros sostidos pala Administración<br />
con fondos públicos, nos termos. que a lei estableza.<br />
8. Os poderes públicos Inspeccionarán e homologarán o sistema<br />
educativo para garantizaren o cumprimento das leis.<br />
9. Os poderes públicos axudarán aos centros docentes que<br />
reúnan os requisitos que a lel estableza.<br />
10. Recoñécese a autonomía das Universidades, nos termos<br />
que a lei estableza.<br />
Artlgo 28.<br />
1. lodos tei)en dereito a- sindicarse libremente. A lei poderá<br />
pór IImltaclóns, ou excepci6ns 80 exercicio deste dererto ás Forzas<br />
ou institutos armados BU 80S demais Carpos sometidos a<br />
discIplina militar e regulará as peculiaridades do seu exercicio<br />
para os funcionarios públicos. A Iibertade sindical comprende o<br />
derelto 8 fundar sindicatos e a se afiliar ao da súa elección,<br />
asf como o derelto dos sindicatos a"1o'rmaren confederaclóns e<br />
a fundaren organizacións sindlcais internacionais ou a se afilia·<br />
ren As mesmas. Ninguén poderá ser obrigado a se afiliar a un<br />
sindicato.<br />
2. Recoñécese o derelto é folga dos trabalfadores para a<br />
defensa dos seus Intereses. A lel Que regule o exerclcio deste<br />
derelto establecerá as garantías precisas para que se asegure<br />
o' mantemento dos servicios esenciais da comuflldade.<br />
Artigo 29.'<br />
1. Tódolos espanOls terán o dereito de petición individual<br />
e colectiva, por escrito, na forma e cos efectos que determine<br />
a lel.<br />
2. Os membros das Forzas ou Inst~tutos armados ou dos<br />
Carpos sometidos a disciplina militar poderán exercer este de·<br />
relto s6 Individualmente e de acordo co disposto na súa .texis·<br />
laclón específica.<br />
Artlgo 30.<br />
SECClml 2:'<br />
Dos dereitos e deberes dos cidadáns<br />
1, Os españois teñen o dereito e o deber de defender a<br />
Espaija.<br />
2. A lel fixará as abrigas milit nes dos españols e regulará,<br />
coas debidas garantías, 8 obxección de conciencia, así como<br />
8S demals causas de- exención do servicio militar obrigatorio,<br />
podendo Impoñer, no seu caso, unha prestación social sustitu,<br />
torla.<br />
3, Poderase establecer un servicio civil para o cumprimento<br />
de flns de Interés xeral. ~<br />
4. Mediante a lel poderán regulE\rse os deberes dos clcladáns<br />
nos casos de grave risco, catástrofe ou calamidpde pública.<br />
Artlgo 31.<br />
1. Todos contribuirán ao sustentamento dos' gastos públicos<br />
de acordo coa súa: capacidade económica mediante un sistema<br />
tributario xusto Inspirado nos principios de Igualdade e progresividade<br />
que, en ningún. caso, chegará a ser confiscatorio.<br />
2. O gasto público realizará unha asignación equitativa dos<br />
recursos públicos e 8 súa programación e execución responde· .<br />
rán aos criterios de eficiencia e economía.<br />
3. 86 poderán establecerse prestacións personais ou patrio<br />
monials de carácter público reguladas pala lei.<br />
Artigo 32. .<br />
1, O ·home e a muller teñen dereito a contraer matrimonio<br />
con plena Igualdade xurídlca.<br />
2. A lei regulará aS formas de matrimonio, a edade e malla<br />
capacidade para o contraer, os dereltos e deberes dos cónxuxes,<br />
as causas de separación e disolución e os seu s efectos.<br />
Artigo 33.<br />
1. Recoñéceseo dereito á propledade privada e á herdama.<br />
·2. A función social destes dereitos deUmitará o seu con·<br />
tido, de acordo coa s leis. _<br />
3, Ninguén poderá ser privado dos seus bens e dereitos se<br />
non é por causa xustificada de utilidade pública ou interés social.<br />
mediante a correspondente indemnización e de conformi·<br />
dade ca disposto polas leis.<br />
Artigo 34.<br />
1. Recoñécese o dere ita de funda9ión para fjns de interés<br />
xeral, regulado pola leL<br />
2. Rexerá tamén para as fundación s o disposto nos apartados<br />
2 e 4 do artigo 22.<br />
Artigo 35.<br />
1. Tódolos españols teñen o deber de traballar e o dereito<br />
ao trabalfo, á libre elección de profe~ión ou oficio, á promoción<br />
a través do traballa e a unha remuneración suficiente para satisfaceren<br />
as súas necesrdades e a.s. da súa famrlra, sin que en<br />
ningún caso se poida facer discriminación por raZÓn de sexo,<br />
2. A lei regurará un estatuto dos traballadores.<br />
Artiga 36.<br />
A lel regulará as peculiaridades propias' do réxime xurídrco<br />
dos ,Calexios Profesíonais e do exercicio das prafesións titura·<br />
das. A estrutura interna e o funcionamento dos Corexias deberán<br />
ser democráticos.<br />
Artigo 37.<br />
1. A lei garantizará o dereltó á negociación corectiva laboral<br />
entre os representantes dos traballadores e empresarios, así<br />
como a forza vinculante dos convenios.<br />
2. Recoñécese o dereito dos traballadores e empresarios a<br />
adoptaren medidas de confllto colectivo. A lei que regula o<br />
exercicio deste derelto, sin perxulclo .das limitacións que polda<br />
establecer, incluirá as garantías precisas para que se asegure o<br />
funcionamento dos servicios esenciais da comunidade.<br />
Artigo 38.<br />
Recoñétese a Iibertade de empresa no marco da economía<br />
de mercado. Os poderes públicos garantizan e protexen o seu<br />
exercicio e a defensa da produtlvidade, de acordo coas eslxencias<br />
da economía xeral e cando corresponda, da planificación ..<br />
CAPITULO TERCEIRO<br />
Dos principios rectores da politica social e económica<br />
Artigo 39.<br />
1. Os poderes públicos aseguran a protección social, económica<br />
e xurídlca da familia.<br />
2. Os poderes públicos asegurán, tamén, a protección. Integral<br />
dos filias, Iguais estes perante a lel con IndependenCia da<br />
súa filiación, e a das nals, calquera que sexa o seu estado civil.<br />
A lel posibilitará a Investigación da paternldade. .<br />
3. Os pars deberán prestar asistencia de todo tlpo'BOS filias<br />
tidos dentro ou fóra do matrimonio, durante a súa minorfa de<br />
edade e nos demals casos en que legalmente proceda.<br />
4. Os nenas gozarán da protección prevista nos acordos Internacionals<br />
que mIran polos seus dereltos.-
B. O. del E.-Núin. 311.4 29 diciembre 1978 '29381<br />
Artlgo 40.<br />
1. Os poderes públicos promoverán a8 condlclóns favorables<br />
para o progreso social e económico e para unha distribución<br />
- da renda rexlonal e persoal mala equitativa, no marco dunha<br />
política de estabilldade económica. De manslra Aspeclal reallza~<br />
rán unha política orientada 80 pleno emprego.<br />
2. Adamáis. 05 poderes públicos fomentarán unha politlca<br />
.que garantice 8 formación e readf;l,ptaclón profesionals; mirarán<br />
pala segurldade e hixiene no treballa e garantizarán o descanso<br />
necesario, mediante 8 limitación da xornada laboral, a8 vacaci6ns<br />
periódicas retribuidas e a promoción. de centros adecuados.<br />
Artlgo 41.<br />
. Os poderes públicos manterán un réxime público de Segurldade<br />
Social para tódolos eidadáns, que garantice a asistencia<br />
e prestacións soclals suficientes -ante situacións de necesidade,<br />
especialmente en caso de desemprego. A- asistencia e prestacións<br />
c~mplementarlas serán libres.<br />
Artiga 42.<br />
O Estado mirará especialmente pala salvagarda dos dereitas<br />
económicos e saclals dos traballadores españols no extranxeiro,<br />
e orientará" a súa política cara 80 seu regreso. .<br />
Artigo 43.<br />
1. Aecoñécese o dereito á protección da saúde.<br />
2. Corresponde 80S poderes públicos organizaren e tutelaren<br />
a saúde pública medTante medidas preventivas e as prestacións e<br />
servicios necesarios. No tocante a iso a lel establecerá os de·<br />
reitos e deberes de todos.<br />
3. Os poderes públicos fomentarán a educación sanitaria, a<br />
educación física e mallo deporte. Tamén facilitarán a adecuada<br />
.utilización do lecer.<br />
Arligo 44.<br />
1. Os poderes' públicos promoverán e tutelarán o acceso á<br />
cultura, á que todos teñen dereito.<br />
2. Os poderes públicos promoverán a ciencia e investigación<br />
científica e técnica en beneficio do interés xeral.<br />
Artlgo 45.<br />
1.- Todos teñen dereito a disfrutar dun medio ambiente adecuado<br />
para e desenvolvemento da persoa, así como O deber de<br />
o conservapen.<br />
2. Os poderes p,úb!icos mirarán pala utilización ·racional de<br />
tódolos recursos naturais, co fin de protexeren e melloraren a<br />
calldade da vlda- e defenderen e restauraren o medio ambiente,<br />
coa axuda da indispensable solidaridade colectiva.<br />
3. Para quen viole o dispos.to no apartado anterior, nos termos<br />
que a lei fixe estableceranse sancións penais ou; se houbera<br />
lugar. administrativas, así como a obriga da reparación do darlo<br />
causado.<br />
Arti_go 46<br />
Os poderes públicos garantizarán a conservación e promoverán<br />
o enriquecemento do patrimonio histórico, cultural e artístico<br />
dos pobos de España e dbs bi:ms que o integran, calquera que<br />
sexa o seu réxime xuridico e a súa titularidade. A lei penal sancionará<br />
os atentados contra este patrimonio.<br />
Artigo 47.<br />
Tódo]os españois teñen' derelto a disfrutar dunha vivenda<br />
digna e axeitada. Os poderes públicos promoverán as condicións<br />
necesarias e establecerán as normas pertinentes para faceren<br />
efectivo este dereito, regulando a utilización do chan de acordo<br />
co interés xeral para que se impida a especulación.<br />
A comunldade participará nas plusvalías que nalan da acción<br />
urbanística dos entes públicos. .<br />
Artigo 48.<br />
Os poderes públicos promoverán as condlcións para a participación<br />
libre e eficaz da mocedade no desenvolvemento politlco,<br />
social, económico e cultural -<br />
Artigo 49.<br />
I ¡<br />
Os poderes públicos realizarán unha polítlea de pre·vlslón, tratamento,<br />
rehabilitación e Integración dos dlsmlnuídos físicos, sensorlals<br />
e psrquicos, aos que prestarán a atención especializada<br />
que requlran e ampararanos especialmente para o disfrute dos<br />
dereitos que este Título outorga a tódolos cidadáns.<br />
Artigo 50.<br />
Os poderes públicos garantizarán, mediante penslóns axeitadas<br />
e periodicamante actualizadas, a suficiencia económica aOl<br />
cidadáns na terceira edade. Tamén e con Independencia d•<br />
abrigas familiares, promoverán o seu banestar mediante un 5Utema<br />
de servicios sacíais que atenderán os seu s problemas especificos<br />
de saúda, vivienda, cultura e lecer.<br />
Artigo 51. \<br />
1. Os poderes públicos garantizarán a defensa dos consumidores<br />
e usuarios, protexendo, mediante procedementos eficaces,<br />
IJ seguridade, a saúde e mailos lexítimos intereses económicos<br />
dos mesmas. .-<br />
2. Os poderes públicos promoverán a información a maila<br />
educación dos consumidores e usuarios, fomentarán as súas or~<br />
ganizacións e oirán a estas nas CtIestións que poidan afectar 8<br />
aqueles, nos termos que a lei estableza.<br />
3. No marco do dlsposto polos apartados anteriores, a lel<br />
regulará o comercio interior e mailo réxime de autorización -de<br />
produtos comerclals.<br />
Artigo 52.<br />
A lei regulará as organizacións profesionais que contribúan á<br />
defensa dos intereses económicos que Iles sexan propios. A súa<br />
estrutura interna e funcionamento deberán de ser democráticos.<br />
Artlgo 53.<br />
CAPITULO CUARTO<br />
Das garantías das libertades e dereítos fundamentaís<br />
1. Os dereitos e libertades recoñecidos no Capítulo segundo<br />
do presente Título vinculan a tódolos poderes públicos. S6 por lei,<br />
que en todo caso deberá respeta-lo seu contido esencial, poderá<br />
regularse o exercicio de tales dereitos- e libertades que se tutelarán<br />
de acordo ca previsto no artígo 161. 1 a).<br />
2. Cal quera cidadán poderá reclama·la tutela das libertades<br />
e dereltos recoñecidos no artigo 14 e a Sección 1. 8 do Capítulo<br />
Segundo ante os Tribunais ordinarios por un procedemento basea·<br />
do nos principios de preferencia e sumariedade e, se fose mester.<br />
a través do recurso de amparo ante o Tribunal Constitucional.<br />
Este derradeiro recurso será aplicable á obxección dfl<br />
conciencia recoñecida no artigo 30.<br />
3. O recoñecemento, o respeto e a protección dos principios<br />
recoñecidos no Caprtulo Terceiro, informará a lexislación<br />
positiva, a práctica xudicial e a actuación dos poderes públicos.<br />
SÓ poderán ser alegados perante a Xurisdición ordinaria de<br />
acordo co que dispoñC!n as leis que os desenvolvan.<br />
Artigo 54.<br />
Unha lei orgánica regulará a institución do Defensor do Pobo,<br />
c'bmo alto comisionado das Cortes Xerais, designado por estas<br />
para a defensa dos dereitos comprendidos neste Título; para<br />
Iso poderá supervisa-la actividade da Administración, dando<br />
canta ás Cortes Xerais.<br />
Artigo 55.<br />
CAPITULO OUINTO<br />
Da suspensión dos dereitos e libertades<br />
1. Osdereitos recoñecidos nos artigos 17. 18, apartados 2<br />
e 3, artigos 19, 20, apartados 1, a), d). e 5, arligos 21. 28 apartado<br />
2, e artigo 37, apartado 2, poderán ser suspendi Jos cando<br />
se acorde a declaración de estado de excepciónou ce sitio<br />
nOs termos previstos na <strong>Constitución</strong>. Exceptúase do establecido<br />
anteriorménte o apartado 3 do artigo 17 para o suposto<br />
de declaración de estado de excepción. .<br />
2. Unha lel orgánica poderá determina·la forma e os casos<br />
nos que, de xeito individual e coa necesaria intervención xudi·<br />
cial e o adecuado control parlamentario, {lS dereitos reca'ñecidos<br />
nos a~tigos 17, apartado 2, e 18, apartados 2 e 3, poden ser<br />
suspendidos para persoas determinadas, en relación coas In·<br />
vestlgacións correspondentes á actuación de bandas armadas<br />
ou elementos terroristas.<br />
A utilización Inxustificada ou abusiva das facultades recoñecldas<br />
na citada lel orgánica producirá respot'lsabilidade· penal,<br />
como violación dos dereitos e libertades recoñecidos poias 181S.<br />
•
29382 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.4<br />
•<br />
Artigo 56.<br />
TITULO 11<br />
Da Coroa<br />
1. O Rel é o Xefe do Estado, 'símbolo da Búa unidade e permanencia,<br />
arbitra e modera o funcionamento regular das instituclóns,<br />
asume a mals alta lepresentación do Estado Español nas<br />
relacións Internaclonals, especialmente coa s nacións da súa<br />
comunidade histórica, e exerce as funcións que Ile atribl1en<br />
expresamente a <strong>Constitución</strong> e mallas leis. ~<br />
~ 2. O seu título é o Rei 'de España e podará facar uso do&<br />
demais que correspondan á COI'oa.<br />
3. A persos do Re! é Inviolable e non está suxeita a respon·<br />
sabilldade. Os seus actos estarán sempre refrendados na forma<br />
establecida no artigo 64. careeendo de validez sin e!,je refrendo,<br />
agás o disposto no artigo 65, 2.<br />
Artigo 57.<br />
1. A Coroa de España é hereditaria nos sucesOres da S. M.<br />
Don Juan Carlos I de Borbón,' lexítimo herdeiro da dinastía<br />
histórica. A sucesión no trono 'seguirá o arde reguJar de primoxenitura<br />
e representación, sendc prefelida sempre a liña ante·<br />
rror ás posteriores; na mesma liña, o grado máis próximo 80<br />
mals remotb; no mesmo grado, o varón á muller, e no mesmo<br />
sexo, a persoa de mals edade á de menos.<br />
2, O Prfnolpe herdeiro, dende o seu nacemento ou desque<br />
se produza o feito que orjxine o chamamento, terá i dignidade<br />
de Príncipe de Asturias e os demais títulos vinculados tradicionalmente<br />
80 sucesor da Coroa de España.<br />
3. Extinguidas tódalas liñas chamadas en Dereito, as Cortes<br />
Xerais proverán 8 sucesión na Coroa na forma que mais conveña<br />
aos intereses de España. ,<br />
4. Aquelas persoas que tendo dereito á sucesión no trono<br />
cOntra jan matrimonio contra a expresa prohibición do Rei e das<br />
: Cortes Xecals, quedarán excluidas na sucesión á Coroa elas e<br />
os seus descendentes.<br />
5. As abdicaclóns e ,renuncias e calquera dúbida de felto<br />
ou de dereito que ocorra no arde de sucesión á Coroa, resolve·<br />
ranse por unha lei orgánica.<br />
Artigo 58,<br />
A Raíñá consorte ou o consorte da Raíña non pode;án asumir<br />
funcións constitucionais," fóra do disposto para a Rexencia.<br />
Artigo 59.<br />
1. Cando o Rei for menor de edade, o pai ou a nai do<br />
Rel e, no seu defecto, aparente mais vello mais próximo a<br />
suceder na Coroa, segundo ,o arde establecido na <strong>Constitución</strong>,<br />
entrará a exercer inmediatamente a Rexencia e a exercerá durante<br />
o tempo da minoría de edade do Rei.<br />
2. Se o Rei quedase inhabilitado para o exercicio da súa<br />
autoridade e a imposibilidade fose recoñecirla palas Cortes<br />
Xerais, entrará a exercer inmediatamente a -Rexencia o Príncipe<br />
herdelro da Coroa, de ser maior de edade. De nono ser,<br />
procederase da maneira prevista no apartado anterior, astra<br />
que o Prfncipe herdelro eh egue á maioría de edade.<br />
3. Se non houbese ningunha persoa a quen corresponda a<br />
Rexenc;{a, esta .será nomeada palas Cortes Xerais, e comparase<br />
dunha, tres ou cinco persoas,<br />
4. Para o exercicio da "Rexencia compre ser español e<br />
maior de edade.<br />
5. A Rexencia exercerase por.mandamento constitucional<br />
e sempre en nome do Rei.<br />
Artlgo 60,<br />
1. Será tutor do Rei menor a persoa que no seu testamento<br />
nomeara o Rel defunto, s'empre que sexa maior de edade e espanal<br />
de nacemento: se non o nomeara, será tutor O psi ou a<br />
nal, mentres permanezan viúdos. No seu defecto, nomearano as<br />
Cortes Xerais. pro non poderán acumularse os cargos de Aexente<br />
e tutor senon no pal, nal ou ascendentes directos do Rei.<br />
2. O exerclclo da tutela é tamén incompatible ca de todo<br />
cargo ou representación política.<br />
Artlgo 6L<br />
1, O Rel, ea ser proclamado ante as Cortes Xerals, prestará<br />
xuramel1to de desempeñar fielmente as súas funcións,<br />
garder e facer que se garde a <strong>Constitución</strong> e mallas leis e que<br />
se respeten os dereitos dos cidadáns e das Comunidades Aut6.<br />
nomas,<br />
2. O Príncipe herdeiro, ao chegar ámaioda de edade, e<br />
o Rexente ou Rexentes 80 se faceren cargo dar súas funcións,<br />
prestarán o masmo xuramento, asl como o, áe fidelidade ao Rei.<br />
Artigo 62.<br />
Corresponde ao Rei:<br />
al A sanción e a promulgación das leis.<br />
b) A convocatoria e disolución das Cortes Xeraís e a convocatoria<br />
de eleccións nos te'rmos previstos na <strong>Constitución</strong>.<br />
cl Convocar a referéndum nos casos previstos na Cons·<br />
titución." ,<br />
d) Propoñer candidato a Presidente do Goberno e, no seu<br />
caso, nomealo, así como pór fin ás súas funcións nes termos<br />
previstos na <strong>Constitución</strong>.<br />
•<br />
el Nomear e separar aos membros do Goberno, a proposta<br />
do seu Presidente.<br />
f) Expedi-Ios decretos ac'ordados no Consello de Ministros,<br />
conferi-Ios empregos civís e militares e a concesión de<br />
honores e distincións de acordo coas Jeis.<br />
g) Ser informado dos asuntos de Estado e presidir, a<br />
estes efectos, as sesións do Consello de Ministros, cando o<br />
estime oportuno, a petición do Presidente do Goberno.<br />
hJ. O mando supremo das Forzas Armadas.<br />
i) O exercicio do dereito de gracia de acordo coa lei. que<br />
non poderá autorizar indultos xerais.<br />
j) O Alto Padroodo d
B. O. fiel E:-Núm. 311.4 29 diciembre 1978 29383<br />
Artigo 68.<br />
" O Congreso compense dun mfnlmo de 300 e un máximo<br />
de 400 Diputados, elexldos por sufraxlo universal. libre, Igual,<br />
directo e secreto, nos termos que estsbleza 8 lel.<br />
2. A circunscripción electora~ é 8 provincia. As poboacl6ns<br />
de Ceuta e Melllla estarén representadas con cedenseu Diputado.<br />
A lel distribuiré o número total de Diputados, asignando<br />
únha representación mínima Inicial 8 cada circunscripción e<br />
distribufndo os demals en proporción á. súa poboaclón. ~<br />
3. A elección verfflcarase en cada circunscripción atenden·<br />
do a criterios de representación proporcional.<br />
4. O Congreso elixese por catro anos. O mandato dos<br />
Diputados termina eatro anos despols da Búa elección ou o<br />
día da disolución da Cámara.<br />
5. ·Son electores e elexibles tódolos españols que estean<br />
en pleno uso dos seus dereitos políticos.<br />
A lei racañocerá e o Estado facilitará o exercicio do dereito<br />
de sufraxio sos españols que se etopen fóra do territorio de<br />
España.<br />
6. As elecclóns terán lugar entre os trinta días e sesenta<br />
días desde a terminación do mandato. O Congreso electo deberá<br />
de ser convocado dentro dos vlntecinco días seguintes á<br />
celebración das eleccións,<br />
Artigo 69.<br />
1. O Senado é a Cámara de representación territorial.<br />
2. En cada provincia elexiránse catro Senadores por sufra<br />
>do unilo'ersal, libre, igual, directo e secreto polos votantes de<br />
cada unha delas, nos termos 'que slnale unha lei orgánica.<br />
3. Nas provincias insulares, cada lila ou agrupación delas,<br />
con Cabido ou Consello Insular, constituirá unha circunscripción<br />
a efectos de elección de Senadores, correspondendo tres<br />
a cáda unha das iIlas maiores -Gran Canaria, Mallorca e Tenerife-<br />
~ un a cada unha das segulntes ilIas ou agrupacións:.<br />
Iblza-Formentera, Menorca, Fuerteventura, Gomera, Hierro, Lanzarote<br />
e La Palma.<br />
4. As poboacións de Ceuta e Melilla elexirán cada unha<br />
delas dous Senadores.<br />
5. As Comunidades Autónomas designarán ademais un Senador<br />
e outro ma'is por cada millón de habitantes do seu respectivo<br />
territorio. A designación corresponderá á Asamblea lexislativa<br />
OU,. no seu defecto, ao órgano colexlado superior da<br />
Comunldade Autónoma, de acordo- ca que estsblezan os Estatutos.<br />
que asegurarán, en todo caso, s adecuada representación<br />
proporcional. .<br />
6. O Senado elfxese por catro anos. O mandato dos Senadores<br />
termina catro anos despois da súa' elección ou o día<br />
da disolución da Cámara.<br />
Artigo 70.<br />
1. A lei electoral determinará as causas de inelexibilidade<br />
e incompatlbilldade dos Diputados e Senadores. que comprenderán,<br />
en todo caso:<br />
a) Aos con¿poñentes do Tribunal Constitucional..<br />
b) Aos altos cargos da Administración do Estado que de·<br />
termine a lei, coa excepción dos membros do Goberno~<br />
c) Ao Defensor do Pobo.,<br />
d) Aos Maxistrados, Xueces e Fiscais en activo.<br />
e) Aos militares profesionais e membros das Forzas e Carpos<br />
de Seguridade e Policía en activo.<br />
f) Aos membros das Xuntas Electorais.<br />
2. A validez das actas e credenclals dos membros de ámba c<br />
las Cámaras estará sometida acontiol xudicial, nos termos que<br />
estableza a lel electoral.<br />
Artigo 71<br />
1. Os Diputados e Senadores gozarán de inviolabilidade po·<br />
las' oplnións manifestadas no exercicio das súas funclóns.<br />
2. Durante o período do seu mandato 08 Diputados e Senadores<br />
gozarán tamén de inmunidade e s6 poderán ser datidos<br />
en caso de flagrante delito. Non podarán ser inculpados nln procesados<br />
sin a previa autorización da Cámara respectiva.<br />
3. Nas causas contra Dlplótados e Senadores será compe~<br />
tente a Sala do Penal do Tribunal Suprl;tmo.<br />
4. Os Diputados e Senadores percIbirán ~nha asignación<br />
que será fixada palas respectivas Cámaras.<br />
Artigo 72.<br />
1. Aa .Cámaras establec'en 08 seu. proplos regramento8.<br />
aproban autonomamente os seu s presupostos e, de común acordo.<br />
degulan o Estatúto do Persoal das Cortes Xerais. Os Ae·<br />
gramentos e a súa reforma serán sometidos a unha votación<br />
final sobre 8 súa totalidade, que requerirá a maloría absoluta.<br />
2. As Cámaras elixen os SlUS respectivos Presidentes e<br />
os demais membros das súas Mesas. As sesións conxuntas<br />
serán presididas polo Presidente' do Congreso e rexeránse por<br />
un Aegramento das Cortes Xerais aprobado por malaría. absoluta<br />
de cada Cámara.<br />
3. Os Presidentes das Cámaras exercen en nome das mes·<br />
mas tódolos poderes administrativos e facultades de policía<br />
no interior da~ súas respectivas sés.<br />
Artig
:::9384 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.4<br />
4. Reunida a' Cámara correspondente, a Diputación Perma·<br />
nente dará conta dos asuntos tratados e. das súas declslóns.<br />
Artlgo 79.<br />
1. Para adoptaren acordas-as Cámaras deben estar reunidas<br />
regramentarlamente ~ con asistencia· da maloría dos seus<br />
membros. ..<br />
2. Eses acordas, para seren válidos. deberán ser aprobados<br />
pala maloría dos membros presentes, sin perxuiclo das malorfas<br />
especials que establezan a <strong>Constitución</strong> ou as leis orgánicas<br />
e mallas que para a elección de persoas establezan os<br />
Regramentos das Cámaras.<br />
•<br />
3. .O voto de Senadores e Diputados é personal e ¡ndelegable.<br />
Artigo SO.<br />
As sesións plenarias das Cámaras serán públicas, salvo<br />
acorda contrario de cada Cámara, adoptado por maioría absoluta<br />
ou de acordo ca Regramento.<br />
Artigo 81.'<br />
CAPITULO SEGUNDO<br />
Da elaboración das leis<br />
1" . Son leis orgánicas as relativas ao desenvolvemento dos<br />
dereltos fundamentais e das libertades públicas, as que apraben<br />
os Estatutos de Autonomfa e o réxime electoral xeral e as<br />
demals previstas· na <strong>Constitución</strong>. .<br />
2. A aprobación. modificación ou derogación das leis orgánicas<br />
eslxlrá malorra absoluta do Congreso. nunha votación final<br />
sobre o conxunto do proxecto.<br />
'Artlgo 82.<br />
1. As Cortes Xerais poderán delegar no Goberno a potestade<br />
de dltar normas con categoría de lei sobre materias determinadas<br />
non Incluidas no artigo anterior.<br />
2. A delegación lexislativa deberase otorgar mediante unha<br />
lel de bases cando o seu obxecto sexa a formación de textos<br />
articulados ou por _unha lei ordinaria cando se trate de refundir<br />
varios textos legals nun Só,<br />
3. A delegación lexislativa terase que otorgar 80 Goberno<br />
de forma expresa para materia concreta e con fixación do<br />
pra:lO para o seu exercicio, A delegación esgotarase polo uso<br />
que dela faga o Goberno mediante a publicación da norma<br />
correspondente. Non poderá entenderse concedida de modo<br />
Implfcito ou por tempo indeterminado. Tampou_co poderá ser<br />
permitida a subdelegación a autoridades distintas do propio<br />
Gooorno,<br />
4. As leis de bases delimitarán con precisión o obxecto e<br />
alcance da delegación !exislativa e os principios e criterios que<br />
se han de seguir no seu exercic!o,<br />
5. A autorización para refundir textos legais determinará<br />
o ámbito normativo a que se refiere o conUdo da delegación.<br />
especificando se se circunscribe á mera formulación dun texto<br />
único ou se se inclúe a regularización. aclaración e armoniza·<br />
ción dos textos legais que van ser refundidos.<br />
6. Sin perxuiclo da competencia propia dos Tribunals, as<br />
lels .de delegación poderán establecer en cada caso fórmulas<br />
adicionais de control.<br />
Artigo 83.<br />
As leis de bases non poderán en ningún caso:<br />
al Autorlza,la modificación .da propia lel de bas~s.<br />
b) Faculta~ para ditar normas con carácter retroactivo.<br />
Artigo 84.<br />
Cando unha proposición de lei ou unha enmenda sexa con<br />
·trarla 8 unha delegación lexlslatlva en vigor, o Goberno está<br />
facultado para ae opor il sOa tramitación. En tal suposto, poderil<br />
presentarse unha proposición de lei para a derogación tota'l<br />
ou parcial da lel de delegación.<br />
Artlgo 85.<br />
As .disposicións do Goberno que conteñan a lexislación delegada<br />
recibirán o título de Oecretos lexislativos.<br />
Artlgo 88.<br />
1.' En caso de extraordinaria e urxente necesldade, o Goberno<br />
poderil dltar dlsposlclóns .Iexlslallvas provlslonals que<br />
tomarán a forma de Decretos-Iels e que non poderán afectar<br />
ao ordenamento das instltucións básicas do -Estado, aos dereitos;<br />
deberes e libertades dos cldadáns regulados no Titulo 1, ao réxlme<br />
das Comunidades Autónomas. nln ao Oerelto electoral<br />
xeral.<br />
2. O.s Decretos-Ieis ·debe~án ser inmediatamente sometidos a<br />
debate e votación de totalldade ao Congreso dos Diputados,<br />
convocado ao efecto se non estivese reunido, no prazo dos<br />
trinta días segulntes á súa promulgaclón. o Congreso terase<br />
que pronunciar expresamente dentro dese prazo sobre a súa<br />
yonvalidación ou derogación; para iso o Regramento establecerá<br />
un procedemento especial e sumarlo.<br />
3. Ourante o prazo establecido no apartado anterior as Coro<br />
tes poderán tramitalos como proxectos de lel polo procedemento<br />
de urxencia.<br />
Artigo 87,<br />
1, A iniciativa lexislativa corresponde ao Goberno, ao Con·<br />
greso e ao Senado. ae acordo coa <strong>Constitución</strong> e os Regramentos<br />
das Cámaras.<br />
2. As Asambleas das Comunidades Autónomas poderán solicitar<br />
do Goberno a adopción dun proxecto de lel ou remitiren<br />
á Mesa do Congreso unha proposición de lei, delegando ante a<br />
citada Cámara un máximo de tres membros da Asamblea en·<br />
cargados da súa defensa,<br />
3. Unha lel orgánica regulará as formas de exercicio e requi·<br />
sitos da iniciativa popular para a presentación de proposicións<br />
de lel. En todo caso esixiranse non menos de 500.000 firmas<br />
acreditadas, Non procederá esa iniciativa en materias propias de<br />
lei orgánica, tributarias ou de caracter Internacional. nin no r~la'<br />
tivo á prerrogativa de gracia.<br />
Artiga88,<br />
Os proxectos de.lei serán: aprobados en Consello de Ministros.<br />
que os someterá ao Congreso. acompañados dunha exposición<br />
de motivos e dos antecedentes necesarios para se pro<br />
'l1unciar sobre eles,<br />
Artigo 39.<br />
1. A tramitación das proposicións de lei regularase polos Regramentos<br />
das Cámaras, sin que a prioridade debida aos pro·<br />
xectos de lel 'Impida o exerclclo da iniciativa Jexislativa nos<br />
termos regulados polo artigo 87.<br />
2, As proposicións de lei que. de acordo ca artigo 87 tome<br />
en consideración o Senado, remitiranse ao Congreso para o seu<br />
trámite néste como tal proposición.<br />
Artigo 90,<br />
1. Aprobado un proxecto de lei ordinaria ou organlca polo<br />
Congreso dos Diputados, o seu Presidente dará inmediata canta<br />
do mesmo ao Presidente do· Senado, que o someterá á deliberación<br />
deste.<br />
2. O Senado no prazo de dous meses, a partir do día da<br />
recepción dot texto, pode. mediante mensaxe motivada. vetalo<br />
ou introducir enmendas no mesmo. O veto deberá ser aprobado<br />
por maloría absoluta. O proxecto non poderá ser sometido ao<br />
Rel para sanción sin que o Congreso ratifique por maiorla absoluta,<br />
en caso de veto, o texto Inicial, ou por maiorfa simple,<br />
unha vez transcurridos dous meses desde a interposición do mesmo.<br />
ou se pronuncie sobre as enmendas, aceptándoas ou non<br />
por maiorra simple.<br />
3. O prazo de dous meses de que o Senado dispón para vetar<br />
ou enmenda-lo proxecto reduclrase ao de vinte días naturals<br />
nos proxectos declarados urxentes polo Goberno ou polo Congreso<br />
dos D!putados.<br />
Artigo 91.<br />
O Rel sancionará no prazo de quince días as leis aprobadas<br />
poi as Cortes Xerais, e promulgaraas e ordenará a súa Inmediata<br />
publicación,<br />
Arligo 92.<br />
1. As decisións poUtlcas de especial trascendencia poderán<br />
ser sometidas a referéndum consultivo de tódolos cidadáns.<br />
2. O referéndum será convocado polo Rei, mediante proposta<br />
do Presidente do Goberno, previamente autorizada polo Con·<br />
greso dos Diputados. .<br />
3, Unha lel orgánica regulará as condiclóns e mailo procedemento<br />
das distintas modalidades de referéndum .... previstas<br />
nesta <strong>Constitución</strong>.
B. O. del K-Núm. 311.4 29 dlcicmore 1978 29385<br />
Artigo 93.<br />
CAPITULO TERCEIRO<br />
Dos Tratados lnternacionals<br />
Mediante lel orgánica podará autorlzar'se -8 celebración de<br />
tratados polos que se atrlbúa a unha ,organización ou Institución<br />
internacional o exerciclo de competencias derivadas de Constl·<br />
tuclón. Corresponde ás Cortes Xerals e mals 80 Goberno. se·<br />
gundo os casos, 8 garantfa do cUrrlprlmento déstes tratados e<br />
das resolucl6ns emanadas dos organismos internaclonals OU<br />
supranacionals titulares da cesión.<br />
Artlgo 94.<br />
1. A prestación do consentimento do Estado para se obrlg~u<br />
por medio de tratados ou convenios requerirá a prevIa autor¡~<br />
zación das Cortes Xerals, nos seguintes casos:<br />
a) 'Tratados de carácter político.<br />
b) Tratados oü convenios de carácter militar.<br />
e) Tratados ou convenIos que afecten á Integridade terrlto·<br />
rial do Estado ou aos dereltos e deberes fundamentals establecidos<br />
no Titulo l.<br />
d) Tratados ou convenios que impliquen abrigas financieiras<br />
para a Facenda Pública.<br />
e) Tratados ou convenios que supoñan modificación ou dero·<br />
gación daJgunha lei ou esixan medidas lexislativ8s para a súa<br />
execución. .<br />
2. O Congreso e mailo' Senado serán Inmediatamente Informados<br />
da conclusión dos restantes tratados ou convenios.<br />
Artigo 95.<br />
1. A celebración dun tratado internacional que conteña es·<br />
tipulacións contrarias á ConstitiJción esixlrá 8 previa revisión<br />
constitucional.<br />
i<br />
2. O Goberno ou calquera das Cámaras pode requerir ao<br />
Tribunal Constitucional para que declare se existe ou non esa<br />
contradicJÓn.<br />
Artlgo 96.<br />
1. Os tratados internacionais· válidamente celebrados, unha<br />
vez publicados oficialmente en España, formarán parte do orde·<br />
namento Interno. As sllss dlsposlcións 56 poderán ser deroga·<br />
das, modificadas OU suspendidas na forma prevista nos propios<br />
tratados ou de acordo coas normas xerals do Derelto Interna·<br />
cional. . ' •<br />
2. Para a denuncia dos tratados e convenios Internaclonais<br />
utilizarase o mesmo procedemento, previsto para a súa aproba·<br />
ción no artlgo 94.<br />
Artigo 97.<br />
TiTULO IV<br />
Do Goberno e da Administración<br />
O Goberno dirixe a polftica Interior e exterior, a Administra·<br />
clón civil e militar e 8 defensa do Estado. Exerce a función<br />
executlva e a potestade regramentarla de acordo coa Constltu·<br />
clón e as lels. .<br />
Artigo 98.<br />
1. O Goberno componse do Presidente, dos Vicepresidentes<br />
no seu caso, dos Ministros e dos demais membros que esta·<br />
ble,a a lel.<br />
2. O Presfdente dlrlxe a accl6n do Goberno e coordina as<br />
funclóns dos demals membros do mesmo, sin perxuíclo da como<br />
petencia e responsabilldade directa destes na slla xestl6n.<br />
3. Os membros do Goberno non poderén exercer outras fun·<br />
clóns representativas cás propias do mandato parlamentario,<br />
nln calquera outra función púbUca que non derive do seu cargo,<br />
nln nlngunha actlvldade profesional ou mercantil.<br />
4. A lel regularé o Estatuto e Incompatibilidades dos memo<br />
bros do Goberno. .<br />
Artigo 99.<br />
. 1. Despola de cada renovación do Congreso d~s DiPutados:<br />
e nos demals supostos constltuclonals en que asr proceda, o Rel.<br />
previa consulta cos representantes designados polos Grupos' po<br />
Htlcos con representación parlamentaria, 8 por m$dlo do PresIdente<br />
do Congreso, proporá un candidato á Presidencia do Go·<br />
berno.<br />
2. O candidato proposto conforme ao previsto no apartado<br />
anterior exporá ante a Congreso dos Diputados o programa político<br />
do Goberno que pretenda formar e solicitará a confianza<br />
da Cámara. .<br />
3. Se o Congreso dos' Diputados, polo voto de malorfa abo<br />
soluta dos seus membros, outorgase a súa confianza ao citado<br />
candidato. aRel nomearao Presidente. Se non se acada esa<br />
maJaría, someterase a mesma proposta a nova votación carenta<br />
e alto horas despois da anterior. e a confianza entenderase ou·<br />
torgada se obtén a maiorfa simple.<br />
4. Se efectuadas as citadas votacións non se outorgase a<br />
confianza para a investidura, tramitaránse sucesivas proposta'3<br />
na forma prevista nos apartados anteriores.<br />
5. Se transcurrido o prazo de dous meses, a contar da prl·<br />
meira votación de investidura, ningún candidato obtivo a confian·<br />
za do Congreso, o. Rei disolverá ámbalas Cámaras e convocará<br />
novas e'eccións ca refrendo do Presidente do Congreso.<br />
Artlgo 100_<br />
Os demais membros do Goberno serán nomeados e separa·<br />
dos polo Rel, a proposta do seu Presidente.<br />
Artigo 101.<br />
1. O Goberno cesa traJa celebración de eleccións xerais, nos<br />
casos de perda de confianza parlamentaria previstos na Constitu·<br />
ción, ou por dimisión ou morte do seu Presidente.<br />
2. O Goberno cesante continuará en funcións astra a toma<br />
de posesión do novo Goberno.<br />
Artiga 102.<br />
1. A responsabilidade criminal do Presidente e dos demals<br />
membros do Goberno será eslxible, cando exista, perante a Sala<br />
do Penal do Tribunal Supremo. .<br />
2. Se a acusación fose por tralci6n ou por cal quera delito<br />
contra a segurldade do Estado no exerclclo das súas funci6ns,<br />
só poderá ser plantexada por Iniciativa da cuarta parte dos membros<br />
do Congreso, e. coa aprobaci6n .da maloría absoluta do<br />
mesmo.<br />
3. A prerrogativa real de gracia non será aplicable a ningún<br />
dos supostos do presente artigo.<br />
Artigo f03.<br />
{ A Admlnistraci6n pública serve con obxectividade os In·<br />
tereses xerals e actúa de- acordo cos principios de eficacia,<br />
xerarquía, descentralización, desconcentración e c·oordinaclón,<br />
con sometemento pleno á lei e mals 80 Oerelto.<br />
2. Os órganos da Administración do Estado son creados,<br />
rexldos e coordinados de acordQ coa lel.<br />
. 3. A lel regulará o estatuto dos funcionarios públicos, o ac·<br />
ceso á función ptlblica de acordo cos principios de mérito e ca·<br />
pacidade, as peculiaridades do exerclclo do seu derelt9 á sin·<br />
dléaclón. o sistema de Incompatibilidades e as garantías para<br />
a imparcialidade no exerclcJo das súas funcións.<br />
Artlgo 104.<br />
1. A"S Forzas e Corpos de seguridade, balxa a dependencia<br />
do Goherno, terán como misión protexe-Io 11bre exerclcio dos<br />
dereitos e libertades e garantlza·la seguridade cldadá.<br />
2. Unha lel orgánica determinará as funclóns, principios bá~<br />
slcos de actuación e estatutos das Forzas e Carpos de Segu·<br />
rldade.<br />
A~go 105.<br />
A lel regulará:<br />
al A audiencia dos cldadáns, directamente ou medIante as<br />
organlzaclóns e asoclaclóns recoñecldas pala<br />
lel, no procede·<br />
ry¡ento de elaboración das disposlclóns administrativas que' os<br />
afocten. I .<br />
b) O acceso dos cldadáns aos arqulvos e rexlstros administrativos,<br />
menos no que afecte ásegurldade e defensa do Estado,<br />
á averiguación ,dos delitos e á Intimidade das persoas. .<br />
c) O procedemento polo que de~en producirse os actos ad·<br />
mlnlstrativos. garantizando, cando proceda, a audIencia do Inte·<br />
resada.<br />
Artlgo 106.<br />
1. Os Trlbunals controlan a potestade regramentaria e 8<br />
legalldade da actuación administrativa. asl como o sometemento<br />
desta aos flns que a xustlflcan.<br />
2. Os particulares, nos termos establecidos pala lel, terán<br />
derelto a ser Indemnizados por toda lesión que sufran en cal·
29386 29 diciembre 1978. B. O..del E.-Núm. 311.4<br />
quera dos Seus bens e deraltas, agá8 en casos de forza malor<br />
sempre que 8 lesión sexa CbnS8cuencla do funcionamento dos<br />
• ervlelos públicos.<br />
Artlgo 107.<br />
O Cansella de Estado é· o supremo órganoconsu!tivo do Go·<br />
berno. Unha lei orgánica 1egulará a súa composición e compe·<br />
tencia.<br />
Arligo 108.<br />
, TITULO V<br />
Das relacións entre'o Coberno e as Corte-s Xerais<br />
O Goberno ré"sponde solidariamente da súa xestión política,<br />
perante o Congreso dos Diputados.<br />
Artigo 109.<br />
As Cámaras e as suas Comisións poderán recabar, por medio<br />
dos Presidentes daquelas, a información e axuda qUl;! pre<br />
, cisen do Gaberno e dos seus Departamentos e de calesquera<br />
autoridades do Estado e das Comunidades Autónomas.<br />
Artigo 110.<br />
1. As Cámaras e as súas Comisións poden reclama·la pre·<br />
sencla dos membros do Goberno.<br />
2. Os membros do Goberno teñen acceso ás seslóns das'<br />
Cámaras e ás suas Comlslóns e a facultade de se- faceren oír<br />
nelas, e poderán solicitar que informen ante as mesmas fun·<br />
cionarios dos seus Departamentos.<br />
Artigo 111.<br />
1. O Goberno e cada un dos seus membros están someti·<br />
dos ás Interpelaclóns e preguntas que lIes formulen nas Cámaras.<br />
Para esta clase de debate -os Regramentos establecerán<br />
un tempo mínimo semanal.<br />
2. Toda interpelación poderá dar lugar a unha moción na<br />
que a Cámara manifeste a súa posición.<br />
Artigo 112.<br />
O Presidente do Goberno, previa deliberación do Consello de<br />
Ministros, pode plantexar perante o Congreso dos Diputados a<br />
cuestión de confianza sobre o seu programa ou sobre unha declaración<br />
de politica xeral. A confianza entenderase outorgada<br />
cando vote a favor da mesma a maioría simple dos Diputados.<br />
Artigo 113.<br />
1. O Congreso dos Diputados pode esixi-Ia responsabilidade<br />
política do Goberno mediante a adopción por maioría absoluta<br />
da moción de censura.<br />
2. A moción de censura deberá ser P1'oposta canda. menos<br />
pala décima parte dos Diputados, e,terá que Incluir un candidato<br />
á Presidencia do Goberno.<br />
3. A moción de cel'lsura non. poderá ser votada en tanto non<br />
transcurran. cinco días dende a súa presentación. Nos dous primeiros<br />
días do devandito -prazo poderán presentarse mocións<br />
alternativas.<br />
4. Se a moción da censura non fose aprobada polo Congre·<br />
so. os seus signatarios non poderán presentar outra durante o<br />
mesmo periodo de- sesións.<br />
'.<br />
Arligo 114.<br />
. 1. Se o Congreso nega a súa confianza ao, Goberno, este<br />
presentar~ a súa dimisión ao Rei, procedéndose a continuación<br />
á designación de Presidente do Goberno, segundo o disposto no<br />
artigo 99.<br />
2. Se o Congreso adopta unha moción de censura, o Go·<br />
berno presentará 8 súa dimisión ao Rei e o candidato incluído<br />
naquela enteriderase investido da confianza da Cámara aos efectos<br />
previstos no artigo 99. O Re; nomearao Presidente do Goberno.<br />
Arligo 115.<br />
1. O Presidente do Goberno, previa deliberación do Consello<br />
de Ministros, e baixo a súa exclusiva responsabilidade, podará<br />
prop~ñe.la disolución do Congreso, do Senado ou das Cortes<br />
~erals, que será decretada polo Rel. O decreto de disolución<br />
flxará a data das el6cclóns.<br />
2. A proposta de disolución non poderá presentarse cando<br />
estea en trámite unha moción de censura.<br />
3. Non procederá nova disolución antes de que transcurra<br />
un ano dende a anterior, agás o disposto no artigo 99, aparo<br />
tado 5.<br />
Artigo 116.<br />
1. Unha lei organlca regulará os estados de alarma, de ex·<br />
cetJción e de sitio, e as competencias e Iimitacións corre.sp9n·<br />
dentes.<br />
2. O estado de alarma será declarado polo Goberno me·<br />
dlante decreto acordado en Consello de Ministros por un prazo .<br />
máximo de quince días, dandO" canta ao Congreso dos Diputados,<br />
reunido Inmediatamente ao efecto; sin a autorización deste non<br />
poderá ser prorrogado o dtada: prazo. O decreto determinará o<br />
ámbito territorial a que se extenden os efectos da declaración. .,.<br />
3. O estado de excepción será declarado polo Goberno me·<br />
diante decreto acordado en Consello de Ministros, previa autOri<br />
z~ción do Congreso dos Diputados. A autorización e proclama·<br />
ción do estado de excepción deberá determinar expresamente<br />
os efectos do mesmo, o ámbito territorial a que se extende e a<br />
. súa duración, que non poderá exceder de trinta días, pror!ogabies<br />
por outro prazo igual, cos mesmos requisitos.<br />
4. O estado de sitio será declarado pala maioría absoluta<br />
do Congreso dos Diputados, a proposta exclusiva do Goberno. O<br />
Congreso determinará o seu ámbito territorial, duración e condicións.<br />
5. Non poderá procederse á disolución do Congreso mentres<br />
estean declarados algúns dos estados comprendidos no<br />
presente artigo, quedando automáticamente convocadas as Cá·<br />
maras de non estaren en perlod'J de sesión. O seu funcionamento,<br />
así como o d9s demais poderes constitucionais do Estado,<br />
non poderán Interrumpirse durante a vixencia destes estados.<br />
Disolto o Congreso ou expirado o seu mandato. de se pro·<br />
ducir algunha das situacións que dan lugar a calquera dos citados<br />
estados. as competencias do Congreso serán asumidas<br />
pala súa Diputación Permanente.<br />
6, A declaración dos estados de alarma, de excepción e de<br />
sitio non modificarán o principio de responsabilidade do Go·<br />
berno e dos seus axentes recoñecldos na <strong>Constitución</strong> e nas<br />
leis.<br />
Artigo 117.<br />
TITULO VI<br />
Do Poder Xudicial<br />
1. A xusticia emaha do pobo e adminístrase en nome do<br />
Reí por Xueces e Maxistrados integrantes do poder xudicial, in·<br />
dependéntes, Inamovibles, responsables e sometidos únicamente<br />
ao Imperio da lei.<br />
2. Os Xueces e Maxlstrados non poderán ser separados,<br />
suspendidos, trasladados nin xtlbilados, a non ser por algunha<br />
das causas e coas garantfas previstas na lel.<br />
3. O exercicio da potestade xurisdicional en toda clase de<br />
procesos, xulgando e facendo executa-Io xulgado, corresponde<br />
só aos Xulgados ~ Tribunais determinados palas leis, conforme<br />
ás normas de competencia e procedemento que as mesmas establezan.<br />
4. Os Xulgados e lribunais non exercerán mais funcións<br />
cás sinaladas no· apmtado anterior e as que expresamente lIes<br />
sexan atribuidas pala lei en garantía de calquera dereito.<br />
5. O principio de unidade xurisdicicinal é a base da organización<br />
e funcionamento dos Tribunais. A lei regulará o exercicio<br />
da xurisdlción militar no ámbito estritamente castrense e nos<br />
supostos de estado de sitio, se,gundo os .principios da ConstitucIón.<br />
6. Prohíbanse os Tribunais de excepción.<br />
Arligo 118.<br />
E obrigatorio o cumprimento das sentencias e demais resolucións<br />
firmes dos Xueces e Tribunais, así como prestar tamén<br />
a coláboración por eles requerida no curso do proceso e na exe·<br />
cución das reso/ucións.<br />
Artigo 119.<br />
A xusticia será gratuita cando así o dispoña a lei. e, en<br />
todo caso, respecto de quenes acrediten insuficiencia de recur<br />
sos para litigar.<br />
Artigo 120.<br />
1. As actuacións xudiciais serán públicas, coas excepclOns<br />
previstas nas leis de procedemento.<br />
2. O procedemento será predominantemente oral, sobre<br />
todo en materia criminal.<br />
3. As sentencias serán sempre motivadas e pronunciaranse<br />
en audiencia pública.
•<br />
,<br />
B. O. del E.-Núm. 311.4 29 diciembre 1978 29387<br />
Artige 121.<br />
Os danos causados por erro xudlclal, así como tamén os que<br />
sexan .consecuencia do funcionamento anormal da Administra·<br />
ción áe Xusticia darán dereito a unha indemnización a cargo do<br />
Estado, conforme á lei.<br />
Artige 122.<br />
1. A lel orgánica do poder xudicial determinará a constitución,<br />
funclonamento e goberno· dos Xulgadose Tribunais, así<br />
como (1 estatuto xurídico dos Xueces e Maxistrados de carrelra,<br />
que formarán un Carpo único, e do persoal. ao servicio da Administración<br />
de Xusticia. ..<br />
2. O Cansalla Xeral do Poder Xudicial é o órgao de gober·<br />
no do masma. A lel orgánica establecerá o seu estatuto e o<br />
réxime de Incompatibilidades dos seu a membros e das súas<br />
f[Jncións, especialmente en materia de nomeamehtos. ascensos,<br />
inspección e réxime disciplinario. .<br />
3. O Con sello Xeral do Poder Xudicial estará integrado polo<br />
Presidente do Tribunal Supremo. que o presidirá, e por vinte<br />
membros nomeados polo Rei por un período de cinco anos<br />
Oestes, doce entre Xueces e Maxlstrados de tódalas categorías<br />
xudlciais. nos termos -que estableza a lei orgánica; catro a pro·<br />
posta do Congreso dos Diputados e --catro a proposta do Sena·<br />
do, elexidos en émbolos casos por maloría de tres quintos dos<br />
seus membD'os. entre abogados e outros xuristas, todos eles de<br />
recoñecida competencia e con mais de quince anos de exer<br />
cicio na súa profesión.'<br />
Artige 123.<br />
1. O Tribunal Supremo, con xurisdición en toda Espaiia, é o<br />
órgano xurisdicional superior en tódolos ardes, salvo o dispos·<br />
to en materia de garantías constitucionais.<br />
2. O Presidente do Tribunal Supremo será nomeado polo<br />
Rel, a proposta do Con sello Xeral do Poder Xudicial. da ma<br />
neira que determine a lei.<br />
Arlige 124.<br />
. 1.0 Ministerio Fiscal, aparte das funcións encomendadas a<br />
outros órganos, ten por finalidades promove-Ia acción da xusti- .<br />
cia en defensa da legalidade, dos dereitos dos cidadáns e do<br />
interés público tutelado pala lei, de oficio ou a petición dos<br />
interesados, así como velar pala independencia dos Tribunais<br />
e percur.ar perante estes a satisfacción do interés social.<br />
2. O, Ministerio Fiscal exerce· as súas funcións mediante<br />
órganos de seu. conforme aos. principios de unidade, de actwación<br />
e dependencia xerárquica e con suxeición. en todo caso,<br />
aos de legalidade e imparcialidade. .<br />
... 3. A lei regulará o estatuto orgánico do Ministerio Fiscal.<br />
4. O Fiscal Xeral do Estado será nomeado polo Re!. a proposta<br />
do Goberno, unha vez escoitado o Consello Xeral do Po·<br />
der Xudicial.<br />
Artigo 125.<br />
Os cidadáns poderán exerce-Ia acción popular e participafen<br />
na Administración de Xusticia mediante· a Institución do Xurado.<br />
na forma e con respecto a aqueles procesos penais que a<br />
lei determine, e tamén nos Tribunals consuetudinarios e tradi<br />
clonais.<br />
Arlige 126.<br />
A policía xudiclal depende dos Xueces, dos Tribunais e do<br />
Ministerio Fiscal nas súas funcións de pescuda do delito e de<br />
descubrlmento e aseguramento do delincuente, nos termos que<br />
a lel estableza.<br />
Artigo 127.<br />
1. Os Xueces e Maxistrados, emailosFiscais.mentres.es-j<br />
tean en activo non poderán desempeñar outros cargos pulY(¡<br />
cos nln perteneer a partidos poTitlcos ou sindicatos. A lei A:ls·<br />
tablecerá o sistema e modalidades de asociación profeslJ6nal<br />
dos Xueces, Maxlstrados e Flscais, - .<br />
2 A lei establecerá o réxlme de incompatibilidad{{s dos<br />
me~bros do -poder xudiclal, de inaneira que asegure a..4otal in·<br />
- dependencia ~eles. . !<br />
Arlige 128.<br />
TiTULO VII<br />
Economía e Facenda<br />
1. Toda a riqueza do pafs nas súas distintas formas e cal·<br />
quera que sexa a súa titularidade,,::stá subordinada ao interés<br />
xeral .<br />
2 Aecoñécese ~ iniciativa pública na actividade econ6mica.<br />
Mediante lei poderanse reservar ao sactór público recursos<br />
ou servicios esenciais. especialmente no caso de monopolio<br />
e tamén acorda·la intervención de empresas cando así o<br />
esixa o interés xeral.<br />
Artige 129..<br />
1. A lei establecerá as formas de participación dos interesados<br />
na Seguridade Social e na actividade dos organismos púo<br />
blicos con funci6n que afecte directnmente á caljdade da vida<br />
ou ao benestar xeral.<br />
•<br />
2. Os poderes públicos promoverán con eficacia as diversas<br />
formas de participación na empresa e fomentarán mediante"<br />
unha lexislación axeitada, as sociedades cooperativas. Tamén<br />
establecerán os medios que faciliten o acceso dos traballadores<br />
á propiedade dos medios de producción.<br />
Artige 130.<br />
1. Os poderes públicos atenderán á modernización e desen<br />
rolo de tódolos sectores económicos e, E1n particular, da :";'dricultura,<br />
da gandería. da pesca, e da ·artesanía, ca fin de ~qllipara-lo<br />
nivel de vida de tódolos e~pañois.<br />
2, Ca masmo fin. outorgará¡;elles un tratamento especial á~<br />
zonas de montaña.<br />
Artigo 131.<br />
1. O Estado, mediante lei, podará planifica-ja· actividvde económica<br />
xeral para atender ás necesidades colectivas, equilibrar<br />
e armoniza·lo desenrolo rexional e sectorial e estimula-lo crecemento<br />
da renda e da riqueza e a súa mais xusta distribución.<br />
2. O Goberno elaborará os proxectos de planificación, de<br />
acordo coas previsións que Ile seJ:
29388<br />
·•<br />
29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 31U<br />
Artlgo 135.<br />
1. o Gober~o teré que estar autorizado por lei para emitir<br />
Débeda Pública -ou O'Jntraer -crédito.<br />
2. Os créditos para satlsface·lo pago de intereses e capl·<br />
tal da Débeda Pública do Estado consideraranse sempre Inclui·<br />
dos no estado de gastos dos presupostos e non podarán ser<br />
obxecto de enmenda ou modificación, mentres se aXUsten ás<br />
.condicións da lei de emisión.<br />
Artigo 136.<br />
1. O Tribunal de Cantas é o supremo órgano fiscalizador<br />
das contas e da xestión económica do Estado, asr como do<br />
sector público.<br />
Dependerá directamente das Cortes Xerals e exercerá as<br />
súas funcións por delegación delas no exame ecomprobacl6n<br />
da Canta Xeral do Estado.<br />
2. As cantas do Estado e do sector público estatal renderanse<br />
ao TrIbunal de Cantas e serán censuradas por este. ..<br />
O Tribuna~ de 'Cantas, sin perda da súa propia xurisdlclón,<br />
remli:irá ás Cortes Xerals un informe anual no que, cando proceda,<br />
(jomunlcará as infraccións ou responsabilidades nas que.<br />
ao seu >:uicio, se incurrise.<br />
3. 03 membros do Tribunal de COlltas gozarán da mesma<br />
independencia e inamovibilidade e estarán sometidos ás mesmas<br />
incompatibilidades c6s Xueces.<br />
Unha lel orgánica regulará a composición. organización e<br />
funcións do Tribunal de Contas.<br />
Artigo 137.<br />
TITULO'VIII<br />
Da Organización Territorial do Estado<br />
CAPITULO PRIMEIRO<br />
Pdnclplos xersls<br />
O Estado organizase territorialmente en municipios, en pro·<br />
vinclas e nas ComunIdades Autónomas que se constitúan. Todas<br />
estas entidades gozan de autonomía para a xestión dos seu s<br />
respectivos intereses.<br />
Artigo 138.<br />
1. O Estado garantiza a realización efectiva do principio<br />
de solidaridade ,consagrado no artigo 2 da <strong>Constitución</strong>. mi<br />
randa de ¡establecer un equilibrio económico, axeitado e xusto<br />
entre as diversas partes do territorio español, e atendendo en<br />
particular ás circunstancias do feito insular. '<br />
2. As diferencias entre os Estatutos das diferentes Comunidades<br />
Autónomas, non poderán implicar, en caso ningún, privilexlos<br />
económicos ou sociais.<br />
Arllgo 139.<br />
1. Tódo!os españols teñ~n os mesmgs dereitos e abrigas<br />
_~ r:ifquera .parte do territorio do Estado.<br />
/ 2. Ningunh~ autorldade pode-l'á acwptar- n~rj.ldas que dlrec·<br />
".,~ ta ou Indlrectamenla obstaculj'~~M a libertade de circulación e<br />
establecemento das persoas e a libre circulación de bens en .<br />
todo o territori-. español.<br />
CAPITULO SEGUNDO<br />
Das Administración Jocal<br />
Arllgo 140. ._--......." /<br />
A <strong>Constitución</strong> y~ntlz_a a ~orjtJllúa dos concellos. Es;~s<br />
,g~zarán de personalidade xurí~na. O seu goberno e adml\-.<br />
) ~stracl6n corresponde aos seus re~Y.2.s Axuntamentos. 'In- ....<br />
\ 1.. t
B. O. del E.-Núm. 311.4· 29 diciembre 1978 29389.<br />
Artlgo 148.<br />
1. As Comunidades Autónomas pode~án asumir competen·<br />
eias nas seguintes materias:<br />
1.° Organización das súas institucións de autogoberno.<br />
2." As alteracións· dos termos municipais comprendIdos<br />
no seu territorio e, en 'xeral, as funci6ns que correspondan á<br />
Administración do Estado sobre as Corporaci6ns laeals e de<br />
transferencia autorizada' pala lexislaci6n sobre Aéxime Local.<br />
3.° Ordenación do territorio, urbanismo e vivenda.<br />
4," As obras públicas de interés da Comunidade Autónoma<br />
no seu propio territorio.<br />
S," As vías férreas e estradas de recorrido comprendtdo<br />
íntegramente no territorio da Comunidade Autónoma e, nos<br />
mesmas termos, o transporte levado a cabo por estes medios<br />
ou p'or cable. ,<br />
6. Q OS portas de refuxio, os portos e aeroportos deportivos<br />
s, en xeral, os Que non desenvolvan actividades comerciais.<br />
7. Q A agriculturo. e agandería, de acordo coa ordenación<br />
xeral da economía.<br />
8,Q OS montes e aproveitamentos forestais.<br />
9. Q A xestión en materia de protección do medio ambiente.<br />
10. Q OS proxectos, construcción e explotación dos laprovei.<br />
tamentos hidráulicos. can les e regadíos de Interés da Comuni·<br />
dade Autónoma-; as augas minarais e termais..<br />
11. 0 A pesca nas augas interiores. o marisqueo e a acui·<br />
cultura, a caza e a pesca'fluvial.<br />
12. 0 Feiras interiores.<br />
13. 0 O fomento do desenvolvemento económico da Comuni.<br />
dade Autónoma dentro dos obxectivos marcados pala política<br />
económica nacional.<br />
14." A artesanía.<br />
15. 0 Museos, bibliotecas e conservatorios de música de in.<br />
terés para a Comunidade Autónoma.<br />
16." Patrimonio monumental de interés da Comunidade Autónoma.<br />
17. 0 O fomento da -cultura, da investigación e, no seu caso,<br />
do ensino da Iingua da Comunidade Autónoma.<br />
18. Q Promoción e ordenación do turismo no seu ámbito te·<br />
rritorial.<br />
19. 0 Promoción do deporte e da axeitada utilización do lecer.<br />
20. 0 Asistencia sociai.<br />
21." Sanidade e hixiene.<br />
22. Q A vixilancia e protección dos seu s edificios e instalacións.<br />
A coordinacIón e demais facultades en relación coas policias<br />
locais nos termos que estableza unha le~ orgánica. .....<br />
2. Transcurridos cinco anos, e mediante a reforma dos seus<br />
Estatutos, as Comunidades Autónomas podarán ampliar sucesl<br />
vamente as súas competencias dentro do marco establecido no<br />
artigo 149.<br />
Artigo 149.<br />
1. O Estado ten competencia exclusiva sobre as seguintes<br />
materias:<br />
1.0 A regulación das condicións básicas que garanticen a<br />
Igualdade de tádolos españols no exercicio dos dereitos e no<br />
cumprimento dos deberes constitucionais.<br />
2. 0 Naclonalidade, Inmigración, emigración, extranxelría e<br />
dereito de asilo.<br />
3. 0 Relacións internacionais.<br />
4. 0 Defensa e Forzas Armadas.<br />
5. 0 Administración de Xusticia.<br />
6. 0 lexislación mercantil, penal e penitenciaria; lexlslación<br />
procesal. sin perda das ñecesarias especialidades que neste orde<br />
se deriven das particularidades do dereito substantivo das Comunidades<br />
Autónomas. .<br />
7. 0 Lexislacfón laboral; sIn perx'uício da súa execución polo.s<br />
órganos das Comunidades Autónomas.<br />
8. 0 lexislación civil, aparte da conservación, modificación<br />
e desenvolvemento' polas Comunidades Autónomas dos dereitos<br />
civís, forais ou especiais, aH ande existan. En todo caso.<br />
as regras relativas á aplicación e eficacia das normas xurídlcas.<br />
relacións xurídico-civfs relativas ás formas de matrimonio, oro<br />
denación dos rexistr03 e Instrumentos públicos, bases das' obrl·<br />
gas contractuais, normas para resolve-Ios conflitos de lels e de·<br />
terminación das fontes do Derelto, con respeto. no caso darra·<br />
del ro, ás normas de dereito foral ou especial.<br />
9. 0 Lexislación sobre propiedade Intelectual e Industrial.<br />
10. 0 Réxime aduaneiro e arancelario: comercio exterior.<br />
11. 0 Sistema monetario: divisas, camt.:o e convertibl1idade;<br />
bases da ordenación -do crédito. banca e seguros. ..<br />
12. 0 Lexislación sobre pesas e me~idas. determinación da<br />
hora oficial.<br />
13. 0 Bases e coordinación da planificación xeral da actividade<br />
económica.<br />
14. 0 Facenda xeraf e Débeda do Estado.<br />
15.~ Fomento e coordinación xeral da investigación científica<br />
e técnica. ~<br />
16. 0 Sanidade exterior. Bases e coordinación xeral de sanidade.<br />
Lexislación sobre os procJutos farmacéuticos.<br />
17. 0 lexislación básica e réxime económico da Seguridade<br />
Social. sin perxuiclo da execución dos seus servicios palas<br />
Comunidades Autónomas.<br />
18. 0 As bases do réxime xuridico das Adminlstracións PÚ-.<br />
blic8s e do réxime estatutario dos seus funcionarios que, en<br />
todo caso, garanti~arán 80S administrados un t~atamento común<br />
ante delas; o procedemento administrativo común, sin perxui·<br />
Ci9 das especialidades derivadas da organización propia das<br />
,Comunidades Autónomas; lexislación sobre expropiación forzosa;<br />
lexislación básica sobre contratos e concesións administrativas<br />
e o sistema de responsabilidade de tódalas Administracións<br />
públicas.<br />
19. 0 Pesca maritima, sla perxuício das competencias que<br />
na ordenación do sector se atribúan ás Comunidades Autó·<br />
nomas. .<br />
20. 0 Mariña mercante e abandeiramento de buques; aJumea·<br />
mento de costas e sinais marítimos: partos de interés xerál;<br />
aeroportos de interés xeral; control do espacio aéreo: tránsito<br />
e transporte aéreo, servicio meteorolóxlco e matriculación de<br />
aeronaves.<br />
21. 0 Vías férreas e transportes terrestres que transcorran<br />
polo territorio de mais dunha Comunidade Autónoma; réxime<br />
xeral de comunicacións; tráfico e circulación de vehículos a<br />
motor; correos e telecomunicacións; _cables aéreos, submarinos<br />
e radiocomunicación.<br />
2V A lexislación, ordenación e concesión de recursos e<br />
aproveitamentos hidráulicos cando as augas' corran por mais<br />
dunh¡ll Comunidade Autónoma, e a autorización das instalaclóns<br />
eléctricas, cando o seu aproveitamento afecte a outra Comunidade<br />
ou o transporte de enerxía saia do seu ámbito territorial.<br />
23. 0 lexlslación básica sobre protección do medIo ambiente<br />
sin perxuicio das facultades das Comunidades Autónomas de<br />
estableceren normas adicionals de protecció'n. A lexisJación<br />
básica sobre montes, aproveitamentos forestais e vías pecuarias.<br />
24. 0 Obras públicas de Interés x'eral ou de realización que<br />
afecte a mals dunha Comunidade Autónoma.<br />
25. Q Bases de réxime minelro e enerxétíco.<br />
26." Réxime de producción, comercio e posesión e uso de<br />
armas e explosivos.<br />
27. 0 Normas básicas do réxlme de prensa. radio e televl~<br />
sl6n e, en xeral, de tódolos medios de comunicación social. sin<br />
perda das facultades que no seu desenvolvemento e execuclón<br />
correspondan as Comunidades Autónomas.<br />
28." Defensa do patrimonio cultural, artfstico e monumental<br />
españo.1 contra a exportación e a espoliación; museos, biblio·<br />
tecas e arqulvos de titularldade estatal, sin tocar á súa xestión<br />
por parte das Comunidades Autónomas.<br />
29. 0 Seguridade pública. sin perxuício da posibllidade de<br />
creaciól'1 de policras poias Comunidades Autónomas na forma<br />
que se estableza nos respectivos Estatutos no marco do que<br />
dispoña unha lei orgán¡ca~<br />
3D." Regulación dascondlcións de obtención, expedición e<br />
homologación de títulos académicos e profesionais e normas<br />
básicas para o desenvolvemento do artigo 27 da <strong>Constitución</strong><br />
a fIn de garantizar o cumprlmento das obrlgas dos poderes<br />
públicos n~sta materia. - .<br />
31. 0 Estadística para fins estatals.<br />
32. 0 Autorización para a convocatoria de consultas popula·<br />
res por vía de referéndum.<br />
2. Aparte das competencias que poderán asuml-Ias Comunidades<br />
Autónomas. o Estado considerará o servicio da cultura<br />
como deber e atribuclén esencíal e facilitará a comunicación<br />
culturaf _entre as Comunidades Autónomas de acordo con alas.<br />
3. As materias non atribuidas expresamente ao Estado por<br />
esta <strong>Constitución</strong> podarán corresponder ás Comunidades Autónomas,<br />
segundo os seus respectivos Est"tutos.· A .competencia<br />
sobre as materias que non foran asumidas polos Estatutos de<br />
Autononifa corresponderá ao Estado, s as normas -deste prevalecerán,<br />
en caso de confllto, sobre as das Comunidades Autó·<br />
noma~ ~n todo o que non estea atribuido á exclusiva competen·<br />
··cia destas. O derelto estatal será, en caJquera caso, supletorio<br />
do derelto das Comunidades Autónomas.
29390 29 diciembre 1978 B.-O. del E.-Núm. 311.4<br />
Artigo 150:<br />
1. As Cortes Xera"is. en materias de competencia estatal,<br />
poderán atribuir a todas ou a algunha das Comunidades Autónomas<br />
a facultade de ditaren. para 51 mesmBs. normas lexlsUltlVas<br />
no marcO dos prlncipiós, bases e directrices fixados por"<br />
unha lel estatal. Aparte das competencias nos Tribunals, en<br />
cada leí marco' estahlecerase a modalidade do control das<br />
Cortes· Xerals sobre estas normas lexislativas das Comunidades<br />
Autónomas. '<br />
2.· O Estado podará transferir ou delegar nas Comunidades<br />
Autónomas, m~diante lei orgánica, facultades correspondentes<br />
a materia de' tltularidade estatal que pala s(J8 propia naturaleza<br />
sexan susceptibles de transferencia ou delegación, Alei preverá<br />
en cada caso a correspondente transferencia de medios financieiros,<br />
así como as formas de control que se reserve o Estado.<br />
3. O Estado poderá ditar leis que establezan os principios<br />
necesarios para armonizar as dlsposicións normativas das Ca·<br />
munldades Autónomas; ainda no caso d,e materias atribuidas<br />
á competencia destas, cando así o esixa o interés xeral. Corres·<br />
pon~e ás Cortes Xerals. por maloría absoluta de cada. Cámara,<br />
a apreciación desta necesidade.<br />
Artigo 151<br />
1.. Non será necesario deixar transcurrir o prazo de cinco<br />
anos a que se refire o apartado 2 do artigo 148 cando a jniciativa<br />
do proceso autonómico sexa acordada dentro do prazo<br />
do artigo 143, 2, ademais de, palas Diputacións ou os órganos<br />
interinsulares correspondentes palas tres cuartas partes dos<br />
Concellos de cada unha das provincias afectadas que representen,<br />
cando menos, a maioría do censo electoral de cada unha<br />
delas e a citada iniciativa sexa ratificada mediante referéndum<br />
polo voto afirmativo da maioría absoluta dos electores de cada<br />
provincia nos termos que estabteza unha lel orgánica.<br />
2. No suposto previsto no apartado anterior, o procede·<br />
mento .para a elaboración do Estatuto será o seguinte:<br />
1.° ü Goberno convocará a tódolos Diputados e Senadores<br />
elexidos nas circunscripcións comprendidas no ámbito territo·<br />
rial que pretenda acceder ao autogoberno, para que se constitúan<br />
en Asamblea, para os únicos efectos de elaboraren o<br />
correspondente proxecto de Estatuto de autonomía, mediante<br />
o acordo da maioría absoluta dos seus membros.<br />
2.° Aprobado o proxecto de Estatuto pala Asamblea de<br />
Parlamentarios, remitirase á Comisión Constitucional do Congreso,<br />
.a cal dentro do prazo de dous meses o examinará ca<br />
concurso e asistencia dunha delegación da Asamblea propoñente<br />
para determinaren de común acordo a súa f0rm;;;ación<br />
definitiva.<br />
3.° Se se alcanzase o devandito acordo o texto rWi!'!tante<br />
será sometido fi referéndum do corpo electoral das p:¡¡\'incias<br />
comprendidas no ámbito territorial do proxectado Esldloto.<br />
4.° Se o proxecto de Estatuto é aprobado en cada provincia<br />
pola maioría dos votos validamente emitidos, será elevado ás<br />
Cortes Xerais. Os Plenos de ámbalas Cámaras decidirán sobre<br />
o texto mediante un voto de ratificación. Aprobado o Estatuto,<br />
o ·Rei sancionarao e promulgarao como lei.<br />
5.° De !Jan alcanzarse o acordo 80 que se renre _o apar·<br />
tado 2.° deste número. o proxecto de Estatuto será tramitado<br />
como proxecto de lei perante as Cortes Xerais. O texto aprobado<br />
por estas será sometido a referéndum do carpo electoral<br />
das provincias comprendidas no ámbito territorial do proxectado<br />
Estatuto. No caso de ser aprobado pala maioría dos votos validamente<br />
emitidos en cada provincia. procederá a súa promulgación<br />
nos termos do p~rrafo anterior.<br />
3. Nos casos dos. párrafos 4. 0 e 5.° do apartado anterior,<br />
a non aprobación -do proxeeto de Estatuto por unha ou varias<br />
provincias, non impedirá a constitución entre as restantes da<br />
Comunidade Autónoma ptoxectada, na forma que estableza a<br />
lei orgánica -prevista no apartado 1'· deste artigo.<br />
Artigo 152<br />
1. Nos Estatutos aprobados polo procedemento a que serefire<br />
o artigo anterior, a organización institucional autonómica<br />
basarase nunl'ra Asamblea lexislativa elexida por sufraxio universal<br />
conforme a un sistelJ1a de representación proporcional<br />
que.- asegure. ademajs. a representación das diversas zonas do<br />
terntorio; un Consollo de Goberno. con funcións executivas e<br />
administrativas; e un Presidente. elexido pala Asamblea, de<br />
entre os seus membros, e nameado polo Rei, a quen corresponde<br />
. ~ dirección. do Consello de Goberno. a suprema representaClon<br />
da respectiva Comunidade e 8 ordinaria do -Estado<br />
naquela. O Presidente e os membros do Consella do Goberno<br />
serán políticamente responsables ante a Asamblea.<br />
Un Tribunal Superior de Xustícia. sin perxuício da xurisdición<br />
'que corresponde ao Tribunal Supremo, culminará a organización<br />
xudicial no ámbito territorial de Comunidade Autónoma. Nos<br />
E~tatutos das Comunidades Atltónomas poderán establecerse<br />
os supastos e as formas de participación de aquelas na organización<br />
das demarcacións xudiciais do territorio. Todo isto de<br />
conformidade ca previsto na lei orgánica do poder xudicial e<br />
dentro da unidade e independencia deste.<br />
Sin perxuícia do dlsposto no artigo 123, as sucesivas instan·<br />
cias pracesais. no seu caso, esgotaranse perante órganos xudiciais<br />
radicados' no mesmo territorio da Comunidade Autónoma<br />
no que estea o órgano competente en primeira Instancia.<br />
. 2. Unha vez sancionados e promulgados Os respectivos<br />
Estatutos, só poderán ser modificados mediante os procedementos<br />
neles establecidos e con referéndum entre os electores<br />
inscritos nos' censos cbrrespondentes.<br />
3. Mediante a agrupación de concellos limitrofes. os Estatutos<br />
paderán establecer circunscripcións territoriais de seu<br />
que gozarán ~unha persoalidade xuridica plena.<br />
Artigo 153.<br />
O control da actividade dos órganos das Comunidades Autónomas<br />
exercerase:<br />
al Polo Tribunal Constitucionaf. o relativo á constituclonali·<br />
dade das súas disposiciáns 'normativas con forza de lel.<br />
b) Polo Goberno, previo dictame do Cansella de Estado.<br />
o do exercicio de funcións delegadas a que se refire o apartado<br />
2 do artigo 150.<br />
el Pala xurisdición contencioso~dmlnistrativa. o -da administración<br />
autónoma e as' súas normas regramentarias.<br />
d) Polo Tribunal de Cantas,. o económico e presupostario.<br />
Artigo 154_<br />
Un deleg8do nomeado polo Goberno dírixiráa administración<br />
do Estado' no territorio- da Comunidade Autónoma e coordinaraa,<br />
cando proceda, coa administración propia da Comunidade.<br />
Arligo 155_,<br />
1. Se unha Comunidade Autónoma non -cumprise as obrfgas<br />
que a <strong>Constitución</strong> ou outras leis lIe impoñan. ou actuase de<br />
forma que atente gravemente ao interés xeral de Espa~a, o<br />
Goberno previo requerimento ao -Presidente da Comunldade<br />
Autóno~a e, no caso de non ser atendido. coa aprobación por<br />
maioria absoluta do Senado, poderá adopta-las medfdas necesarias<br />
para obrigar a ,aquela ao cumprirriento forzoso das citadas<br />
abrigas ou para a protección do mencionado interés xeral.<br />
2. Para a execuclón das .medidas previstas no apartado<br />
anterior, o Goberno poderá dar Instrucións a tódalM autoridades<br />
das Comunidades Autónomas.<br />
Artigo 156.<br />
1. ~ As Comunidades Autónomas gozarán de autonomfa fi·<br />
naneielra para o desenvolvemento .e execución das súas competencias<br />
de 8cordo cos principios de coordinación coa Facenda<br />
estatal e de solidaridade entre tÓQolos españois.<br />
2. As Comunidades Autónomas poderán actuar como delegados<br />
ou colaboradores do Estado para a recaudación, a x~stión<br />
e a liquidación dos recurSos tributarios daquel, de acordo coas<br />
leis.e os Estatutos.<br />
Artigo 157.<br />
1. Os recursos das Comunieades Autónomas estarán constituidos<br />
por:<br />
a) Impostos cedidos total ou parcialmente polo Estado;<br />
recargos 60bre impostas estatais e outras participacións nos<br />
ingresos do Estado.<br />
b) Os: Seus propios impostas, tasas e contribucións especiais.<br />
el Transferencias dun 'fondo de compensación interterrltOrial<br />
e outras asignacións con cargo aos Presupostos Xerals<br />
do Estado.<br />
d) Rendementos procedentes do seu patrimonio e ingresos<br />
de dereito privado.<br />
el O produto das operacións de crédito.<br />
2. As Comunidades Autónomas non poderán en ~ingún caso<br />
adoptar· medidas tributarias sobre bens situ~dos f?ra do seu<br />
territorio ou que supoñan obstáculo á libre CirculaCión de mero<br />
cancías·ou servicios.
B. O. del K-Núm. 311.4 29 diciembre 1978 29391<br />
3. Mediante leí .orgánica poderá regularse o exercicio das<br />
competencias financiéiras enumeradas no precedente apartado<br />
1, as normas que resolvan os conflitos que puideran xurdir'<br />
e as posibles formas de colaboración financieira entre ,as Comunidades<br />
Autónomas e o Estado.<br />
Artigo 158.<br />
1. Nos Presupostos Xerais do Estado' poderase establecer<br />
unha asignación ás Comunidades Autónomas en función do<br />
volume dos servicios e actividades astatais que asurnisen e da<br />
garantía dun nivel mínimo na prestación dos servicios públicos<br />
fundamentais en todo o territorio español.<br />
2. A fin de correxir desequilibrios económicos loterterrl·<br />
toriais e facer efectivo o principio de solidaridade constituírase<br />
un Fondo-- de Compensación con destino a gastos de inver-,<br />
sión: os recursos deste Fondo serán distribuidos poi as Cortes<br />
Xerais entre as Comunidades Autónomas e provincias, no<br />
seu caso.<br />
Artigo 159<br />
TITULO IX<br />
00 Tribunal Constitucional<br />
1. O Tribunal Constitucional componse de 12 membros nomeados<br />
polo Rei; de entre eles, catro a proposta do Congreso<br />
por maioría de tres quintos dos seus membros: catro a proposta<br />
do Senado, con idéntica maioría; dous a proposta do<br />
Goberno e dous a proposta do Consello Xeral do Poder Xudicial.<br />
2. Os membros do Tribunal Constitucional deberán ser nomeados<br />
entre Maxistrados e Fiscais, Profesores de Universidade.<br />
funcionarios públicos e abogados; todos eles xuristas de<br />
recoñecida competencia con mais de quince anos de exercicio<br />
profesional,<br />
3. Os membros do Tribunal Constitucional serán designados<br />
por un período de nove anos e renovaranse por terceir.as partes<br />
cada tres.<br />
4. A condición de membro do Tribunal Constitucional é<br />
incompatible: con mandato representativo; cos cargos políticos<br />
ou administrativos: ca desempeño de funcións directivas nun<br />
partido político ou nun sindicato e ca emprego ao servicio<br />
dos mesmos: co exercicio das carreiras xudicial e fiscal; e<br />
con calquera actividade profesional ou mercantil.<br />
No demais, os membros do Tribunal Constitucional terán as<br />
incompatibilidades propias dós membros do poder xudicial.<br />
5. Os membros do TriQpnal Constitucional serán independentes<br />
e inamovibles no exercício do seu mandato.<br />
Artigo 160.<br />
O Presidente do' Tribunal Constitucional será nomeado entre<br />
os seu s membros polo Rei, a proposta do mesmo Tribunal en<br />
plerro e por un período de tres anos.<br />
Artígo 16L<br />
1. O Tribunal Constitucional ten xurisdición en todo o terri·<br />
torioes'epañol e é competente para coñecer:<br />
alOa recurso de inconstitucionalidade contra leis e disposicións<br />
normativas con forza de lel. A declaración de inconstltucíonalidade<br />
dunha norma xurídica con categoría de lel, interpretada<br />
pala xurisprudencia, afectará a esta, se ben a sentencia<br />
ou sentencias recaidas non perderán o valor de causa xulgada.<br />
b} Do recurso de amparo por viblación dos dereitos e libertades<br />
referidos no artigo 53, 2 desta <strong>Constitución</strong>, nos casos<br />
e formas que a lei estableza,<br />
cl Dos conflitos de competencia entre o Estado e as Comunidades<br />
Autónomas Oll dos. estas entre si.<br />
d) Das demais materias que lIe atribúan a <strong>Constitución</strong> ou<br />
as leis orgánicas.<br />
2. O Goberno poderá impugnar perante o Tribunal Constitucional<br />
as disposicións e resolucións adoptadas polos órganos<br />
das Comunidades Autónomas. A impugnación producirá a suspensión<br />
da disposición ou da resolución recorrida, mais o Tribunal,<br />
se corresponde, deberá ratificala ou levantala nun prazo non<br />
superior a cinco meses. -<br />
Artigo 162.<br />
1. Están lexitímados:<br />
al Para interporen o recurso de ínconstitucionalidade,o Presidente<br />
do Goberno, o Defensor do Pobo, cincuenta Diputados,<br />
cincuenta Senadores, os órganos colexiados executivos das Comunidades<br />
Autónomas, e, no seu caso, as Asambleas das<br />
masmas.<br />
b) Para. interporen o recurso de amparo, toda persoa natural<br />
ou xurídicaJiue invoque un Interés lexitimo, así como o Defensor<br />
do Pobo e o Ministerio Fiscal.<br />
2. Nos demaig casos, a leí orgánica dete~mi.nará as persoas<br />
e órganos lexitimados.<br />
Artlgo 163.<br />
Cando un órgano xudicial considere, nalgún proceso, que unha<br />
norma con categoría de lei, aplicable ao caso, da ·validez da cal<br />
dependa o fallo, poida ser contraria á <strong>Constitución</strong>, plantexará<br />
a cuestión perante o Tribunal COnstitucional nos supostos.· na<br />
forma e cos efectos que estableza a lei, que en ningún caso<br />
serán suspensivos.•<br />
Artigo 164.<br />
LAs sentencias do Tribunal Constitucional publicaranse no<br />
boletín oficial do Estado cos votos particulares, se os houbese.<br />
Teñeñ o valor de caUSa xulgada a partir do día· seguinte da súa<br />
publicación e non cabe recurso ningún contra elas. As que decla·<br />
ren a inconstltucionalldade dunha lei ou dunha norma con forza<br />
de lei e tódalas que non se limiten á estimación subxe,etiva dun<br />
dereito. teñen plenos efectos frente a todos. .<br />
2. De non ser que no fallo se dispoña outra causa, subsistirá<br />
a 'vixencla da lei na parte non afectada pala inconstitucia-.<br />
nalidade.<br />
"Artigo 165.<br />
Unha lei orgánica regulará o funclonamento do Tribunal Constitucional,<br />
o estatuto dos seus membros, o procedemento perante<br />
o m~smo e as condiclóns para o exercicio das accións.<br />
Artigo 166_<br />
TITULO X<br />
Da reforma constitucional<br />
A iniciativa de reforma constitucional exercerase nos termos<br />
previstos nos apartados 1 e 2 do artigo 87.<br />
Artigo 167.<br />
1. Os proxectos de reforma constitucional deberán ser aprobados<br />
por unha maioría de tres quintos de cada unha das Cáma·<br />
ras. Se non hai acordo entre ámbalas dúas Intentarase obtelo<br />
mediante a creación dunha Comisión de composición paritaria<br />
de Diputados -e Senadores, que presentará un texto que será<br />
votado polo Congreso e o Senado. •<br />
2. De non se logra·la aprobación mediante o procedemento<br />
do apartado anterior. e semp"re que o texto obtivera o voto<br />
favorable da maloría absoluta do Senado. o Congreso por maloría<br />
de dous tercios poderá aproba·la reforma,<br />
3. Aprobada a reforma palas Cortes Xerais, será sometida<br />
a referéndum para a súa ratificación cando así o soliciten, den·<br />
tro dos quince días seguintes á súa aprobación, unha décima<br />
parte dos membros de cal quera das Cámaras.<br />
Artigo 168,<br />
1. Cando se propoña a reVISlon total da <strong>Constitución</strong> ou<br />
unha parcial que afecte ao Título Preliminar, 80 Capítulo Segun·<br />
do.' Sección 1: do Titulo 1, ou 80 Titulo 11, procederase á aprobación<br />
do principio por maioría de dQus tercios de cada Camara,<br />
e á disolución Inmediata das- Cortes.<br />
2. As Cámaras elexidas deberán ratifica-la decisión e proceder<br />
ao es1;JJdio do novo texto constitucional, que deberá ser<br />
aprobado por maioría de dous tercios do ámbalas Cámaras.<br />
3. Aprobada a reforma· palas Cortes Xerals. será sometida<br />
a referéndum para a súa ratificación.<br />
Artigo 169.<br />
Non poderá iniciarse a reforma constitucional en tempo de<br />
guerra ou de vixencia dalgún dos estados previstos no arUgo 116.<br />
Primeira.<br />
DISPOSICIONS ADlCIONAIS<br />
A <strong>Constitución</strong> ampara e respeta os dereitos históricos dos<br />
territorios· forals.
29392 29 diciembre 1978 B. O: del E.~Núm. 31\.4<br />
A eetuellzaclón xerel de.e nlxlme foral levera.e e cabo. no<br />
aau c..o. no marco da <strong>Constitución</strong>" dos Estatutos de Autonomfa.<br />
Segunde.<br />
A declaración de malaria de edade conlida no artigo 12 desta<br />
<strong>Constitución</strong> non perxudlca 8S sltuaclóns amparadas polos dereitos<br />
forals no ámbito do DeTalto privado.<br />
Tercelr8.<br />
A m9dlficaci6n do réxlme económico e fiscal do arquipélago<br />
canario requerirá Informe p"revlo ·da Comunldade Autónoma OU,<br />
cando non do Ólgano provisional autonómico.<br />
Cuarta.<br />
Nas Comunidades Autónomas onde teñan 8 súa sede mals<br />
dunha Audiencia Terrltorral. os Estatutos de Autonomfa respectivos<br />
poderán mante-Ias existentes, dlstrlbuíndo 8S competencias<br />
entre elas, sempre de eonformidade ca previsto na lel orgánica<br />
do poder xudlclal e dentro ·da unldade e independencia deste.<br />
Prlmelra. ,<br />
DISPOSICIONS TRANSITORIAS<br />
Nos territorios dotados dun réximen provisional da Butanomia.<br />
Os seus órganos. colexlados superiores, mediante acordo<br />
adoptedo pola melorle ebaolute doe seus membros. poderán sustltul-Ia<br />
Iniciativa que o epertado 2 do ertlgo 143 etrlb~e ás Dlputaclóns<br />
Provlnclals ou 80S órganos Interinsulares corraspondentes.<br />
~<br />
Segunda.<br />
Os territorios que no pasado plebiscitaron afirmativamente<br />
proxeetos de Estatuto de autonomia e conten, no Intra de se<br />
. promulgar esta <strong>Constitución</strong>, con réxlmes provlsionals de autonomia<br />
poderén proceder Inmediatamente na forma tlue se prevé<br />
no apartado 2 do artlgo 148, cando Bsi o acorden, por malaria<br />
absoluta, os seus órganos preautonómlcos colexiados superiores,<br />
comunicsndoo ao Goberno. O proxaeto de Estatuto será elaborado<br />
de acordo ca establecido no artlgo 151, número 2, por con·<br />
vocatorla do órgano colexlado preautonómico.<br />
Terceira.<br />
A Iniciativa do proceso autonómico por parte das Corporaclóns<br />
loc!!ls ou dos seus membros, prevista no apartado 2 do<br />
ártigo 143, enténdese diferida, con tódolos seus efectos. astra<br />
a celebración das primeiras elecclóns locals unha vez vixtmte a<br />
<strong>Constitución</strong>.<br />
Cuarta.<br />
-1. No caso de Navarra, e 8 efectos da súa Incorporación ao<br />
Consello Xeral Vasco OU<br />
80 réxlme autonómico vasco que o<br />
sustllúa. en lugar do que establece o ertlgo 143 de <strong>Constitución</strong>.<br />
a Iniciativa corresponde 80 Organo Fo.ral competente. que adoptará<br />
a súa decJslón por malarta dos membros Que o compoñen.<br />
Para a validez da citada Iniciativa será preciso. adaméis. que a<br />
decis.ión do Organo Foral competente sexa ratificada por refe<br />
¡:,éndum expresamente convocado 80 efecto. e aprobado -por malorfa<br />
dos votos válidos emitidos.<br />
2. Se 8 iniciativa non prosperase, só se podará reproducl.la<br />
masma en ~Istlnto perlado de mandato do Organo foral competente,<br />
e en todo caso, cando xa transcurrira o prazo mínimo que<br />
establece o ertlgo 143. .<br />
Oulnte.<br />
As cldades de Ceuta e Melilla poderanse co~slilurr en Comunidades<br />
Autónomas se o deciden ssl os seus respectivos Axun-<br />
tamentos. mediante acordo adoptado pala malaria absoluta dos<br />
seus membros e se o autorIzan tomén ast as Cortes Xerals,<br />
mediante unh.8 lel orgánica. nos termos previstos no arllgo 144.<br />
Sexta.<br />
En caso de se remltlren á-Comisión de <strong>Constitución</strong> do 'Congreso<br />
varios proxectos de estatuto, dltamlnaranse polo seu arde<br />
de entrada na mesma, e o prazo de dous meses 8 que fal referencia<br />
o artJgo 151 empezará a contar desque a Comisión remate<br />
o estudio' do proxecto ou proxectos dos que sucesivamente fose<br />
tenda coñecemento.<br />
Sétima.<br />
Os organismos provisionals autonómicos conslderaranse dIsaltos<br />
nos casos seguintes:<br />
..<br />
a) Cando estean constituidos os órganos que establezan os<br />
Estatutos de autonornfa aprobados conforme a' asta <strong>Constitución</strong>.<br />
b) No caso de que 8 II]Iclativ8 do poreeso autonómico non<br />
chegara a coallar per non cumprir tódolos requisitos previstos<br />
no arUgo 143..<br />
cl Se o organismo non exerceu o dereito que lIerecoñece<br />
a disposición transitoria prlmelra no prazo de tres anos.<br />
Oitava.<br />
L As Cámaras que aprobaron a presente <strong>Constitución</strong> asumirán,<br />
trala entrada en vigor da mesma, as funcións e campe.<br />
tancias que se slnalen nela tanto para o Congreso como para o<br />
Senado, sin que en casp ningún o seu mandato se extenda máls<br />
aló do 15 de xuño de 1981.<br />
2..Conforme o establecido no artigo 99. a promulgación da<br />
<strong>Constitución</strong> conslderarase como suposto constitucional no que<br />
procede a súa aplicación. Para Isto. e a partir da devandita promulgación,<br />
abrlrase un período de trinta dias para a aplicación<br />
do dlsposto no· citado -artigo.<br />
Neste período, o actual Presidente do Goberno, que asumirá<br />
as funclóns e competencias· que para ese cargo establece 8<br />
<strong>Constitución</strong>, poderase decidir pola utilización da facultade que<br />
lIe recoñece o artlgo 115 ou dar paso, por medio da dimisión, á<br />
aplicación do establecido no artigo 99, quedando no derradeiro<br />
caso na situación prevista, no apartado 2 do artigo 101.<br />
3. No caso de S8 disolver, conforme 80 previsto no artlgo<br />
115 e, de non desenvolverse legalmente o previsto nos artlgas<br />
68 a 69, serán de aplicación nas elecclóns as normas vlxentes<br />
con anteriorldade, pro coa excepción de que, no que se<br />
reflre a Inellxibllldades e Incompatibilidades, se aplicará directamente<br />
o previsto no inciso segundo a letra b) do apartado 1<br />
do artlgo 70 da <strong>Constitución</strong>; e Igualmente o disposto nela con<br />
respecto á edade pa,ra o voto e o establecido no artigo 69, 3.<br />
Novena.<br />
Aos tres anos de elexldos por primelra vez os membros do<br />
Tribunal Constitucional procederase a sortes á ~esignación dun<br />
grupo de catro membros da mesma procedencia electiva entre<br />
os que teñan que cesar e renovarse. Só no que a Isto se refire,<br />
conslderaranse agrupados como membros da mesma procedencia<br />
aos daus designados e proposta do Goberno e aos dous que<br />
proceden da formulada polo Consella Xeral do Poder Xudiciat<br />
Procederase de igual xelto unha vez transcurridos outros tres<br />
anos entre os dous grupos non afectados polo sorteo anterior.<br />
A partir de antón sagulrase o establecido no número "3 do ar·<br />
ligo 159.<br />
DISPOSICION DEROGATORIA<br />
1. Queda derogada a lel 1/1977, de 4 de xaneiro, para a<br />
Reforma Política, así como;' en tanto en canto non estlveran xa<br />
derogadas pala lel mencionada anteriormente, a de Principios<br />
do Movem·ento Nacional de 17 de malo de 1958, o Foro<br />
dos Españols de 17 de xullo de 1945, o do Traballo de 9 de<br />
marzo de 1938, a lel Constitutiva das Cortes de 17 de xullo<br />
de 1942, a lei de Sucesión na Xefatura do Estado de 26 de<br />
xullo de 1947, todas elas modificadas pala lel Orgánica do<br />
Estado de 10 de xanelro de 1907 e nos mesmos termos esta<br />
última e malla do Referéndum Nacional de 22 de outubro de 1945.<br />
2. En tanto en canto puidera conservar algunha vixencia,<br />
considérase definitivamente derogada a ley de 25 de outubro<br />
de 1839 no que pudiera afectar ás provincias de Alava, Guipúz·<br />
coa e Bizcaia.<br />
Nos mesmas termos considérase definitivamente derogadá a<br />
lel de 21 de xullo de 1876.<br />
3. Aslmesmo quedan dero.gadas cantas dlsposicións se apañan<br />
80 establecido nesta <strong>Constitución</strong>. .<br />
DISPOSICION DERRADEIRA<br />
Esta <strong>Constitución</strong> entrará en vigor o masmo día da publicación<br />
do seu texto oficial no boletln oficial do Estado. Publicarase<br />
tamén nas demais linguas de España. 4<br />
IMPRENTA NACIONAL DEL BOLETlN OFlCIAL DEL ESTADO
BOLETIN OFICIAL DEL ESTADO<br />
GAl:ETA DE MADRID<br />
Viernes 29 de diciembre ae 1978 Núm. 311.5<br />
CONSTITUCIÓ·<br />
ESPANYOLA<br />
APROVADA PER LES CORTS EL 31 D'OCTUBRE DE 1978<br />
RATIFICADA: PEL POBLE ESPANYOL EN REFERENDUM<br />
DE 6 DE DESEMBRE DE 1978<br />
SANCIONADA: PER S. M. BE REI DAVANT LES CORTS<br />
EL 27 DE DESEMBRE DE 1978
,<br />
CONSTITUCIO<br />
ESPANYOLA<br />
PREAMBUL<br />
La Nació e.panyola, amb el desig d'establlr la justicia, la<br />
IIibertat i la seguretat I de promoure al bé de tots els qul la<br />
integren, en lis de la seua seblranla, proclama la voluntat de:<br />
Garantir la convlvlmcla democratice dios la Constitució ¡les<br />
l1els de conformltat 8mb un ordre economic i social justo<br />
Consolidar un Estat de Oret que assegure I'impari de la lIei<br />
com 8 expressló de la voluntat popular.<br />
Protegir tot9 els espanyols i els pobles d'Espanya en I'exereicl<br />
deis drets humans. les seues cultures ¡ tradicions, flengües<br />
I Instltucions.<br />
Promoure el progrés de la cultura i de I'economia par tal<br />
d·'assegurar a tOt9 una quaUtet de vida digna.<br />
Establlr una Bacietat democratice avam;ada. i<br />
Col-laborar a I'enfortlment d'unes relaclans pacifiques i de<br />
cooperacló aflca.;: entre tots els pobles de la Terra.<br />
En 'conseqüencia, les Corts aproven i el poble espanyol ra·<br />
tifica la següent<br />
Article 1,<br />
CONSTlTUCló<br />
TITOL PRELIMINAR<br />
1. Espanya es constitueix en un Estat social i democriHic de<br />
Dret, que propugna com a valors superiors del seu ordenament<br />
jurfdic la IIibertat, la justfcia, la ¡gualtat 1 el plurallsme polític.<br />
2. La soblranla nacional resideix en el poble espanyül, del<br />
qual emanen els poders de I'Estat.<br />
3. La forma política de I'Estat espanyol és la Monarq,1"1 parlamentaria.<br />
Artiole 2.<br />
La Constitució es fonamenta en la indissoluble unilat de la<br />
nació espanyola, p~tria comuna i indivisible de tots els espa·<br />
nyol5, i reconeix i garanteix el dret a I'autonomia de les nacía·<br />
nalltats i de les regions que la integren i ,la solidaritat entre<br />
tates elles.<br />
Artlcle 3.<br />
1. El castalia és la Ilengua espanyola oUcial de rEstat. rots<br />
els espanyols teneo el deure de conelxer-la I el dret d'usar·la.<br />
2. Les altres !Iengües espanyoles seran també oflclals en<br />
les respectlves Comunitats Autónomes d'acord amb els seus<br />
Estatuts.<br />
3. La riquesa de les dlferents modalitats Iingüfstiques d'Esplnya<br />
és un patrimoni cultural que ser~ oblecte d'especial respecte<br />
i protecci6.<br />
Article 4.<br />
1., la bandera d'Espanya és formada per tres franges horitlantals,<br />
vermella, groga i vermella; la groga és de doble amplllrla<br />
que la de cadascuna de les vermelles.<br />
2, Els Estatuts podren reconéixer banderes i ensanyes propies<br />
de les Comunltats Autonornos. Aquestes s'utllittaran juntament<br />
amb la. bandera d'Espanya en els ediflcls públics i en<br />
als actes oflclals.<br />
Artlcle 5,<br />
La capital de I'Estat és la villa da Madrid,<br />
Artlele 6.<br />
Els partlts politlcs expressen el plurallsme politlc co~corren<br />
a l. formacló I 8 la manlfestac16 de la voluntat' popular I .ón<br />
Instrument fonamental per a la participació política. Són creats<br />
I exerciran la seva activitat lIiurement dins el respecte a la<br />
Constitucl6 I a la L1e!. l'estructura Interna i el funcionament<br />
hauran de ser democratics.<br />
Article 7.<br />
Els sindicats de treballadors i les associacions empresarials<br />
cantribueixen a la defensa i a la promoció deIs interessos economics<br />
i socials que els s6n propis, Podran ser creats I exer·<br />
ciran la seua activitat lIiurement dlns el respecte a la Constitució<br />
i a la Llei. L'estructura interna I el funcionament hauran<br />
de ser democratics.<br />
Article 8.<br />
1. tes Forces Armades, constitui'des per l'Exercit de Terra,<br />
"Armada I l'Ex~rcit de I'Aire, tenen com a missió garantir la<br />
sobirania i la lndependEmcla d'Espanya; defensar·ne la integritat<br />
territorial I I'ordenament constitucional.<br />
2. Una Ilei organica regulara les bases de I'organització<br />
miUtar de conformitat amb els principis de la present Constituci6.<br />
Article 9.<br />
1. Els ciutadans i als poders públics resten subjectes a la<br />
Constitucl6 i a la resta de I'ordenament jurídico<br />
2. Carrespon als poders públics de promoure les condlcions<br />
per tal que la IIibertat i la igualtat de I'lndividu i deis<br />
grups en els quals s'integra siguen reals i efectives; remoure<br />
els obstaclas que n'impedesquen o en dificulten la plenitud I<br />
facilitar la participació de tots els ciutadans en la vida política,<br />
economica, cultural i social.<br />
3. La Constituci6 garantelx el principi. de lega1ltat, la jerarquia<br />
normativa, la publicltat de les normes, la irretroactivitat de<br />
les disposicions sancionadores no favorables o restrictives de<br />
drets individuals, la seguretat jurídica, la responsabilltat i la<br />
interdicció de I'arbitrarietat d~ls poders públics,<br />
Artide 10.<br />
TfTOL PRIMER<br />
Deis drets ¡deis deures fonal\18ntals<br />
1. La dignitat de la persona, els drets inviolables que 11<br />
són fnherents, el lliure desenvolupament de la person.litat, el<br />
respecte a la lIei i als drets deis al tres s611 fonament de I'ordre<br />
polític i de la pau social.<br />
2. Les norm,es relatives als drets fonamentals ¡ a les IIIber·<br />
tats que la Constitució reconega s'interpretaran de conformltat<br />
amb la Declaraci6 Universal de Drets Humans i els Trectats 1<br />
els Acords Internacionals sobre aquestes materies ratificats<br />
per Espanya,<br />
ArtiGlEt 11.<br />
CAPITOL PRIMER<br />
DeIs espanyols ¡deIs estrangers<br />
1. La nacionalitat espanyola s'adquireix. es conserva I es<br />
perd d'.acord amb el que la ·lJei estabJelx.<br />
2. Cap espanyol d'origen no podra ser privat de la seua na·<br />
cionalitat.<br />
3. L'Estat podra concertar tractats de doble naclonalltat<br />
8mb els paisos iber08merlcans' o amb aqoel1s que hagen tlngut<br />
o ttnguen una vfnculació particular amb Espanya. En aquests<br />
paisos, encera que no reconeguen als seus clutadans un dret<br />
recfproc, els espanyols podran naturalltzar-s'hl sense perdre la<br />
nacionalitat d'orlgen.
B. O. del E.-Núm. 311.5 29 diciembre 1978 29395<br />
Article 12.<br />
Els espanyols 56n majora d'adat als divuit aoya.<br />
Article 13.<br />
1. Els' estrangers gaudiran a Espanya de les IIibertats públlques<br />
que garanteix el presant Titol en als termes que estables·<br />
quen els tractats i la lIel.<br />
2. Només els espanyols sersn titulara deis drets reconeguts<br />
en I'article 23. lIevat d'allb que. 8mb critarla de reclprocltat.'<br />
puga establir~se per tractat o per lIei per -al dret de sufragi<br />
actiu en les alecciona municlpals.<br />
. 3. l'extradici6 narnés es concedin} en compliment d'un<br />
tractat o de la Ilel, d'acord amb el principl de reciprocltat.<br />
Resten exclosos de l'extradició els delictes polítics. No seran<br />
conside'rats com a tals als actes de terrorlsme.<br />
4. la Ilel establira la forma en que els ciutadans d'altres<br />
paIsos i els apatrides podran gaudir del dret d'asil a Espanya.<br />
Article 14,<br />
CAPITOl SEGON<br />
Drets i IJíbertats<br />
Els espanyols són iguals davant la lIei. sense que puga<br />
prevaler cap discrimi.nació per roo de naixenca, raea, sexe, rellgió,<br />
opinió o qualsevol altra condició o circumst~mcla personal<br />
o social. .1<br />
Article 15,<br />
SECCIÓ 1.'<br />
Deis drets fonamentals i de las Ilibertatspúbliques<br />
Tothom té dret a la vida i a la integritat física i moral, sensa.<br />
que, en cap cas, ningú no puga ser sotmes a tortura ni a penes<br />
o tractes inhumans o degradants, Resta abolida la pena de mort,<br />
lIevat d'allb que puguen dlsposar les Ileis penals mnitars per<br />
a temps de guerra.<br />
Article 16.<br />
1. Es garanteix la lIibertat ideologica, religiosa y de culta<br />
deis individus i de les comunitats sense cap més limitacló,<br />
quan siguen manifestats, que la necessariá per al manteniment<br />
de l'ordre públic protegit per la Ilel.<br />
2. Ningú podra. ser obligat a declarar quant a la seua ideologia,<br />
rellgió o creences.<br />
3. Cap confesstó tindra caracter estatal. Els poders públics<br />
tindran en compte les creences religioses de la saCIetat espanyola<br />
i mantindran les conseqüents re/acions de coaperacló<br />
amb 1'Esg/esia Cat~lica i les al tres confessions.<br />
Article 17.<br />
1. Tota persona té dret a la Ilibertat i a la seguretat. Ningú<br />
podra ser privat de .Ia seua IIibertat, sinó amb I'observancia del<br />
que estableix aquest article i en els casos I en la forma prevlsts<br />
en la lIei.<br />
2. la detenci6 preventiva no podra durar més tempa del<br />
que siga estrictament necessari per a fer les Ifldagaclons par<br />
tal d'aclarir els fets i, en qualsevol cas, dins el termini maxim<br />
de setanta·dues hares, el detingut haura de ser posat en llibertat<br />
o a dlsposició de I'autoritat judicial.<br />
3: Tata persona detinguda ha de ser ínformada immedlatament<br />
i de manera que 11 siga comprensible. deis seus drets<br />
i de les raons de la detenció, 1 no podra ser obligada a declarar.<br />
Es garanteix l'assisHmcia d'advocat al detingut en les diligencies<br />
pollcials i judicials, en la forma que la lIel establesca.<br />
4. la lIei regulara un procedlment d'.habeas corpus,. per<br />
tal de posar immediatament a dlsposició judicial tota persona<br />
detinguda iLlegalment. També es determinad. per Ilei el termini<br />
maxim de durada de la presó provisional.<br />
Article lB.<br />
1. Es garanteix el dret a l'honor, a la intimitat personal I<br />
familiar i a la propia imatge.<br />
2. El domicili 'és inviolable. No s'hi podre entrar ni fer·hi<br />
cap escarcall sense el consentiment del titular o sense resolucló<br />
judicial, Ilevat-del cas de deficte flagrant.<br />
3. Es garanteix el secret de les comunicacions i, especialment,<br />
de les postals, telegrafiques i telefbnlques, excepte en<br />
cas de resolució judIcial.<br />
4, la lIei limitara I'ús de la informatica per- tal de. garantir<br />
¡'honor i la intimitat personal i familiar deis ciutadans i el pie<br />
exercici deIs seus drets.<br />
Arllcla 19.<br />
Els espanyols tenen dr8t a elegir lIiurement la residencia<br />
I a circular pel terrltorl nacional.<br />
Tenen també dret a entrar i eixlr d'Espanya en la forma que<br />
. la lIel establesc8. Aquest_dret no podra ser IImitat per motlus<br />
pOlillcs o Ideologlcs.<br />
Artlcle 20.<br />
1. Es reconeixen i es protegeixen els drets:<br />
a) A expressar I dlfondre lIiurement _els pensaments, les<br />
Idees ¡les opinions par mltja de la paraula, I'escriptura o qual 4<br />
sevol altre mltja de reproduccl6.<br />
b) A la producció I a la creaclélliterarla, artística, científica<br />
i-tecnlca.<br />
cl A la lIibertal de catedra.<br />
d) A· comunicar o a rebre Illurement informació verae per<br />
qualsevol mitja de dlfusió. la_ lIei regulara el dret a la clausula<br />
de consciencia i al secret professlonal en I'exercici d'aquestes<br />
IIIbertal••<br />
2. l'exercici d'aquests drets no pot ser restringít per. mitja<br />
de cap tlpus de censura previa.<br />
3. la lIei regulara I'organització i el<br />
. .<br />
control parlamentar.<br />
deis mUjaos de comunicació social que depenguen de I'Estat<br />
o de qualsevol entltat pública I garantira I'accés a quests mitjans<br />
deis grups socials I polítlcs significatius, respectant el pluralisme<br />
de la socletat i de les diferents lIengües d'Espanya.<br />
4. Aquestes IIibertats tenen el limlt en el respecte als drets<br />
reconeguts en aquest Titol. en els preceptes de- les lIeis que<br />
el desenrotllen i, especialment, en el dret a I'honor, a la ¡"timltat,<br />
a la Imatge propia I a la protecció de la joventut i de la inlimcls.<br />
5. Només podra acordar-se el segrest de publicaclons, grao<br />
vacions I altres mitjans d'informació en virtut de resoluci6<br />
judicial.<br />
Artlcle 21.<br />
1. Es reconeix el dret de reunió pacífica i sense armes. Per<br />
a I'exercici d'aquest dret no caldra autorizació previa.<br />
2, En els casos de reunions en 1I0cs de transit púb11c i de ma·<br />
nifestaclons caldra comunlcar·ho previament a I'autoritat, la qual<br />
només podta prohibir-les quant hi haja motius fonamentats d'al· .<br />
teracJó de I'ordre públlc, amb perill per a persones o béns.<br />
Article 22.<br />
1. Es reconeix el dret d'associació.<br />
2. les assoclaclons que cerquen finalitats o facen servir<br />
mitjans tipificats com a delicte s6n il.legals.<br />
'3. les assoclacions emparades par aquest arUcle hauran<br />
d'inscriure's en Uf! registre únicament a efectes de publicitat.<br />
4. les actlvitats de les associacions només podran ser dlssaltes<br />
o suspenses en virtut d'una resolucló judicial motivada.<br />
5. Es prohlbeixen les associacions secretes i les de carac·<br />
ter paramilitar.<br />
Article 23.<br />
1. Els ciutadans teneo el dret a participar en els afers pÚo<br />
bllcs directament per mitjlll de representants lIiurement elegits<br />
en eleccions periodiques per sufragi universal.<br />
. 2. Tenen també el dret d'accedir en condicions d'igualtat a<br />
les funclons i als carrees públics, amb als requisits que les<br />
lIels assenyalen.<br />
Arllcle 24.<br />
1. Tothom té -dret a obtenir la tutela efectiva deIs jutges<br />
i deis trlbunals en I'exercicl deis seus drets i lnteressos legítims,<br />
sense que, en cap cas, puga haver-hi indefensló.<br />
2. Tothom té dret al jutge ordlnarl predeterminat par la<br />
lIel, a ser defensat i asslstit per un lIetrat, a ser informat de<br />
l'acusaci6 formulada contra ell, a un procés públic sanse dila·<br />
clons lndegudes i amb totes les garanties, a utilltzar els I'nitjans<br />
probatoris pertinents per la 'defensa propia, a no declarar contra<br />
mateix, a no confessar·se culpable I a la presumpció d'lnno·<br />
cencia.<br />
la Ilei regufara els casos en els qualls, per raó de parentiu<br />
o de secret professional, no s'estara obligat a declarar respecte'<br />
de fets presumptament delictius.<br />
Artlcle 25.<br />
1. Nlngú pot ser condemoat o sancionat per accione o<br />
omissions que en el moment de produir·se no constltuesquen<br />
delicte, falta o Infracci6 administrativa, segons la leglslació<br />
vigent en aquell momento
29396 29 diCiembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.5<br />
2. Les penes privativas de IIIbertat I les mesures de seguretat<br />
restaran orientadas vers la reeducacl6 I la relnsercló social<br />
I no podren consl.stlr en treballs forcats. El candemnst Que<br />
estlguera compllnt pena de r,resó "gaudlrá deis fonamentals<br />
d'aquast Caprtal, lIevat d'aquals qua as troben IImltats expras·<br />
8ament pel contlngut del veredlcte condemnatorl, pel sentlt<br />
de la pena o· par la 1181 penltenclllrla. En qualsevol cas, tlndra<br />
dret a un treball remunerat. als beneficls corresponents de la<br />
Seguretat Social, I a I'accés a la cultura I al desenvolupament<br />
Integral da la parsonalltat. .<br />
3. l'Admlnlstracló civil no podrl:l Imposar sanclons Que di·<br />
rectament o subsldiarlament impliquen privacló de IIIbertat.<br />
Article 26,<br />
. Es. prohlbelxen els Trlbunals d'Honor en I'amblt de I'Adminls·<br />
tracló civil I de les organizacions professlonals.<br />
Article 27.<br />
1. Tothom té dret a I'educacló. Es reconeix la IIibertat d'en·<br />
senyament.<br />
2. L'educacló tlndrA com a objecte el pie desenvolupament<br />
de la personalltat humana en el respecte als princlpis democratlcs<br />
de convlvl!ncla 1 als drets I a les IIIbertats fonamentals.<br />
3. Els poders pÚQlIcs garantelxen el dret que assisteix els<br />
pares per tal que els fills reban la formacl6 religiosa I moral<br />
que vaja d'aeord 8mb les seues convicclons.<br />
4. L'ensenyament basrc és obllgatorl I gratuito<br />
5. Els poders públlcs garantelxen el dret de tots a I'educació,<br />
mlt]an-;:an una programacl6 general de I'ensenyament, amb la<br />
partlclpacl6· col.lectlva de tolts els sectors afectats I la creaci6 .<br />
de centres docents.<br />
6. Es reconelx a les persones ffslques 1 Jurfdiques la llibertat<br />
de creac;16 de centres docents, dlns el respecte als princlpls<br />
constltuclonals.<br />
7. Els professors, 'els pares 1, en el saucas, els alumnes<br />
intervlndran -en el control I en la gesti6 de tots els centres<br />
sostlnguts per I'Adminlstracló amb fons públics, en la forma<br />
que la lIei establesca.<br />
8. Els poders públics Inspeccionaran i homologaran el sistema<br />
educatlu par tal de garantir el compllment de les lIeis.<br />
9. 'Els. poders públlcs ajudaran aquells centres docents que<br />
reunesquen els requlslts que la lIel establesca.<br />
10. Es reconelx I'autonomla de les universitats, en la forma<br />
que la lIel establesca.<br />
Article 28.<br />
1. Tothom té dret a sindicar-se -lIiurement. -la Ji'Ji podra<br />
limitar o suspendre I'exerclcl d'aquest dret a les Forces ,) als<br />
Instltuts armats o als altres cossos, sotmesos a (~:~(' 'plina<br />
mllltar, '1 regularA les peculairltats que I'exercicl d'aqu~st;.; présente<br />
als funclonarls públics. Lalllbertat sindical comprén. el<br />
dret a fundar· slndlcats I a afillarws'hl a elecció, I el, dret deis<br />
slndlcats a formar confederaclons I a fundar organlzacions sindlcals<br />
Internaclonals o a afiliar-s'hl. Ningú podrA ser obligat a<br />
afiliar-se a un slndlcat.<br />
2. Es reconeix als treballadors el dret a la vaga par 8 la<br />
defensa deis seus Interessos. La lIel que regule I'exerclci<br />
d'aquest dret establirA les ·garanties que calguen per tal d'assegurar<br />
el manteniment deis servels essenclals a la comunítat.<br />
Article 29,<br />
~ 1. Tots eis espanyors lIndran el dret de peticló Indlyid~al<br />
I col.lectlva, per escrit, en la form'a i amb els' efectes que determine<br />
la lIel.<br />
2. Els membres de les Forces o Institucions armades o<br />
'deis cossos sotmesos a disciplina militar podran exercir aquest<br />
dret només Indlvldualment I d'acord amb allo que dispose la<br />
seua leglslacl6 especIfica.<br />
Article 30.<br />
SECClú 2."<br />
DeIs d~ets t deis deures deis ciutadans<br />
1. Els espanyols tenen el dret I el deure de defensar Es·<br />
paoya.<br />
2. Le lIel flxara res obllgaclons militara ders espanyols I re·<br />
guiarA, ambs les 'garantles que calguen, I'objecció de conscflmcla<br />
I les altres causes d'exempc.lódel servel militar obHgatorl;<br />
podrA Imposar, en el seu Q8S, UDa prestacl6 social substltutoria.<br />
3. PodrAestablir-se un servél civil per al compllment de<br />
flns d'lnterés general. -<br />
4. Mitjan-;:ant una lIel podran regular-se els deures deis<br />
clutadans en els casos de risc greu, catastrofe o calamltat<br />
pública.<br />
Artlcle 31,<br />
1. Tothom contrlbuira al sosteniment de les despeses<br />
pübliquesd'acord amb la seua capacitat economica mitjan¡;ant<br />
un sistema tributarljust Inspirat en els principis d'igualtát I<br />
progresslvitat que, en cap cas, tlndra abast confiscatorl.<br />
2. La despesa publica realitzara una asslgnacló equitativa<br />
deis recursos públics I la programació i I'execucíó respondran<br />
als criter;! d'eflciEmcla i economia.<br />
Artlcte 32.<br />
1. L'home I la dona teneo dret a contraure -matrimani amb<br />
plena igualtat jurídica, .<br />
2. La lIel regulara les formes de matrimonl, I'edat I la capacltat<br />
per a contraure'l, els drets I els deures deis conjuges, les<br />
causes de separac16 I dissoluci 5 i els seus efectes.<br />
Article 33.<br />
1. Es reconeix el dret a la propietat privada i a I'herimcia.<br />
2. La fundó social d'aquests drets en delimitara el contingut,<br />
d'acord amb les lIeis.<br />
3. Nlngú podra ser privat ,deis seus béns ni deis seus<br />
drets slnó per causa justificada d'utilitat pública i d'interés<br />
social, mitjanc;anf la corresponent Indemnitzaci6 i de conformltat<br />
amb el que les Ileis disposen.<br />
Article 34.<br />
1. Es reconeix el· dret de fundaci6 per a finalitats d'interés<br />
general, d'acord amb la lIei.<br />
2. Regira també per a les fundacions el que es dlsposa enels'<br />
apartats 2 ¡ 4 de I'article 22.<br />
Article 35.<br />
1. Tots els espanyols tenen el deure de treballar i el dret<br />
al treball, a la Iliure elecci6 de professió o ofici, a la promoció<br />
a través del treball i a una remuneració suficient per tal de<br />
satisfer les seues necessitats i les de la seua- familla sense<br />
que en cap cas es puga fer discriminacló per ra6 de sexe.<br />
2.. La Ilei reguiara un estatut deis treballadors.<br />
Article 36.<br />
La IIsi regulara les peculiamats proples del reglm Jurldic<br />
deis Col.legis Professionals i I'exercicl de les professions titulades.<br />
L'estructura interna i el funcionament deIs Col.legis<br />
hauran de ser democratics.<br />
Article 37.<br />
1. La lIei garantira el dret a la negociació col lectiva del<br />
treball entre els representants deIs treballadors i els empresaris,<br />
i la for¡;a vinculant deIs convenis.<br />
2. Es reconeix el dret deis treballadors ¡deis empresaris<br />
a adoptar mesures de conflicte col.lectiu. La lIei que regule<br />
I'exerclcl d'aquest dret, sens perjudicl de les limitaclons que<br />
puga establir, incloura les garanties que calguen per tal d'assegurar<br />
el funcionament deis serveis essencials a la comunltat.<br />
Article 36.<br />
Es reconeix la Hibertad d'empresa dins el marc de I'economla<br />
de mercat, Els poders púbUcs en garanteixen I'exerclcl I el<br />
protegelxen; protegeixen també la defensá de la productivitat<br />
d'acord amb les exig~ncies de ['economía general i, en el seu<br />
cas, de la planificació.<br />
CAPlTOL TERCER<br />
DeIs principis rectors de la politica social economica<br />
Article 39.<br />
1. Els poders públi~s asseguren la protecció social, e~ono·<br />
mica i jurfdlca de la família. . ' .<br />
2. Els poders públics asseguren també la protecció integral<br />
deIs fills, Iguals davant la lIel amb independencia de la fillacló,<br />
i de les mares,. ~iga quin siga el seu estat civil. La lIel tara<br />
posslble la investigacló de la paternltat.<br />
3. Els pares han de ~prestar asslst~ncia completa als fllls<br />
tlr.guts dlns. o fora del matrlmonl, durant la minoria d'edat I<br />
en els altres casos en que la lIel els hl obligue.<br />
4. Els Infants gaudlran de la protecció prevista en els acords<br />
internaclonals que vetlen pels seus drets.
B. O. del E.-Núm. 311.5 29 diciembre 1978 29397<br />
Artlele 40.<br />
1. Els poders públics promouran les condlcions favorables<br />
per al progrés social I economle I per a una dlstribucló de la<br />
renda regional I personal més equitativa, dlns el mare d'una<br />
política d'estabilitat economlCa. De manera especial realltzaran<br />
una política orientada cap a la plena ocupacló.<br />
2. Els poders públics fomentaran també una política que<br />
garantesca la formació I la readaptacló professlonals; 'vetlaran<br />
per la segurltat 1 la higiene en el treball I garantlran el descans<br />
necessari: mitjanQant la Ilm!tació de la jornada laboral, les vacances<br />
peribdiques retribuIdes i la ·promoció de centres adequats,<br />
Article 41.<br />
Els poders públics mantlndran un reglm públlc de Seguretat<br />
Social par a tots els cJutadans, que garantesca I'assistencla I<br />
les prestacions socials suflcients en les sltuaclons de necessi~<br />
tat, especJalment en cas de falta de feina. L'asslstencla I les<br />
prestac[ons complement~ries,seran lllures.<br />
Article 42.<br />
L'Estat vetlara especialment per la salvaguarda deis drets<br />
economlcs i soclals deis treballaqors espanyols a l'estranger I<br />
orientara la seua política a repatriar.los e Integrar·los a la so--<br />
cietat. .<br />
Article 43.<br />
1. Es reconeix el dret a la protecció de la salut.<br />
2. Correspon als poders públics organitzar i tutelar la salut<br />
pública a través de mesures preventlves 1 a través de les prestaclons<br />
i deis servels necessaris. La lIel establira els drets I els<br />
deures de tots en aquest punto<br />
3. Els poders públics fomentaran I'educació sanitaria, l'educació<br />
física ¡ I'esport. Facilitaran també fa utilitZ8ció adequada<br />
del lIeure.<br />
Article 44.<br />
1. Els poders públics promouran i tuteláran I'accés a la<br />
cultura, a la qual tothom té dret.<br />
2. Els poders públics promouran la ciencia I la investigació<br />
científica j tecnica en b!3nefici de I'interés general.<br />
Articre 45.<br />
1. Tots tenen dret a disposar d'un medl ambient adequat<br />
per al desenvolupament de la persona, i el deure de conservar-lo.<br />
2, Els poders públics .vetlaran per la utilitzaci6 racional de<br />
tots. els recursos naturals, a ti, dj:! protegir i millorar la qua·<br />
titat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, amb el<br />
suport de la indispensable solidaritat col.lectlva.<br />
3. la Ilei fixara sancions penals o, en el seu cas, admlnistratives<br />
per a aquells que violen el que es disposa en I'apartat<br />
anterior i establira I'obligació d'aquests de reparar el dany<br />
causat.<br />
Article 46.<br />
Els poders públics garantiran la conservació ¡ promouran<br />
l'enriquiment del patrimoni historie, cultural i artístic deIs pobles<br />
d'Espanya j deis béns, que !'integren, siga quin siga el n3g1m<br />
jurídic i la titularitat. La Jlei penal sancionara els atemptats cone<br />
tra aquest patrimonio<br />
Artjcle 47.<br />
Tot5 els espanyols tenen dret a un habitatge digne 1 adequat.<br />
Els poders públícs promouran les c.ondicions necessa.ries i establiran<br />
les normes pertinents per tal de fer efectiu aquest dratt<br />
i regularan la utilitzacló del sol d'acord amb I'interés general<br />
per tal d'impedir I'especulació.<br />
La comunitat participara en les plus~alues que genere I'acció<br />
urbanística de les entitats públiques.<br />
Artlcle 48.<br />
Els poders pública promouran les condicions per a la participació<br />
lliure i efical; de la Joventut en el desenvolupament polític,<br />
social, economic i cultural.<br />
Article 49.<br />
Els poders públics duran a terme una polítIca de previsl6,<br />
tractament, rehabilitacló i integració deis disminu'its físics, sen·<br />
sorlals i psíquics, 'als quals es prestara j'atencló especialltzada<br />
qua requeresquen, I els empararan especlalment en, la canse.<br />
cucló deIs drets que aquest Tito. otorga a tots els ciutadans.<br />
Artlel. 50.<br />
Els podars públlcs garantlran la suficiencia econOmica a1s<br />
clutadans durant la tercera edat, mltjam;ant penslons adequades<br />
I aelualitzade. perlOdleament. AmO Independónela de le. obligacions<br />
famlliars, en promouran' el benestar mltjam¡ant un sistema<br />
de serveis soclals que atendran els seus problemas específlcs<br />
de salut, habltatge, cu1tura I lIaure.<br />
Arl;ele 51.<br />
1. Els poders públlcs garantlran la defensa deis consuml·<br />
dors j deis usuaris, I en proteglran amb procedlments eficaQos<br />
la seguretat, la salut l els legftlms Interessos.<br />
2. Els -poders públlcs promouran la Informacló I I'educacló<br />
deIs consumldors I deis usuarls, en fomentaran les organltza·<br />
cions 1 les escoltaran eri les qüestlons que puguen afectar-los,<br />
en la forma que la lIel establesca.<br />
3. Dins el marc del que dlsposen els apartats anterlors, la<br />
'lIel regulara el comerQ Interior y el reglm d'autorltzacló de<br />
productes comerclals.<br />
Arllele 52.<br />
La lIel regulara les organitzaclons professlonals que contrl~<br />
buesquen a la defensa deIs interessos economlcs que els siguen<br />
propia. L'estructura interna I el funclonament hauran de ser<br />
democratlcs.<br />
CAPITal OUART<br />
De les garanties de les IUbertats 1 drets fonamenta/s<br />
Article 53.<br />
1. Els drets 1 les lIibertats reconeguts en el Capftol Segon<br />
del present Trtol vinculen tots els poders públics. Només per lIeique<br />
en tata causa haur~ de respectar el seu contlngut essenclal.<br />
podra regular·se I'exerclcl d'aquests drets I d'aquestes IIibertats,<br />
que seran tutelades d'acord amb el que preveu I'artlcle 156, 1, al,<br />
2. Qualsevol clutada podra demanar la tutela de les I1ibertats<br />
¡deis drets reconeguts en I'article 14 o en la Seccló 1.- del<br />
Capítol Segon davant els Trlbunals ordinarls per un procediment<br />
basat en els principls de preferencia I sumarletat 1, en el seu<br />
cas, a través del recurs d'emparament davant el Tribunal Constitucional.<br />
Aquest darrer recurs ser~ aplicable a I'objecció de<br />
consciencia reconeguda en I'article 30.<br />
3. El reconeixement, el resp·ecte i la proteccló deis prlnclpis<br />
.reconeguts en el Capítol Tercer, informara la legislació pO-o<br />
sltiva, la practica judicial I I'actuacló deis poders públics, Només<br />
podran ser al,legats davant la Jurisdicció ordinaria d'ac~rd amb<br />
allo que disposen les lIeis que els desenvolupen.<br />
Article 54.<br />
Una lIei organlca regulara la Institucló del Defensor del Po~<br />
ble, com a alt comlsslonat de les Corts Generals, designat per<br />
aquestes per a defensar els drets compresos en aquest Titol;<br />
a aquest efecte podr:if supervisar I'actlvitat de l'Adminlstraci6,<br />
i donar·ne compte a les Corts Generals.<br />
Article 55.<br />
.cÁPlTOl CJNOUE<br />
-De la suspensió .dels drets i de les lIibertats<br />
1. Els drets reconeguts en els artlcles 17, 18, apártats 2 13;<br />
articles 19, 20, apartats 1. a}, id}, ,i 5; articles 21.-28, apartat 2,<br />
I article 31, apartat 2, podran ser suspesos quan siga acordada<br />
la declaració de l'estat d'excepció o de setge en els termes<br />
que preveu la Constitució. Resta exceptuat d'aquesta suspensló<br />
I'apartat 3 de I'artlcle 17 en el cas de declaracló de ¡'estat d'exeepeló.<br />
2. Una lIel organlca podra determinar la forma I els casos<br />
en que, de forma individual I amb la necessaria lntervencló Judicial<br />
i I'adequat control parlamentari, els drets reconeguts en<br />
els articles 17.2 I 18, apartats 2 I 3, puguen ser suspesos par<br />
a persones determlnades. en relacló amb les Investlgaclons<br />
corresponents a I'actuacró de bandes armades o elements te-<br />
rroristes.<br />
La utilitzacló injustificada o abusiva de les facultats reconegudes<br />
en la dita lIel org~nlca comportara responsabllltat penal<br />
per violació deis drets i de les lIibertatsreconegudes per les<br />
lIel•.
29398 29 ¡Iiciembre 1978 B. O. del K-Núm. 311.5<br />
Arllele 56.<br />
TlTOl 11<br />
De le Corona<br />
l. El Rel és el Cap de rEstat. slmbol de la seua unital i<br />
permanbncla. arbitra I modera el" funclonament regular de les<br />
instituclons. assumelx la més alta representacló de ¡'Estat Espaoyal<br />
en les relecioos Internacionals, especlalment 8mb les<br />
naciaos de la seus camunltat historlca', I exercelx les funcloos<br />
que H atribuelxen expressament la Constitució I Jes lIeis.<br />
2. El seu IItol és el de R§I d·Espanya. I podra.ulilitzar els<br />
altres que correspónguen a la Córooa.<br />
3. la persona del Rel és Inviolable I no esta subjecta a<br />
responsabilitat. Els seus ,8ctes seran sempre &ühjectes de refrendament<br />
en la forma establerta en l'article 64, sansa la qua!<br />
lÍo tfnd.ran validasa, lIevat del que disposa l'article 65.2.<br />
Arlicle 57.<br />
1. la Corona d'Espanya és hereditaria en els successors de<br />
S. M. Joao Carles I de Barbó. legítlm hereu de la Dlnastia historica.<br />
la successló al tron seguir~ I'ordre regular de primogenitura<br />
i de representació, i ser1:l: preferida sempr.e la Hnla anterior a<br />
les posterlors; en la matelxalinla, el grau més proxlm al més<br />
remot; en el matelx grau, I'home a la dona, i en el matelx sexe,<br />
la persona major a la menor.<br />
2. El Príncep hereu, des del seu naixement o des que s'esdevinga<br />
el fet que origine I'evocacló, tindra la dignitat de Príncep<br />
d'Astúrles I els altres títols vinculats tradicionalment a I successors<br />
de la Corona d'Espanya. •<br />
3. Havent·se extinglt totes les línles cridades a dret, les<br />
Corts Generals provelran a la successló a la Corona en la<br />
forma que més convlnga als Interessos d'Espanya.<br />
4. les persones que, tenint dret a la successíó al tron,<br />
contraguessen matrlmonI contra la prohlblcló expressa del Rel<br />
I de les Corts Generals, restaran excloses de la successló a la<br />
Corona elles mateixes i els seus descendents.<br />
5. les abdlcaclons I les renúncles I qualsevoi dubte fet o de<br />
dret que s'e-sdevlnga en I'ordre de successló a la Corona es resoldran<br />
amb una lIei organica.<br />
Article 58.<br />
ta Reina consort o el consort de la Reina no podran assumir<br />
funclons constituclonals, lIevat del que es disposa p'~r a la<br />
Regencia. -<br />
ArUcle 59.<br />
1. Si el Rel fóra menor d'edat, el pare o la mare dt}! :--:el i,<br />
per manca d'aquests, el paren majar d'edat més pr{»(illl en la<br />
successló a la Corona segons I'nrdre establit en la Constitucló,<br />
entrara a exerclr Immediatament la Regencia, i I'exerclrá durant<br />
el temps de mlnorla d'edat del Rei.<br />
2. Si el Re! resultava Inhabilltat per a I'exercici de la seua<br />
autorltat, I la ImposslbUitat fórareeoneguda par les Corts Generals,<br />
entrara Immediatament a exercir la Regimcia el Príncipe<br />
hereu de la Corona, si era majar d'edat. Si no ha era:, caldra<br />
procedlr de la manera que preveu I'apartat anterior flns que el<br />
Príncep hereu aconseguesca la majorla d'edat.<br />
3. &1 no hi haguera cap persona a qui corresponguera la<br />
Regencia, aquesta sera nomenada per les Corts Generals, I es<br />
compondra d'una, tres, o cinc persones.<br />
4. Per a exercir la Regencia caldra ser espanyol i major<br />
d·edal. .<br />
5. La Regencia sera exercida per mandat constitucional<br />
sempre en nom del Re!.<br />
Artlcle 60..<br />
1. Sera tutor del Rei menor la persona que el Rei dlfunt<br />
haja nomenat en el seu testament,·. sempre que siga majdr<br />
d'edat I espanyol'de nalxement; si no n'haguera nomenat, en<br />
serll tutor el pare o la mare mentre resten vldus. Mancant<br />
aquests, el nomenaran les Corts Generals, pero només podran<br />
acumular els tSrrecs de ragent I de tutor el pare, la mare o<br />
els ascendents directas del ReI.<br />
2. l'exercici de la tutela és Incompatible també- amb el de<br />
qualsevol -carree o representacló política.<br />
Artlcle 61.<br />
1. El Rei, en ser proclam~t dava~t les Corts Generals, pres<br />
!arl1 el Jurament d'exercir fldelment les seues funcions, guardar<br />
I .fer guardar la Constitucló I les lIels I respectar els drets deis·<br />
clutadans I de les Camunltats Autonomes.<br />
2. El Príncep hereu, en aconseguir ·Ia majoria d'edat, I el<br />
Ragent o els Regents' en fer-se carrec de les seues funclons,<br />
prestaran el matelx jurament i el de fldélltat al Rei.<br />
Articl. 62.<br />
Correspon al Aei:<br />
al Sancionar I promulgar les lIeis.<br />
b) Convocar i dissofdre les Corts Generals í convocar elec·<br />
cions en els termes prevists a la Constitució.<br />
e) 'Convocar a referendum en els casos prevlsts a la Cons·<br />
titucló.<br />
dl Proposar el candldat a President de Govern 1, en el seu<br />
eas, nomenar-Io, I també posar fi a les seues fúneions en els<br />
termes prevists en la Constifució.<br />
el Nomenar I remoure els membres del Govern a proposieió<br />
del Presldent d'aquest. .<br />
1) Expedir els decrets acordats en el Consel! de Ministres,<br />
prove!r els oficis. civils I militars concedlr honors I dlstlncions<br />
d'acord amb les lIels.<br />
g) S€;r informat deis afers d'Estat I presidir, a aquest efecte,<br />
les sessionsde¡' ConselJ de Ministres quan ha crega oportú, a<br />
petieio del President del Gavern. .<br />
h} El comandament suprem de les Forces Armades.<br />
. i) Exercir er dret de. gracia d'acord amb la lIei, la qual no<br />
podra autorizar indults generals.<br />
Article 63..<br />
,<br />
1. El Rel acredita els ambaixadors i altres representants<br />
diplomatics. Els representants estrangers a- Espanya són acrt3<br />
dltats davant ell.<br />
2. Al Rei correspon de manifestar el consentiment de rEstat<br />
per a obligar-se internacionalment mitjam;ant tractats, de conformitat<br />
amb la Constitució I amb les lIeis.<br />
3. Al Rei correspon, previa autorizació de les Corts Gene·<br />
rals, de declarar la guerra i de fer la pau.<br />
Article 64.<br />
1. Els actes del Rei seran referendats pel President del<br />
Govern 1, en el seu cas, pels Ministres competents. la proposta<br />
I el nomen~ment del Presldent del Govern I la dissolució<br />
prevista en l'article 99 seran referendats pel President del<br />
Gongrés.<br />
2. Deis actes del Rei seran responsables les persones que<br />
els referenden.·<br />
Arllcle 65.<br />
1. El Rel percep deis Pressuposts de I'Estat una quantitat<br />
global per al sostenlment de la seua Familia I Casa, I la distribuelx<br />
!liurement.<br />
2. El Rel nomena I relleva Iliurement 'els membres civils I<br />
militars de la seua Casa.<br />
Article 66.<br />
TITOl 111<br />
De les Corts Generais<br />
CAPITOl PRIMER<br />
De les Cambres<br />
1. les Corts'Generals representen el poble espanyol són<br />
formades pel Congrés deis Dlputats I el Senat.<br />
2. les Corts Generals exerceixen la potestat legislativa de<br />
rEstat, n'aproven els pressuposts, controlen racció del Govern<br />
I tenen les altres competencles que els atribuesca la Constitucló,<br />
3. les Corts Generals són inviolables.<br />
Article 67,<br />
1. Nlngú podra ser membre de les dues Cambres slmul.taniament,<br />
ni acumular I'acta d'una Assemblea d'una Comunitat<br />
Autónoma amb la de Dlputat al Congrés.<br />
2. Els membres de les Corts Generals no estaran Iligats<br />
per mandat Imperatiu.<br />
3. les reunlons de Parlamentaris que se celebren sense convocatoriq<br />
reglamentaria no vincularan les Cambres i no podran<br />
exercir les funcions d'aquestes ni ostentar·ne els privilegis.<br />
Artlcle 68. /<br />
1. El Congrés es campan d'un mínlm de 300 I un máxlm de<br />
400 Diputats,sleglts per sufragi universal, lliure, igual, dlrecte<br />
i secret ~n els termes que establesca la fiel.
B. O. del E.-Núm. 311.5 29 diciembre 19.78' 29399<br />
2. la clrcumscrlpcJó electoral és la provIncia. Les poblacione<br />
de Cauta I Melllla seran representadas cadascuna per un<br />
Dlputat. La lIel distribuir. al nombre total de Dlputats. a..lgnar.<br />
una representació mínima inicial 8 cada clrcumscripció I dlstrlbuira<br />
els altres en proporció 8mb la població.<br />
3. L'elecció es tarA 8 cada circumscrlpció atenint a criteris<br />
de representació proporcional.<br />
4. El Congrés és elegit per quatra soys. El mandat deis Dlputats<br />
acaba quatra soys després de I'elecció o el die de la<br />
dissolució de la Cambra.<br />
5. S6n electora ¡elegibles tots als espanyols que estiguim .<br />
en pie ús deis seus drets polítl~s. La lIei reconeixera l'exerclci<br />
del dret de sufragi als espanyols que es traben fora del territarl<br />
d'Espanya i I'Estat els el facilitarA.<br />
6. Les eleccions t/ndren !loe entre als trenta. i els seixanta<br />
dies dasprés de I'acabament del mandato El Congrés electe<br />
haurA de ser convocat dlns els vint·l·cinc dies següents al de<br />
la celebració de les elecclons.<br />
Article 69.<br />
1. El Senat és la Cambra de representació territorial.<br />
2. Els votants de cada provincia elegiran quatre !enadors<br />
per sufragl universal, lliure, igual, directe i secret en als termes<br />
que assenyala una lIel orglmica.<br />
3. A les provincias insulars, cada iJla o agrupació d'illes,<br />
amb cabildo o consell insular, constituira una circumscrlpció a<br />
efecte de I'elecció de· Senádors: en correspondran tres a cadascuna<br />
de les ¡[les majors (Gran' Canarta, Mallorca i Tenerife),<br />
i un a cadascuna de les lIIes o 'agrupacions d'ilIes següents:<br />
Eivlssa·Formantera. Menorca. Fuerteventura, Gomera, Hierro,<br />
lanzarote I la Palma.<br />
4. Les poblacions de Ceuta i Melilla elegiran cadascuna dos<br />
Senadors.<br />
5. les Comunitats Autanomes designaran a més un Senador<br />
i encara un altre per cada milió d'habitants del seu territorl<br />
respectiu. la designació correspondra a l'Assemblea legislativa<br />
o, si no n'hi havia, a I'argan col.leglat superior de la Comunitat<br />
Autanoma, d'acord amb el que establesquen els Estatuts, que<br />
asseguraran, en qualsevol cas, la representació proporcional ade·<br />
quada.<br />
6. El Senat és eleglt per quatre anys. El mandat deis Sena·<br />
dors acaba quatre anys després de I'elecció o el dla de la dissolució<br />
de la Cambra.<br />
Article 70.<br />
,1. La lIei electoral determinara les causes d'inelegibllitat 1<br />
incompatibilitat deis Dlputats i deis Senadors, les quals como<br />
prendran, en qualsevol cas:<br />
a) Els components del Tribunal Constitucional.<br />
b) Els alts carrecs de I'Administració de I'Estat que determine<br />
la ltei, amb I'excepeió deis membres del Govern.<br />
el El Defensor'dal Poble.<br />
d) E/s Magistrats, .els Jutges i els Fiscals en actiu.<br />
e) ~s milltars professlonals i els membres de les Forces<br />
Cossos de Seguretat I Pollela en aetiu.<br />
f) Els membres de les Juntes Electorals.<br />
2. la validesa de les actes i de les credencials deIs mem·<br />
bres de totes dues Cambres restara sotmesa al control judicial<br />
en els termes que establesca la 11el electoral.<br />
Articte 71.<br />
1. Els Diputats i els Senadors gaudiran d'inviolabllitat'per<br />
les opinions manifestades en. I'exerclci de les seues funcions.<br />
2. Durant el període del seu mandat, els Dlputats I els Senadors<br />
gaudlran tarnbé d'Irnmunltat, i narnés podren ser detin·<br />
guts en cas de delicte flagrant. No padran ser lnculpats ni pro·<br />
ceasats sen se I'autorització previa de la Cambra respectiva. ./<br />
3. En les causes contra Diputats I Senadors ser~ competent<br />
la Sala del Penal del Tribunal Supremo<br />
4. Els Diputats i els Senadors percebran una ass!gnaci6 que<br />
sera flxada p.er les Cambres respectives.<br />
Article 72.<br />
1. les Cambres estableixen els propis reglaments, aproven<br />
autbnamament els seus pressuposts 1, d'un comú acord, regulen<br />
I'estatut del personal de les Corts Generals. Els reglaments 1 la<br />
reforma d'aquests seran sotmesos a una votacló final sobre la<br />
tota/ltat, la qual requerira la majorla absoluta.<br />
~. les Cambres elegeixen els presidents respectlus I els<br />
al tres Olembres de les Meses. les sesslons conjuntes seran<br />
presidides pel Presldent del Congrés I es reglran mltJan~ant un<br />
Reglament de les Corts Generals aprovat per la- majorla absoluta<br />
de cada Cambra. (<br />
3. ElsPresidents de les Cambres exercelxen en nom d'aques·<br />
tes tots els poders admlnistratius I les facultats de policia en<br />
I'interror deis estatges respectlus.<br />
Article 73.<br />
1. les Cambres es reunira;l anualment en ·dos períodes<br />
ordinaris de sesslons: el primer, del setembre al desembre, i<br />
el segon, del febrer al juny.<br />
2. les Cambres podran reunlr·se en sessions extraordina·<br />
rie .• a petlci6 del Govern, de la Diputació permanent o de la<br />
majoria absoluta deis membres de qualsevol de les Cambres.<br />
les sessions extraordinaries hauran de ser convocades amb<br />
un ordre del dia determinat i seran clases després d'haver-lo<br />
exhaurit.<br />
Article 74.<br />
1. les Cambres es reuniran en sessJó conjunta per tal<br />
d'exercir les competencies no leglslatives que el Titol 11 atribueix<br />
expressament a les Corts Generals.<br />
2. L'adopci6 de les deCisions de les Corts Generals previstes<br />
en els articles 94.1, 145.2 i 158.2 requerira. la majoria de<br />
cada una de les Cambres. En el primer cas, el procés sera<br />
inlciat pel Congl'és,1 en els altres dos, pel 'Senat. En tots dos<br />
CEoSOS, si no hi hagués acord entre el Senat I el Congrés,<br />
s'intentara obtenlr-Io mitjaOl;ant una Comlssló Mixta composada<br />
per un mateix nombre de Diputats I de Senadors. La Comissló<br />
pre.sentara un text que haura de ser "votat per totes dues Cam·<br />
bres. Si no s'aprova en la forma establida, decidira el Congrés<br />
pe~ majaria absoluta.<br />
Article 75.<br />
1. les C'ambres funcionaran en Pie I per Comisslons.<br />
2. les Cambres podran delegar a les Comissions Legislatives<br />
permanents I'aprovació de prajectes o proposlclons de lIei.<br />
El Pie, aixb no obstant, podra requerir en qualsevol moment el<br />
debat i la votacJ6 de qualsevol projecte o proposlcló de lIei que<br />
haja estat objeete de la delegacló.<br />
3. Resten exceptuats del que disposa l'apart3t anterior la<br />
reforma constitucional, les qüestlons internacionals, les lIeis org~miques<br />
i de bases i els Pressuposts Generals de rEstat.<br />
Articla 76.<br />
1. El Congrés i el Senat i, si pertoca, totes dues Cambres<br />
ccnjuntament, podran nomenar ComissJons d:lnvestigacló sobre<br />
qualsevol afer d'interés públlc. Les conclusions obtingudss no<br />
seran vlnculants per als Tribunals ni afectaran les resolucions<br />
judiclals. sense que aixo siga obstacle perqult el resultat de la<br />
investigacló siga comunicat al Ministeri Fiscal par tal que aquest<br />
exercesca, 51 cal, les accions oportunes.<br />
2. Sera obligatori de comparéixer a requeriment ,de les.<br />
Cambres. La lIei regulara les sanclans que puguen imposar-se<br />
pero causa de l'incompliment d'aquesta obligacló.<br />
Article 77.<br />
1. Les Cambres poden rebre petlcions indivlduals o coUec·<br />
tives, sempre per escrito En resta prohibida la presentació directa<br />
per mitja de manifestacions clutadanes.<br />
2. les Cambres poden trametre al Govern les peticlons que<br />
rebran. El Govern té I'obligacló d'explicar-se sobre el co·ntingut<br />
d'aquestes sempre que les Cambres ha exigesquen.<br />
A'1:icle 78.<br />
1. A cada Cambra hi haur~ una Diputaci6 Permanent com-'<br />
posta per un mínim de vint-i·un membres que representaran els<br />
grups parlamentaris en proporci6 a la importancia numérica.<br />
2. Les Diputacions Permanents seran presidldes pel Presldent<br />
de la Carnbra respectiva I tlndran per funciona la que<br />
preveu I'article 73, la d'assumir les facultats que corresponguen<br />
a les Carnbres, de conformitat amb els artictes 86 I 116 si aquestes<br />
hagueren estat dissoltes o n'haguera expi,rat el mandat, I la<br />
de vetlar pelá poders de les Cambres, quan aquestes no estlguen<br />
reunides.<br />
3. Havent acabat el seu mandat o en cas de dlssolució, les<br />
Diputacions Permanents continuaran exercint les seues funcions<br />
fins que es constituesquen les noves Corts Generals.<br />
4.- Reunida la Cambra corresponent, la Diputació Permanent<br />
donara compte deis assumptes tractats i de les seues declslons.
29400 29 diciembre 1978 B.O. del E.-Núm.. 311.5<br />
A,tlcle 79:<br />
1. per tel d'adoptar acords, les Cambres han d'estar raunldes<br />
reglamentarlament i comptar 8mb J'assistimcla de la maJorla<br />
deis membres. .<br />
2. Perque als dlts acords slguan vallds hauran de ~er aprovats<br />
per la maJarla delsmembres presents, sens perJudlcl de<br />
les majarles especlals que 8510tablesquen I.a Constltucl6 o les lIels<br />
org.nlques I les qua astablesquen els Raglaments da les Cambree<br />
per a l'el8ccl6 de persones. .<br />
3. El vot dais Senadors I el deis Dlputats és parsonal I m<br />
delegable.<br />
Artlcle 80.<br />
Les' S8sslons plenarias de les Cambres seran públlque~. salvant<br />
l'ecord en contra de caJa Cambra, adoptat per maJo na absoluta<br />
o de conformltat 8mb el Reglament.<br />
CAPlTOL SEGON<br />
De l'elaboraci6 de les lIeis<br />
Articla 81.<br />
1. Són lIeis orglmlques les relativas al desenvolupament deIs<br />
drats fonamantals I da les IIIbertats públiquas, les que aproven<br />
els Estatuts d'Autonomla I el rll:glm electoral general 1 les pre w<br />
vistes per la Constitucl6.<br />
2. L'aprovacló, la modlflcacló o la derogaeió de les lIels<br />
organlques exlgelx la majaría absoluta del Congrés en una va·<br />
tacló final sobre el conjunt del projecte.<br />
Articla 82.<br />
1. Les Corts Generals podran delegar al Govern la potes·<br />
tat de dictar normes amb rang de lIel sobre materies determlnades<br />
'no Incloses en I'artlcle anterior.<br />
2 La delegació leglslative haura d'atorgar-se mltJan
B. O. del E.-Núm. 3U.5 29 diciembre 1978 29401<br />
de la Constitucl6. la garan la del compllment d'aquests tractats<br />
1 de les rasoJuelans emanadas deIs organlsmes Interna·<br />
cionals o supranacionals titulara de la cess16 carraspon, seguns<br />
els casos, a les Corta Generals o al Gavarn.<br />
Article 94.<br />
1. la prestaci6 del consentiment de I'Estat per a- obligar-se<br />
mitjanc;ant tractats o convenis requerira I'autorifzació previa de<br />
les Corta Generals en els casos següents,:<br />
al Tractata de earacter polítlc.<br />
b) Tractats o eonvenls de earacter militar.<br />
e) Tractats o convenls que afecten la Integritat territorial<br />
de ('Estat o els drets I els deures fonamentals establlta en el<br />
Titol 1.<br />
d) Tractata o convenls que Impliquen obligaclons flnance·<br />
res per a la Hisenda Pública.<br />
e) Tractats o canvenls que supasen la modlficaci6 o I~ de·<br />
rogació d'alguría lIel o I'execució de la qual exigesca mesures legislatives.<br />
2. El Congrés i el Senat seran informats immedlatament de<br />
la conclusió deis altres tractats o convenis.<br />
Prticle 95.<br />
1. la celebració d'un tractat internacional que continga es·<br />
tipulacions contraries a la Constltució exlgira la revisió constitucional<br />
previa.<br />
2. El Govern o qualsevol de les Cambrese pot requerir el<br />
Tribunal Constitucional perque declare si aquesta contradicció<br />
existeix o no.<br />
Article 96.<br />
1. Els tractats Internacionals celebrats validament formaran<br />
part de l'ordenament Intern una vegada hagen estat publicats<br />
oficialment a Espanya. les seues dlsposlcions només podran<br />
ser derogades, modlficades o suspeses en la forma prevista en<br />
els mateixos tractats o d'acord amb les normes generals del<br />
Oret internacional.<br />
2. Per a denunciar els tractats 1 els convenls internaclonals<br />
es tara servir el mateix procedlment previst per a aprovar-Ios<br />
en I'article 94.<br />
Article 97.<br />
mOL IV<br />
Del Gavern í de l'Administracl6 ./<br />
El Govern dirigeix la política Interior 1 I'exterior, J'Adminlstra·<br />
ció civil ¡militar i la defensa de l'Estat. Exerceix la funció execLi··<br />
tiva i la potastat reglamentaria d'acord amb la Constitucló I amb<br />
les lIels. .<br />
Article.98.<br />
1. El Govern es compasa del President. els Vlce-presldents<br />
en el seu cas, els Ministres 1 els altres membres que establesca<br />
. la lIel.<br />
2. El President dirlgelx ~'accló del Govern I coordina les<br />
funcions deIs altres memOres d'aquest, sens perjudlcl de la<br />
competencia ni de la responsabllitat directa d'aquells en la<br />
seua gestl6.<br />
3. Els membres del Govern no podren exerclr funelons representatives<br />
altres que les proples del mandat parlamentarl<br />
ni qua/sevol altra funcló pública que no derive del seu c~rrec<br />
ni cap activitat professional o mercantil.<br />
4. La lIel regulara l'Estatut I les Incompatlbilitats -deis mem·<br />
bres del Govern.<br />
•<br />
Article 99. ..<br />
1. Després de cada renovacl6 del Congrés deis Dlputats, I<br />
en els altres casos en que siga procedent, el Rel, previa consulta<br />
amb els representants deslgnats pels Grups PoUtics amb representació<br />
parlamentaria I a través del Presldent del Congrés,<br />
proposara un candidat a la Presidencia del Govern.<br />
2. El candldat proposat conformement al que estableIx I'apartat<br />
anterior exposar;1l davánt el Congrés deis Diputats el programa<br />
politle del Govern que pretenga formar l' demanerll la.<br />
confianca de la Cambra.<br />
3. SI el Congrés deis Dlputats atorgavá la aeua conllanGa<br />
al dit candidat mltjancant el vot de la majorla absoluta deis<br />
seus membres, el Rel el nomenar~ Presldent. En el cas de no obtenir<br />
la dita majoria, la matelxa proposta sera sotmesa a una<br />
nova votaci6 quaranta-vuit hores després· de I'ant-erior I s'entendra<br />
que la conflanca ha estat atorgada si obtenla la majorla<br />
simple.<br />
4. SI, una vegada fetes les votaclons esmentades, no f6ra<br />
atorgada la conflanca per a la Investidura, 8S tramitaran propos·<br />
tes successlves en' la forma prevista en els apartats. anterlors.<br />
5. SI, després d'haver transcorregut el termlnl de dos me·<br />
sos a partir ~e la primera votacló d'lnvestldura, cap candldat<br />
haguera obtlngut la conllanGa del Congrés, el Rel dlssoldr~ totes<br />
du~s Cambres I convocara noves elecclons amb !'aprovacló del<br />
Presldent del Gov~rn.<br />
. Article 100.<br />
Els altres membres del Govern seran nomenat~<br />
pel Rel a proposlció del seu President.<br />
Artlcle 101.<br />
remoguts<br />
1. El Govern- cessa després de la celebracló d'elecclons<br />
generals, en eas de perdua de la conflanca parlamentaria prevlst<br />
per la Constltucl6 o per la causa de la dirnissló o la defuncl6 del<br />
seu Presldent.<br />
2. El Govern cessant continuara en funcions flns a la presa<br />
de -possessió del nou Govern.<br />
'Artlcle 102.<br />
1. la responsabllitat criminal del Presldent I deis altres<br />
membres del Govern sera exigible, en el seu cas, davant la Sala<br />
del Penal del Tribunal Supreni.<br />
2. SI I'acusacló lóra per tralcló o per qualsevol dellcte con·<br />
tra la seguretat de l'Estat en l'exercl~1 de les seues funclons.<br />
nornés podrlt ser. 'planteJada per Iniciativa de la quarta part<br />
deis membres del Congrés I amb "aprovacló de la majoria<br />
absoluta d'aquesta Cambra.<br />
3. la prerrogativa relal de gr~.c'a no serA aplicable a cap<br />
deis supbsits del present artlcle.<br />
Arti~le 103.<br />
1. L'Admlnlstració pública servelx amb objectivitat els interessos<br />
generals I actua d'acord amb els princlpls d'eflcacia, jerarqula,<br />
descentralització, desconcentraci6 I coordinaci6, amb<br />
submissió plena a la lIel I al Dret.<br />
2. Els brgans de l'Admlnlstracl6 de l'Estat s6n creats, regits'<br />
I coordlnats d'acord amb la lIel.<br />
•<br />
3. la lIel regularA I'estatut deis funclonarls públlcs, 1accés<br />
a la lunció pública d'acord amb els prlnclpls del m~rlt I de la<br />
capacltat, les pec'ullarltats de Pexerclcl del seu 'dret a la sln~<br />
dlca.cJÓ, el sistema d'lncompatibllltats 1 les garantles per a<br />
la impar.cialitat en I'exerclcl de les seue.s funclons.<br />
Article 104.<br />
1 les For.ces i els Cossos de Seguretat sota la dependencia<br />
del Govern tindran per missl6 proteglr el lIiure"exercicl del<br />
drets I de les \Iibertats I garantltzar la seguretlIl~ clutadana..<br />
2. Una \lel org~nlca en determinara les funclOns, els prlnclpis<br />
basics d'actuacl6 1 I'estatut.<br />
Artlcle 105.<br />
La lIei regular~:<br />
ai L'audleneia deis dutadans dlrectament o a través de les<br />
organltzacions I assoeiacions reconegudes per la lIel en el procediment<br />
d'elaboracl6 de les dlsposlcions adminlstratlves que<br />
els afecten. -<br />
b) l'accés deis .ciutadans als arxlus I als registres adminlstratius<br />
salvant el que afecte 8 la seguretat I a la defensa de<br />
l'Estat' la Indagacl6 deis dellctes I la Intlmltat de les persones.<br />
e) , El procedlment a través del qual han de fer-se els aC,tes<br />
adrninlstratlus, sera amb garantia, quan siga procedent, de I audil3ncia<br />
de l'lnteressat.<br />
Articte 106.<br />
1. Els tribunals controlen ·Ia potestat reglamen,taria, la le·<br />
galltat de I'actuacló administrativa 1 la submissló d aquesta als<br />
Ilns que la Justifiquen".<br />
2. EIs partlculars, en els termes establlts per la lIel, tln~<br />
dran. dret a ser Indernnitzats per qualsevol lesl6 que patesquen<br />
en qualsevol del seus béns I drest, lIe~at deis casos .de foret a<br />
majar, sempre que la lesió siga c6tlsequencla del funclonament<br />
deis servels públics.<br />
Articlo 107.<br />
El Consell d'Estat és l'or9an consultiu suprem del Govern.<br />
Una lIel org~nica en regularA la composlcló la competencIa.
29402 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.5<br />
mOL v<br />
De lel relaclans entre el Gavern i. les Corts Generals<br />
Artiele lOS.<br />
.EI Govern raspon solidarlament de la seus gestió política<br />
davant el Congrés deIs Oiputats.<br />
Artiele 109.<br />
Les Cambres I les sBues· Comissions podran requerir a tra·<br />
vés deis PresirJents d'squeltes, la informació I I'ajut que necessiten<br />
del Gavarn I deis seus Departaments i de qualssevol 8UtOrltsts<br />
de I'Estat i de les Comunitats Autbnomes.<br />
Artlcle 110.<br />
1. Les Cambres i les seues Comissions poden requerir la<br />
presencia deis membres del Gavern.<br />
2. Els membres del Govern teneo accés a les sessions de<br />
les Cambres I a les seues Comlsslons i la facultat de fer_5 t hi<br />
escoltar, I podreo demanar que hi Informen els funcionaris deis<br />
seus Oepartaments.<br />
Artlcle 111-<br />
1. El Govern i cadascun deIs seus membres resten sotme·<br />
sos a les interpel.lacions i a les preguntes que~ els formulen davant<br />
les Cambres. Per a aquesta classe de debat els Reglaments<br />
establiran un temps mínim setmanal. ,<br />
2. Tota interpeI.Jaci6 podrá donar Iloc a una moció, 8mb la<br />
qual la Cambra manifeste la seua posicló.<br />
Artlele 112.<br />
El President del Govern, pre\(ia deliberació del Consell de<br />
Ministres, pot plantejar davant el Congrés deis Diputats la<br />
qüestló de confianr;a sobre el seu programa o sobre una dacia·<br />
ració de· política general. S'entendra que la confiant;8 ha ·estat<br />
atorgada si voten favorablement la majoria simple deis Diputats.<br />
Article 113.<br />
1. El Congrés deis Diputats pot exigir la responsabilitat po·<br />
lítica del Govern mitjanr;ant I'adopció de la moció de censura<br />
per majoria 'absoluta. '<br />
2. La mocló de censura haura de ser proposada cam a mí·<br />
nim per ,la desena part deis Diputats i haura d'incloure un candidat<br />
a la Presldimcia del Govern.<br />
3. La mocló de censura no podra ser votada fins que hagen<br />
transcorregut deu dles des de la presentacló. Dins els dos pri·<br />
mers dies d'aquest ter.minl podran presentar-se mocions a!tl"."rna·<br />
tives.<br />
4. Si la moció de censura no fóra' aprovada pel Congq;"i. els<br />
signataris no en podran presentar cap més durant el (,¡;,¡teix<br />
període de sessions.<br />
Artiele 114.<br />
1. SI el Congrés nega la confiant;a al Govern, s.quest presentara<br />
la dimlssi6 al Re!. A contlnuació s'haura de procedir a<br />
la designació de President de Govern segons el que dlsposa<br />
I'article 99.<br />
2. Si el Con-grés adopta una moció de censura, el Govern<br />
presentará la dimissió ·al Rei, 1 s'entendrs que resta investit de<br />
la conflanca de la Cambra el candidat proposat dins la moció<br />
als efectes prevists per I'article 99. El Rei el nomenara Presi·<br />
dent del Govern.<br />
Article 115.<br />
1. El Pre~iden del Govern, previa deliberació del Consell<br />
de Ministres, podra propasar la dissolucló del, Congrés, del<br />
Senat o de les Corts Generals, la qual sera decretada pel Rei.<br />
El decret de dissolució flxara la data de les elecclons.<br />
2. La proposta de dlssolucló no podra presentar·se quan<br />
hi haja en trlimlt una moció de censura.<br />
}. No sera procedent cap nova dissalució. abans que haja<br />
transcorregut un any des de I'anterior, Ilevat del que disposa<br />
I'article 99, apartat 5.<br />
. Artiele 116.<br />
1. Una lIei organice regulara els estats d'alarma,d'excepció<br />
I de setge, i les competencles I Iimitacions corresponents.<br />
2. L'estat -d'alarma sera declarat pel Govern mitjanr;ant un<br />
decret Bcordat en Un Consel! de Ministres, amb una durada<br />
maxi~a de quinze dies; haura de donar-ñe compte al Congrés<br />
del Olputats, que sera reunit imm~dlatament 8 aquest efecte I<br />
no podra ser prorrogat sen se I'autorització d'aquesta .mateixa<br />
Cambrs. El decret determinara I'amblt territorial al qual s·este·<br />
nen els efectes de la dec~aració.<br />
'<br />
3. l'g.stat d'excepció seril declarat pel Govern mitjanr;ant<br />
un decret acordet en un Consell de Ministres, previa autorització<br />
del Congrés deis Dlputats. L'autorllzaeló I la proelamaeió de<br />
I'estat d'excepció hauril de determinar e~pressament els efectes<br />
d'aquest, !'8mbit territorial al qual s'estenga I la durada, que no<br />
podra excedlr de trenta dies, prorrogables per un termiAI Igual,<br />
amb els mateixás requlslts.<br />
4. l'estat de setge sera declarat per la majoria absoluta<br />
del Congrés deis Dlputats, a propOsicló exclusiva del Govern.<br />
El Congrés en determinara I'ámbit territorial, la durada i les<br />
condicions. .<br />
5. El Congrés no podre ser dissolt mentre resten declarats<br />
.alguns deIs estats compresos en el present article; si las CamA<br />
bres no es trabaren en periode de sasslons, restaran convoca·<br />
des automaticament. Durant la vig~ncla d'aquests estats no<br />
podra interrampre's el funcionament de les Cambres ni el deis<br />
altres poders constituclonals. Si, havent estat dissolt el Congrés<br />
o havent·ne explrat el mandat, es produira alguna de les situacion5<br />
que donen 1I0c a qualsevol deis dits estats, les compe·<br />
t~ncies del Congrés seran assumides per la seua Diputació<br />
Permanent.<br />
'<br />
6. la declaració deis estats d'alarma, d'excepció í de setge<br />
no modificaran el principi de responsabilltat del Govern ni deis<br />
seus agents reconeguts en la Constitucló i en les lIeis.<br />
Article 117.<br />
TlTOL VI<br />
Del poder Judicial<br />
1. la Justicia emana del poble I és administrada en nom del<br />
Rei pels Jutges i pels Magistrats que integren el roder judicial,<br />
independents, Inamovibles, responsables i sotmesos únicament<br />
a /'imparl de la Ilei. .<br />
2. Els Jutges i els Magistrats no podran ser remoguts, suspesos,<br />
traslladats ni jubilats més que per motiu de les causes<br />
que la Ilei preveu I amb les garantles que aquestes ofereixen.<br />
3. ,l'exercici de la potestet jurisdiccional, en qualsevol mena<br />
de processos, jutjant I fent complir allo que haja estat jutjat,<br />
eonespan exclusivament als Jutjats 1 als Tribunals que les lIeis<br />
determinen, segons les norllles de competencia i de proc~diment<br />
que elles establesquen.<br />
4. Els Jutjats i els Tribunals no exerciran funcions altres que<br />
les que assenyala l'apartat anterior i les que els siguen atrio<br />
bu·ides expressament per la lIel en garantla de qualseval dret.<br />
5. El' principio d'unitat jurisdiccional és la base de I'organit·<br />
zació ¡del funcionament deis Tribunals. la l1el regulara I'exercici<br />
de la jurisdicció militar dins I'ambit estrictament castrense i en<br />
ocasió de I'estat de setge, d'acord amb els prlncipis de la<br />
.Canstitucló.<br />
6. Resten prohibits els Tribunals d'excepció.<br />
Article 118.<br />
Tothom té I'obligació de complir les sentencies i les altres<br />
resolucions fermes deis Jutges i deis Tribunals i de prestar la<br />
col.laboració que aquests requeresquen en el curs del procés<br />
i en I'execució d'allb que haja estat resolt.<br />
Article 119.<br />
la justicia será gratu"ita quan la lIei ho dispose, 1, en qual.<br />
savol cas, per a aquells que acrediten Insuficiencia de recursos<br />
per a litigar.<br />
Artlele 120.<br />
1. les actuacions judicials seran públique's, amb les excepcions<br />
previstes per Jes lIeis de processament.<br />
2. El procediment sera predominantment oral, sobretot en<br />
materia criminal.<br />
3. les sentencies seran motivades' sempre i pronunciades<br />
en audiencia pública.<br />
Artlcle 121.<br />
Els danys causats per error judicial 1 els que siguen conse·<br />
qüencia del funcionament anormal de l'Administracló de Justicia<br />
donaran dret a una Indemnitzacló a cerrec de rEstat confor··<br />
mement amb la lIei.<br />
Article 122.<br />
1. la lIei organica del poder judicial determinara la cOnstitució,<br />
el funcionament i el govern deIs Jutjats i deis Tribunals,<br />
i ¡'estatut jurídic deis Jutges i deis Magistrats de carrera,els<br />
quals formaran un cos únlc, I el del personal al servei de<br />
l'Administració de Justicia.
B. O. del E.-Núm. 311.5 29 diciembre 1978 29403<br />
2. El Consell Generar del poder judicial és I'orgao de govern<br />
d'aquest darrer. la lIei organica n'establiri't I'estatuti el regim<br />
d'incompatibilitats ¡les funcions deis seus membres. as~<br />
senyaladament en materia de nomenaments, ascensos, inspecció<br />
i regim disciplinarL ~<br />
3. El Consal! General del poder judi'cial sera integrat pel<br />
President del Tribunal Suprem, que el presidira. i per viot<br />
membres nomenats pel fqel per a un període de cinc aoys.<br />
D'aquests, datze entre els Jutges i els Magistrats de tates les<br />
categories judicials en els termes que establesca la lIei or9aoica;<br />
quatre. a proposició del Congrés deis Diputats. i quatre<br />
a proposició del Senat, elegits en tOt5 dos casos per majoria<br />
de les tres cinquenes parts deis seus membres, entre advocats<br />
i al tres juristas, tots de competéncia reconeguda i amb més<br />
de qulnze anys· d'exercici professional.<br />
Article 123.<br />
1. El Tribunal Suprem, amb jurisdicció a tota Espanya, és<br />
1'organ jurisdiccional superior en tots els ordres, nevat del que<br />
es disposa en materia de garanties constltucionals.<br />
2. El President del Tribunal Suprem sera nomenat pel Rei,<br />
a proposició del Consel! General del poder judicial, en la forma<br />
que la lIei determine.<br />
Article 124.<br />
1. El Ministeri Fiscal, sens perjudici de les funcions encomanades<br />
a al tres organs, té la missió de promoure I'acció de<br />
la justicia en defensa dE; la legalitat. deIs drets lJels ciutadans<br />
i de !'interés públic tutelat per la t1ei, d'oflci o bé a petició<br />
deis ínteressats, vetlar per la independencia deIs Tribunals<br />
i procurar davant ells la satisfacció de I'interés social.<br />
2. El Ministeri Fiscal exerceix les seues funcians per mitja<br />
d'organs prapis, de confarmitat amb els principis d'unitat.d'ac·<br />
tuaci6 i de~endEmcia jerarquica i subjectant-se, en tot cas, als<br />
de legalitat i imparcialitat. .<br />
3. la lIei regulara I'estatut organlc del Ministeri Fiscal.<br />
4. El Fiscal General de I'Estat sera nomenat pel Rei, a<br />
proposicló del Govern, havent estat escoltat el Consell General<br />
del poder judicial.<br />
Article 125.<br />
Els ciutadans podran exercir I'acció popular i participar en<br />
I'Administracló de Justicia mitjanl;ant la instltucló del Jurat, en<br />
la forma 1 en els processos penals que la lIei det~rmine, i en<br />
els Tríbunals cónsuetudinaris i tradicjonals.<br />
Article 126.<br />
La policia judicial depén deIs Jutges, deis Tribunals i del<br />
Ministeri Fiscal en les seues funcions d'indagació del delicte<br />
i de descabriment i assegurament del delinqüent, en els termes<br />
que la llei establesca.<br />
•<br />
Article 127.<br />
1. Els Jutges i els Magistrats i també els Fisca.s, mentre<br />
resten en actiu, no podran exercir altres carrecs públics ni<br />
pertanyer a partits polítics a a sindicats. La lIei establira el<br />
sistema i les modalitats d'associació professiorial deis Jutges,<br />
deis Magistrats i deis FIscals.<br />
2. la Ilei establira el regim d'incompatibilitats deis membres<br />
del p0ger judicial. que n'haura d'assegurar la total ¡ndependi:mcia.<br />
Article 128.<br />
TfTOL VII<br />
Economia i Finances<br />
1. Tata la riquesa del país en les seues liverses· formes, i<br />
siga quina siga la seu a titularitat, resta subordinada a !'interés<br />
general.<br />
2. Es reconeix la iniciativa pública en I'activitat economica.<br />
Mitjan~ant una Ilei, determinats recursos o serveis essencials<br />
podran ser reservats al sector públic, especialment en cas de<br />
monapoli; podra ser acordada, també, la interven¡;ió d'empreses<br />
quan ho exigesca I'interés general.<br />
Article 129.<br />
1. La lIeí establirá les formes de partícipaci6 deis inte·<br />
ressats en la Seguretat Social j en I'actívitat deis organismes<br />
públics la funcló des quals afecte directament la qualitat de<br />
la vida' a I'ínterés general.<br />
2. Els poders públics promouran eflca¡;ment les diverses<br />
formes de participació en I'empresa i fomentaran, mitjam;:ant<br />
una legislació adequada. les societats cooperatives. També establiran<br />
els mitjans que faciliten I'accés deis treballadors a la<br />
propietat deis mltjans de producció.<br />
Article 130.<br />
1. Els poders pública atendran a la modernizació i al desenvolupament<br />
de tats els sectors econOmlcs 1, assenyalactamento<br />
de I'agricultura, la remaderia. la pesca i I'artesanía, a<br />
fi d'equiparar el nivel! de vida de tots els espanyols.<br />
2. Amb la matejxa flnalitat es donara un tractament especial<br />
a les zones de muntanya.<br />
ArUcle 131.<br />
1. l'Estat, mitjanl;ant una lIei. podra planificar I'activitat<br />
economica general per a atendre les recesaltats collectives,<br />
equilibrar i harmonltzar el desenvolupamen~ regional i sectorial<br />
i estimular el creixement de la renda i de la riquesa i la dls·<br />
tribuci6 més justa -d'aquesta darrera., .<br />
2. El Govarn elaborara als projectes de planificac'ió d'acord<br />
amb les previsions que li siguen submlnistrades per les Comunitats<br />
Autonome$ i I'assessorament 1 la colllaboració deis sindicats<br />
ide les altres organizacions professionafs, empresarials<br />
i economiques. Amb aquesta flnalitat es constituira un Consel!.<br />
la composició iles funcions del qual desenvolupara una Ilei.<br />
Article 132.<br />
1. la lIei regulara el regim juridic deIs béns de domini<br />
public i deis comunals inspirant-se~ en els princips d'inalienabi·<br />
litat, imprescriptibilitat i inembargabilitat,- 1 també en regulara<br />
la desafectació.<br />
2. Són béns de domini públic estatal els que la lIei deter·<br />
mine i, en qualsavols cas, la zona marítimo-terrestre, les platges,<br />
la mar territorIal i els recursos naturals de la zona eco·<br />
nomica I de la plataforma continental.-<br />
3. Seran regulats per lIel, el Patrimoni de I'Estat i el Patrimoni<br />
Nacional, i l'administració, defensa i conservació d'squests.<br />
Artlde t33.<br />
1. La potestat originaria per a establir els tributs correspon<br />
exclusivament a I'Estat mitjanl;ant una lIel.<br />
2. les Comunitat Autonomes i les Corporacions ·Iocals podran<br />
establir i exigir tributs, d'acord amb la Constitucló l amb<br />
les lIeis.<br />
3. Qualsevol beneflcl fiscal que afecte els tributs de rEstat<br />
haura d'establir-se en virtut d'uns lIei.<br />
4. Les adminlstracions públiques solament podran contraure<br />
obligacions financeres i fer despeses, d'acord amb les lIels.<br />
Article 134.<br />
1. Corraspon· al Govern d'elaborar als presuposts generals<br />
de l'Estat, a les Corts Generals d'examlnarl·los, esmenar-fos i<br />
aprovar.los: .<br />
2; Els pressuposts generals de I'Estat tindran caracter anual,<br />
inclouran la totalltat de les despeses I els Ingressos del sector<br />
públic estatal r s'hi consIgnara I'Import deis beneficis fiscals<br />
que afecten els tributs de l'Estat.<br />
3. El Govarn tindr~. I'obligació da pra.entardavant el Con·<br />
grés deis Dlputats els pressuposts Qenerals, tres mesos abana,<br />
com a mínimo que expiren els de ('any anterior.<br />
4. Si la Llei de Pressuposts no s'aprovava abans del primer<br />
día de I'exercici ·económic corresponent. els Pressuposts de<br />
I'exercici anterior restaran prorrogats automaticament fins que<br />
s'aproven els. nous. .<br />
5. Havent aprovat els pressupasts generals de rEstat. el<br />
Govern podra presentar projectes de lIel que impliquen I'augment<br />
de la despessa pública o la disminucló dets ingresaos<br />
corresponents a aquell mateix exercicl pressupostari. .<br />
6. Tata proposició o esmena que supose un augment deis<br />
credits o una disminu~ió deis Ingressos pressupostaris requerira<br />
la ,&:onformitat del Govern per tal de ser tramitada. .<br />
7. _La lIel de Pressuposts no pot crear trlbuts. Podra mo·<br />
dificarlos si una lIei tributaria substantiva ho fa preveure.<br />
Article 135.<br />
1. El Govarn haurA de restar autoritzat per una Ilei per tal<br />
d'emetre deute públlc o contraure crilldlt.<br />
2. Es considerara sempre que els crilldits per a abonar el<br />
pagament d'lnteressos i capital del Deute Públic s6n inclosos<br />
en I'estat de despeses deis pressuposts, I no podran ser obJecte<br />
d'esmenes ni de modificacions mentre s'aJusten a les candicians<br />
de la Ileí d'emlssló.
29404 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.5<br />
Artiele 136.·<br />
1. El Tribunal de Comptea és l'or9an lisealitzador suprem<br />
deis eomptes I de la ge.t1ó eeonomlea de I'Estat 1, alhora. d_1<br />
sector públic. Oependra dlrectament de les Corta Generals I<br />
exercira JessBues funclons delegadament d'elles en I'examen<br />
I la 'comprovació del Compte General de rEstat.<br />
2. Els eomptes de I'fstat I del sector públie estatal seran<br />
retuta al Tribunal de Comptes, el qual els censurara. El Tribunal<br />
de Comples, sens perjudlel de la seua jurlsdleeló, trametr~ 8<br />
les Corts Generals un Informe anual en que. sempre que siga<br />
procedent, comunicarlli les Infracclona o les responsabilltats en<br />
que, segons el seu judicl, a'haja lncorregut.<br />
3. El membres del Tribunal de Comptes gaudlran de la<br />
matelxa Independencia J inamobilitat I restaran satmesas a les<br />
matelves Incompatlbiltats que els Jutges.<br />
4. Una lIeL org¡~mlca regularA la composicl6. I'organització<br />
¡los funcions del Tribunal deComptes.<br />
Artiele 137.<br />
TiTOl VIII<br />
De I'organització territorial de l'Estat<br />
CAPlTOl PRIMER<br />
Prlnclpis generals<br />
L'Estat s'organitza territorialment en mUnlClplS, en provincies<br />
I en les .Comunitats Autónomes que es constltuesquen .. Totes<br />
aquestes entitats gaudeixen d'autonomia per a la gestió deis<br />
interesso;; respectius,<br />
Artiele 136.<br />
•<br />
1. L'Estat garanteix la realltzacló efectiva del prlncipl de<br />
solldaritat consagrat en I'article 2 de la Constitucló i vetlara<br />
per I'establiment d'un equllibrl economic adequat I just entre<br />
les diverses parts del terrltorl espanyol. I atendra assenyalada·<br />
ment les circumstanclas del fet Insular,<br />
2. Les diferencies entre els Estatuts de les diverses Comunltats<br />
Autonomes no podran implicar en cap cas privile'lí;; economlcs<br />
o soclals.<br />
Arliele 139.<br />
1. Tots els espanyolS tenen els mateixos drets I les mateixes<br />
obligaclons en qualsevol part del territorl de I'f.'itat.<br />
2. Cap autoritat no podra adoptar mesures que di,'2CH"ment<br />
o Indirectament obstaculitzen la IIibertad de elrculack\ ¡'esta·<br />
bliment de les persones i la lliure circulació de bén: er tot<br />
el terr.tori espanyol.<br />
Artiele 140.<br />
CAPITOl SEGON<br />
De J'admlnistració focal<br />
la -Constltucjó garanteix l'aUíonomia deIs municipis. els<br />
quaJs gaudlran de personalitat jurfdlca plena. El govern I I'adminlstracló<br />
municipal correspon als respectlus' Ajuntaments, Integrats<br />
pela alcaldes I els regldors, Els regidor!t' seran elegits<br />
pels veIns del murilcipl mitjanc;ant 8ufragi universal Igual. lliure,<br />
dlrecte I secret, en la forma establlda per la lIei. Ele alcaldes<br />
seran eleglts pels regidors o pels ve'ins. la Ilel regulara les<br />
condicions en qub siga procedent el regim de consell obert.<br />
Artiele 141.<br />
1. La provincia és una entita! local amb personalitat jurídi·<br />
ca propia, determinada per I'agrupacló de municipis I la divisió<br />
territorial per al compliment da les activitats de l'Estat. Oual<br />
sevol alteracló deis Iimlts provinclals haura de ser aprovada<br />
per les Corts Generals per mltjA d'una lIei organica.<br />
2. El Govern I I'administracló autonoma' de les provlnces<br />
s.eran encomanats a .Diputaclons o al tres Corporacions de ca·<br />
racter· representatiu.<br />
3. Es podran crear agrupaclons de municlpis diferents de la<br />
provincia.<br />
4. En els arxlpelags, les iIIes tlndran, a ll'Iés, la seu a admi·<br />
nlstració propia en forma de cabildos o consells.<br />
Article 142,<br />
les HIsende8 locals hauran de disposar deis mltjans suficlenta<br />
per a I'.xerclcl de les funcions que la lIel atrlbueix a les<br />
Corporaclons respectlveS'; I es riod~lran fonamentalment de tri·<br />
buts propls I de la pertlelpaeló en els de I'Estat I en els de les<br />
Comunitats Autonomes.<br />
Article 143.<br />
CAPlTOl TE~CER<br />
'De les Comunitats Autónomes<br />
1, En I~exercjci del dret a I'autonomia reconegut en l'arUcle<br />
2 de la Constltució, les provincias Jimítrofs que tinguen carac·<br />
teristiques hlstorlques, culturals I economiques comunes, els<br />
territoris Insulars I les provincles d'entitat regional hlstoriea po·<br />
dran aecedir a I'autogovem I constituir-se en Comunltats AutOnomes<br />
d'acord. amb el que preveu aquest Titol i els Estatuts<br />
respectius..<br />
2, La iniciativa dei procés autonomic 'COrrespon a tates les<br />
diputacions Interessades o a I'organ interinsular corresponent, I<br />
als dos terl¡os deis munlclpls la poblaci6 deIs quals represente,<br />
com a m.nlm, la majoria del cens electoral de cada prqvincia<br />
o de cada lila. Aquests raqueslts hauran d'acomplir.se dlns el<br />
termini de sls mesos d'enl¡a del primer acord al respecte adoptat<br />
per alguna de les Corporaclons locals interessades:<br />
3, La iniciativa, en el cas de no reelxir, només podra repe·<br />
tir·se al cap de cinc anys.<br />
Article 144.<br />
Per motiu d'lnterés nacional, i per mitjs d'una lIei organica,<br />
les Corts Generals podran:<br />
al Autoritzar la constituci6 d'una comunitat autónoma ·en.<br />
cara que el seu ambit territorial no supere el d'una provincia I<br />
no reunesca les condlclons de I'apartat .1 de I'article 143.<br />
bl Autor.ltzar o acordar, en el seu cas, un estatut d'autonomla<br />
a territorls que no es traben integrats en I'organltzació<br />
provincial.<br />
el Substituir la iniciatIva de les Corporacions locals a que<br />
es refereix I'apartat 2 del I'article 143.<br />
Artiele 145.<br />
1. En cap cas s'admetra la federació de Comunitats Autónomes.<br />
2. Els estatuts podran preveure els casos, requisits i termes<br />
en que les Comunitats Autonomes podran celebrar convenls<br />
entre elles per tal d'acomplir I prestar serveis que els sIguen<br />
propis;. i podran preveure, també, el caracter i als efectes de<br />
la corresponent comunicació a les Corts Generals. En els altres<br />
casos, els acords de cooperació entre les Comunitats Autonomes<br />
requeriran I'autorltzacló de les Corts G,enerals.<br />
Article 146.<br />
El proyecte d'Est~ut sera elaborat per una assemblea composta<br />
pels membres de la Diputació o l'órgan Interinsular d"! les<br />
provincias afectades I pels Dlputats i els Senadors qu>;:: n''age"<br />
estat eJegitsi sera elevat a les Corts Generals, les o.luals 11<br />
donaran tramltació de lIei.<br />
Art;el_ 147.<br />
1, Dins els termes de la present Constitució, els estatuts seran<br />
la norma· Institucional baslca de cada Comunitat Autonoma.<br />
i I'Estat els reconefxera 1 els emparara eom a part Integrant del<br />
seu ordenament Jurídic,'<br />
2. Els estatuts d'autonomia hauran de fer constar:<br />
_al Lá denominació de la Comunltat que s'aJuste més bé a<br />
la seua identitat bistbrica.<br />
b} la delimltació del territori.<br />
c) la denominacló, I'organització i la seu de les lnstitucions<br />
autónomes proples.<br />
d) Les competencies assumides dins el mare establit per<br />
la Gonstituci.ó I per les bases per al traspas deis servels que<br />
els eorrespondran,<br />
3, la reforma deIs Estatuts s'ajustara al procediment que<br />
ells mateixos establesquen I requerira, en qualsevol cas, I'apro<br />
~ció de les Corts Generals per Ilei organica.<br />
Article 148.<br />
1. les Comunitats Autbnomes podren assumir competencies<br />
en les materiessegüents:<br />
•<br />
1 Organlzacló de les selis institucions d'autogovern.<br />
2 Les alteracions deis termes munlclpals compresos en el
B. O. del E.-Núm. 311.5· 29 diciembre 1978 29405<br />
seu terrltarl J, en general, les funclons que corresponguen a<br />
I'Administracló de rEstat sobre Corporaclons Jocals, la transferencia<br />
de les quals autoritze la legislaci6 sobre Regim local. .<br />
3 Ordenació del territorl, urbanlsme I habltatgs.<br />
4 les obres públlques d'interés per ala Comunitat Auto~<br />
noma dios el seu territorl.<br />
5 Els ferrocarrils! les carreteras I'itinerarl deis'. quals<br />
transcorre íntegrament din"s el territarl de'" la Camunitat Autono~<br />
ma 1, de la matelxa manera, el transport fetper aquesta mltjans<br />
o per cable. . .<br />
6 Els ports de refugio els ports 1 ela aeroports esportius l.<br />
en general, els que no acomplesquen activitats comerclals.<br />
7 L'agricultura i la ramaderia, d'acord amb I'ordenacló general<br />
de J'economia.<br />
. 8 Espals forestals I el seu aprofitament<br />
9 la gestíó en materia de protecció del medi amblent.<br />
10 Els proyectes, la construccló 1 I'explotacló deis aprofltaments<br />
hldraulJcs, canals' I regadlus d'lnterés pero a la Comunttat<br />
Autbnoma, les aigües mlnerals 1 les termals..<br />
11 la pesca en aigües interiors, la de marlsc I I'aqüicultura,<br />
la calta I la pesca fluvial.<br />
12 Fires ¡nteriors.<br />
13 El foment del desenvolupament ecanbmlc de la Comunitat<br />
Autbnoma dins els objectius marcats per la· política econbmica<br />
nacional.<br />
14 l'artesania.<br />
15 Els museus. les biblioteques 1 els conservatorls de muslca<br />
d'interés per a la Gomunitat Autbnoma.<br />
16 El patrimoni monumental d'interés per a la Gomunltat<br />
Autónoma.<br />
17 El foment de la cultura, de la Investigacló 1, en el s.eu<br />
cas, de I'ensenyament de la Ilengua de la Gomuilltat Autbnoma:<br />
.<br />
18 la promoció i I'ordenació dei turisme dins el seu lImbit<br />
territorial.<br />
19 Promoció de. I'esport i del lIeure.<br />
20 AssIstencla social.<br />
21 Sanitat I Higiene.<br />
22 La vigilancia 1 la protecció deis seus edlficls i de les<br />
seues instalacions. La coordinació 1 al tres facultats en relacló<br />
amb les policies locals en els termes que establesca una lIel<br />
orgflnica.<br />
2. Havent transcorregut cinc anys, I mitjanl1ant la. reforma<br />
deIs seus estatuts, les Gomunltats Autbnomes podran ampliar<br />
successivament les seues competencles dips el marc establit<br />
per I'article 149.<br />
Article 149..<br />
1. l'Estat té la competencta exclusiva sobre les materies<br />
següents:<br />
1 la regulació de les condiclons basiques que garantesquen<br />
la igualtat de tots els espayols en I'exercicl deis drets I en el<br />
compliment deis deures constituclonals.<br />
2 Nacíonalitat, immigració, emigració, 'estrangeria I dret<br />
d'asil.<br />
3 Relacions internacionals.<br />
4 Defensa I Forces Armades.<br />
5 Adininistració de Justicia.<br />
6 leglslació mercantil, penal i penitenciaria; legislació pro~<br />
cessal, sense perjudici de les especialitats que en aquest ordre<br />
es deriven necessariament de .les particularitats del dret substantiu<br />
de les Comunltat Autonomes. ,.<br />
7 legislació laboral; sens perjudicl que siga executada pels<br />
argans de les Gomunitats Autonomes. .<br />
8 Legislació civil, sens perjudlcl de la conservac16, modlflcació<br />
i desenvolupment deis drets clvils, forals o especials per<br />
part de les Gomunltats Autonomes allll on n'hl haja. En qualsevol<br />
cas, les regles relatives a I'aplicació I a l'eflcacla de les<br />
normes juridlques, relaclons jurídico·civlls relativese a les formes<br />
de matrimoni, ordenació aels registres I instruments pú-.<br />
bllcs, bases de les obligacions contractuals, normes per a resoldre<br />
els conflictese de lIeis I la determinació de fes fonts del<br />
Dret, ·d'acord, en aquest darrer, amb les normes del dret foral<br />
o especial.<br />
9 legislació sobre propietat Intelectual I industrial.<br />
10 Regim duanerl I aranzelarl; comere; exterior.<br />
11 Sistema manetari: divises, canvi I convertlbilltat; bases<br />
de I'ordenacló del crédit, banca i assegurances.<br />
12 legislacíó sobre pesos i mesures, determlnacló de I'hora<br />
oficial.<br />
13 Bases i coordlnació de la planificacl6 general de I'actl~<br />
vitat economica.<br />
. 14 Hisenda general I Deute de l'Estat.<br />
·15 . Fóment J coordinació general de la- lnvestigacló científica<br />
I técnica.<br />
. 16 Sanitat exterior. Bases I coordlnació general de la sanltat.<br />
LeglslacJó sobre productas farmacéutics.<br />
17 Legislació haslca"¡ reglm economlc de la Seguretat Social,<br />
sens perjudlci que les Gomunitats' Autbnomesn'executen<br />
els serveis.<br />
18 les bases del regim jurfdic de les Admlnlstracions púo<br />
bliques i del réglm estatutarl deis seus funcionarls, les quals<br />
garantlran, en qualsevol cas, als adminlstrats un tractament comú<br />
davant aquel les; el procedlment t(dmlnlstratlu comú, sensa perjudicl<br />
de les especialitats derivades de I'organltzació prbpia de<br />
les Gomunitats Autanomes; leglslacl6 sobra exproplac16 forc;osa;<br />
legislació baslca. sobre contractes I concesslons admlnlstratives<br />
I el sistema de responsabilitat de totes les Adminitracions púo<br />
bliques.<br />
19 Pesca marítima, sens perjudlcl de Jes competencies que<br />
s'atribuesquen a les Comunltats Autonomes en aquest sector.<br />
• 20 Marina mercant I 'abanderament de- valxells, Il.Iumlnació<br />
de costes I ·senyais marftlms; ports d'lnterés general; control de<br />
¡'espal aerl, trllnsit I transport aerl; servel meteorologic I matriculació<br />
d'aeronaus.<br />
21 Ferrocarrlls I transports terrestres que circulen dins els<br />
territoris de més d'una Comun~tat Autbnoma; reglm general de<br />
comunlcaclons; trafic i clrculació de vahielese de motor; correus<br />
I telecomunicacions; cables aerls. submarins I radiocomunicacló.<br />
22 la legislaci6, ordenatló 1 concessió de recursos t aprofltaments<br />
hidraullcs si I~s aigües passen per més d'una Co..<br />
munitat Autonoma, 1I'autoritzacló de les instal.laclons eléctriques<br />
si I'aprofltament afecta una altra Camunitat o sI el· transport<br />
d'energia Ix. del seu lImbit territorial. .<br />
23 legislació basiea sobre protecció del medi ambient,<br />
sense perjudici de les facultats de les Gomunltats Autbnomes<br />
per a I'establiment de normes addcionals deprotecci6. La legislació<br />
basica sobre espais I aprofilaments forestals vies rama~<br />
deres.<br />
24 Obres públiques d'interésgeneral o que la realitzacl6<br />
de les quals afecte més d'una Gomunitat Autbnoma.<br />
25 Bases del regim miner I energbtlc.<br />
26 Régim de producclo, comerl1, tlnenl1a I ús d'armes I<br />
d'explosius.<br />
27 Normes basiques del reglm de premsa, radio I televisi6<br />
1, en general, de tot5 els mitjans de comunicacló social, sens<br />
perjudici de les facultats de desenvofupament i execuci6 que<br />
corresponguen a les Gomunitats Autbnomes.<br />
2,8 Defensa del petrimoni cultural, artístic I monumental<br />
espanyol ,contra I'exportació I I'expollació; mU5eus, blblioteques<br />
i arxius de titularitat estatal, sens perJudlcl que les Gomunitats<br />
Autonomes n'exercesquen la gestió.<br />
29 Seguretat públlca,sens' perjudici qua les Comunltats<br />
Autbnomes puguen crear· pollcles en la forma que els respec·<br />
tlus estatuts establesquen - dins el marc del que dispone una<br />
Ilei organlca. .<br />
30 Regulació de les cándiclons d'obtenció, expedici6 i hamologació<br />
de titols académlcs I professionals, I normes hasiques<br />
,per "al desenvolupament da I'artlcle 21 de la Gonstitucló.<br />
a fI de garantir el cumpliment de les obligaclons del poders<br />
públics en aquesta materIa.<br />
•<br />
31 ~tadística per a finalitats estatais.<br />
32 Autorizacló per a la convocatoria de consultes populars<br />
per via de referendum.<br />
~ 2. Sens perjudici de les competencies que podran, assumlr<br />
les Comunitats Autbnomes, l'Estat considerara el servel de la<br />
cultura com un deuve i una atribució essenclal I facilitara la<br />
comunicació cultural entre les Gomunitats Autonomes d'acord<br />
amb elles.<br />
3. les materles, no atribuides expressament a I'Estat per<br />
aquesta Constitucló podran correspondre a les .Comunltat! Autbnomes<br />
en virtut deis Estatus respectius. La copetencla sobre<br />
les materies que no hagan estat. assumldes pels Estatuts<br />
d'Autonomia correspondra 8 I'Estat. les normes del qual prevaldran.<br />
en cas de confllcte, sobre les de les Gomunitats Auto~<br />
names en tot allo que no haja estat atribu'it a la competencia<br />
exclusiva d'aque5tes darreres. En qualsevol cas, el Oret estatal<br />
sera supletori del dret de les Gomunitats Autbnomes.<br />
Article 150.<br />
1. Les Gorts Generals, en manrlas de competencia estatal,<br />
podran atribuir a totes o a algunes de les t:omunitats Autbnomes<br />
la facultat de dictar, per a elles mateixes, narmes legis-
29406 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.5<br />
latlves dios del marL deis princlpis, beses I directrius flxlts per<br />
una lIel eslalal. Sens perjudlel de la eompel~nela deis Trlbunals,<br />
dios cada lIel-marc s'establira la modalitat del control de les<br />
Corfs Generals 5abr., aquestes normes legislativas de les Camuoitats<br />
Autbnornes.<br />
2. L'Estat podra transferir,Q delegar a les Comunltats Autonomas,<br />
mltjanJ;:ant una lIei orgtmlca,facultats corresponants<br />
a una materia de tltularitat estatal que per la seua natura!es8<br />
siguen susceptibles de transferencia o de delegació. La lIei pra·<br />
veurA en cada cas la transferencia corresponant de mitjans fInaneers<br />
I també les formes de control que rEstat es reserve.<br />
3. l'Estat podrll dictar lIeis que establesquen els prlnclpis<br />
necessarls per a harmonltzar les dlsposiclons normatives de les<br />
Comunftats, f1ns I tot en etc;:as de mat~ries atribuides a la seus<br />
competencia, sempre que ho demane I'lnterés genéral. Correspon<br />
a les Corts Generals d'apreclar I'existimcia d'aquesta ne-'<br />
cessltat, per majoria absoluta de cada Cambra.<br />
Arllele 151.<br />
1. No caldrs deixar transcorrer el termini de cinc anys a<br />
que es referelx I'apartat 2 de I'article 148 en cas que, dins el<br />
_termlnl que establelx I'artlcle 143.2, acorden la Iniciativa del<br />
procés autonomic, a més de les Diputacions o' e1s organs interlnsulars<br />
corresponentes, les tres quartes parts del ·rnunlclpis<br />
de cadascuna de les provincles afectadas, les quals representen,<br />
com a mínim, la majoria del cens electoral de cadascuna<br />
i siga ratificada mitjan9:ant un referendum pel vot aflrmatiu de<br />
la majoria absoluta deis electors de cada provincia en els termes'<br />
Que establesca una lIel organica,<br />
2, En el cas previst en'l'apartat anterior, el yrocediment per<br />
a elaborar l'Estatut sera el següent:<br />
'<br />
1 El Govern convocara tots els Dlputats 1 Senados elegits<br />
en les circunmscripcions compreses dins I'ambit territorial que<br />
pretenga aeeedlr. a I'autogovern per tal que es constituesquen<br />
en Assemblea, amb I'única finalitat d'elaborar I'Estatut d'autonomla<br />
corresponent, mitjan9ant I'acord de la majoria absoluta<br />
deis seu s membres.<br />
2 Una vegada haja aprovat el projecte d'Estatut j'Assemblea<br />
de Parlamentaris, aquest sera tremés a la Comiss.ió Constitucional<br />
del Congrés, la qual, dins el termini de dos mesos,<br />
I'examlnara amb el concurs i I'assistencia d'una delegaci6 de<br />
l'Assemblea proposant per tal de determinar ne d'un ;:r,f)rd<br />
comú la formulació definitiva.<br />
3 SI s'arrlbava" a un acord. el .text que en resulto-.I{\ "f,ra<br />
sotmés al refer~ndum del cos 'electoral de les previncir", "'¡mpreses<br />
dlns I'ambit territorial de l'Estatut projectat.<br />
4 Si el projecte d'Estatut és aprovat a cada provir1! ';l ¡)er<br />
la maJofla deis vots emesos validament, sera elevat a le'; C01'ts<br />
Generals. Els Plens de totes dues Cambres decidiran S(~!-"" el<br />
text per mlt-ja d'un vot de ratificaci6. Havent estat fil" ...,at<br />
l'Estatut, el Rei el sancionara i el promulgara com a lIei.<br />
, 5 ·Si n,o s'arribava a I'acord a qué es refere~x rapartat 2<br />
d aquest numero, les Corts. Generals donaran al projecte d'Estatu~<br />
la tramitael6 de lIei. El text que aquestes aproven sera sotmes<br />
al refer~ndum del cos electoral de les provincies compreses<br />
dlns 1'8mblt territorial del l'Estatut projectat. Si t6ra aprov~t<br />
per la majori.a, deis vots emesos validament a cada provino<br />
Cla, la promulgaelo será feta en els termes de I'apartat anterior.<br />
3.. En els casos prevists pels parl:lgrafs 4 i 5 de rapartat<br />
a~teflor, la manc;a, d'apravaeió. del projecte d'Estatut Pqt" part<br />
d una o de més d una provincia no Impedirá la constitueió de<br />
la Comunltat Autonoma projectada per part de les a1tres en la<br />
f~rma que ~steblesca la Ilei organice prevista per l'apartat 1<br />
d aquest artlcle.<br />
Article 152.<br />
. 1. ,.E~ els Sstatus aprovats pel procediment a que es refe~<br />
relxl artlcle anterior, I'organització institucional autonomica es<br />
basara ~n una Assemblea legislativa elegida per sufragi universal<br />
d acord amb un sistema de representació proporcional<br />
que assegure també la representacló de les diverses zones del<br />
territorl; un Consell de Gavern amb funcions executives i ad·<br />
miniltratives, i un Presldent, elegit per I'Assembleá entre els<br />
seus membres I namenat pel Aei, al qual correspon' la direceló<br />
del Consel! de Gavern, la suprema representaci6 de la comunl·<br />
tat respectiva i la de l'Estat dlns aquella, El President I els<br />
membres del, Consell de Govern seran responsables políticame~t,<br />
da~ant I A~semblea. Un Tribunal Superior de Justicia, sens<br />
perJUldlcl d~ la Jurlsdlcció que corresponda al Tribunal Suprem,<br />
culminara 1Organitzacló judIcial dins I'ambit territorial de la<br />
Comunitat Autbnoma. En els Estatuts de les Comunitats AutonO":Jes<br />
podran establ!r·se els supbsits I les formes de parnclpacIó<br />
d aquel les en lorganitzacló de les demarca.cions judicials<br />
del terrltorl, tot de conformitat amb el que preveu la lIel organlea·<br />
del poder judicial I dlns la unllat I la Independ~neia proples<br />
d'aqu~sl darrer. Sens perjudlel del que disposa I'arllcle 123, les<br />
successlves instlmcles processals, en el seu cas, s'esgotaran<br />
davant organs radicats en el mateix .terrltari de la Gomunltat<br />
Autonoma en qub estlga I'orgao competent -en primera Instancia.<br />
2, Una vegada hagen estat sanclonats I promulgats els respectius<br />
Estatuts, narnés podran ser modlflcats mitjan¡;:ant els<br />
procediments que ells mateixas establesquen I mitjam;:ant refer~ndum<br />
entre els electors Inscrits en els censos corresponents.<br />
.<br />
3. Els Estatuts podran establir circumscripcions territorials<br />
propies que gaudlran de plena personalitat jurfdica mitjanc;ant<br />
I'agrupació de municipis limitrofs ..<br />
Article 153.<br />
El contror de I'activitat deis órgans de les Comunitats<br />
Autónomes sera exercit:<br />
a) Pel Tribunal Constitucional en alió que es referesea a<br />
la constitucionalitat de les seues disposicions administratives<br />
amb fan;:a de Ilei,<br />
b) Pel Govern, prevl dictamen! del Consetl d'Estat. en'<br />
allo que pertoque a I'exerclci de funeions delegadas a que es"<br />
refereix I'apartat 2 de I'article 150. .<br />
e) Per la jurisdicció contencioso-administrativa en allo que<br />
es refereix a I'administració autonoma o a les seues normes<br />
reglamentaries.<br />
d) Pel Tribunal de Comptes en els aspectes economics 1<br />
pressupostaris.<br />
Article 154.<br />
Un delegat nomenat pel Govern dirigira I'administració de<br />
rEstat en el territarl de la, Comunitat Autónoma i la coordinara,<br />
si és procedent. amb l'administrDció propia de la Comunitat.<br />
Article 155.<br />
1. Si una Comunitat Autónoma no complia les obligacions<br />
que la Constituei6 o altres IIeis Ii imposaven, o actuava de<br />
forma que atemptara greument contra nnterés general d'Espanya,<br />
el Gavern, previ requeriment desatés fet al President<br />
de la Comunitat Autónoma, amb I'aprovació per majoria absoluta<br />
del Senat padra adoptar les mesures necessaries per tal<br />
d'obligar-Ia al compliment fon;ós de les dites obligacions o<br />
per tal de protegir ¡'interés general esmentat. ,<br />
2, Per a I'execueló de les. mesures previste!) a I'apartat<br />
anterior. el Gavern podra donar instruccions a tates les autoritats<br />
de les Comur.itats Autónomes.<br />
Article 156.<br />
1. les Gomunitats Autonomes gaudiran d'autonomia financiera<br />
per a acomplir i exercir les seues compeHmcies d'aeord<br />
amb els principis de coordinació amb la Hisenda estatal i de<br />
solidaritat entre tots els espanyols.<br />
2. les Comunltats Autonomes podran actuar com a dele·<br />
9ats o col.laboradors de I'Estat en la tasca de recaptació, gestió<br />
I Ilquidació deis recursos tributarls d'aquest, d'acord amb las<br />
lIeis I els Estatuts.<br />
Article 157.<br />
~. Els recursos de les Comunitats Autonomes seran constitUlts<br />
per:<br />
al Impostos cedits totalment o pareialment per I'Estat; recarrecs<br />
sobre Impostos esta,tals i altres. participadons en _els<br />
ingresos. de l'Estat,<br />
_<br />
b) Els seus propis impostos, taxes i contribucions espeeials.<br />
el TransferEmcies d'un fons de compensació interterritorial<br />
i altres assignaci-ons a carrec deis Pressuposts Generals de<br />
I'Eslal.<br />
d) Rendiments procedents del seu 'patrimoni i ingresos de<br />
dret "rivat.<br />
e) El producte de ,les operacions de crédito<br />
2. lesComunitats Autónomes no podran adoptar en cap<br />
cas mesures tributaries sobre béns situats fora del seu territori<br />
o que eonstituesquen un obstacle per a la Hiure circulació de<br />
mercaderies o de serveis.<br />
3. l.'exerclci de les competencies financeres enumerades en<br />
ranterior ap8rlat 1, les narmes per a resoldre els ccoflictes<br />
que pa@'lleren sorgir ¡les possibles formes de col./aboració<br />
financiera entre les Comunitats Autonomes i I'Estat podran ser<br />
regulades per mitja d'una lIei organica.<br />
- ._........,
B: O. del E.-Núm. 311.5<br />
29 diciembre 1978<br />
211407<br />
Artiele 158.<br />
• •<br />
1. En els Pressuposts Generals de rEstat es podra establir<br />
. una assignació a les Comunitats Autónomes en funció del volum<br />
deis serveis ide les activitats estatals que hagan assumit<br />
i de la garantía d'un "ive" mínim _en la prestació deis serveis<br />
públics fonamentals en tot el territorl espanyol.<br />
2. Per tal de corregir desequilibris económics- interterritorials<br />
i fer efectiu' el principi de Balidaritat es constituira .un<br />
Fans de Compensació destinat a despeses d'inversió, els recursos<br />
del qual seran distribu"its per les Corts Ganarais entre<br />
les Camunitats Autonomes I les provincias, en el seu cas.<br />
ArticJe 159.<br />
mOL IX<br />
Del Tribunal ConstitucionaJ<br />
1. El Tribunal Constitucional es compon de 12 membres<br />
nomenats pel Rei. deis quals, quatre a proposició del Congrés,<br />
per majoria de les tres cinquenes parts deis seus membres,<br />
quatre a proposició 'del Senat; amb identica majoria, dos a<br />
proposició del Govero, i dos a proposició del Consell General<br />
del Poder judicial.<br />
2. Els membres del Tribunal ConsUtucional hauran de ser<br />
nomenats entre Magistrats i Fiscals, Professors d'Unlversltat,<br />
funcionaris públics i advocats, tots ells juristes de competencia<br />
reconeguda amb més de quinze anys d'exerclci professio'naL<br />
3. El periode de designacló deis membres del Tribunal' Cong..<br />
titucional tíndra una durada de deu anys i es renovaran per<br />
ter~os cada tres anys.<br />
4. la eondició de membre del Tribunal Constitucional és<br />
incompatible: amb qualsevol mandat representatlu; amb els<br />
carrees polltlcs o admlnistratius; amb I'exercici de funcions<br />
directives en un partlt politlc o en un sindicat o d'un carrec<br />
al seu servel; amb I'exerclcl de les carreres judicial i fiscal;<br />
I amb qualsevol activltat professlonal o mercantil.<br />
Altrament. els membres del Tribunal Constitucional tindran<br />
les incompatlbilítats proples deis membres del poder judicial.<br />
5. Els membres del Tribunal Constitucional serao indepen.<br />
-dents i inamovibles en l'exerclei del seu mandato<br />
Article 160.<br />
El president del Tribunal Constitucional sera nomenat entre<br />
els membres d'aquest, pel Re,i, a proposició del mateix Tribunal·<br />
en pie I per a un període de tres anys.<br />
Article 161.<br />
1. El Tribunal Constitucional té jurisdicció en tot el territori<br />
espanyol i és competent per a conéixer:<br />
a) O"el recurs d'inconstitucionalltat contra lIeis 1 disposielons<br />
normatives amb for~a de- Jle!. la declaració d'inconstitucionalitat<br />
d'u.na norma amb rang de lIel, interpretada per la<br />
jurisprudencia afectar~ aquesta, pero la sentencia o sentencies<br />
que n'hagen recaigut no perdran el valor de cosa jutjada.<br />
b) Del recurs d'emparament per violacló deis drets'l de<br />
les Ilibertats continguts en l'arUcle 53.2 d'aquesta Constitució.<br />
en els cas,os i formes que la lIel establesca.<br />
cl Deis conWctes de competencia entre l'Estat i les Comunitats<br />
Autonomes o deis de les Comunltats Autónomes entre<br />
elles.<br />
dI De les altres materies que li atribuesquen la Constitució<br />
o les lleis organiques. .<br />
2, El Govero podr~ impugnar davant el Tribunal Constitu·<br />
clonal les disposicions I resolucions adoptades pels argans de<br />
les Comunitats Autbnomes. la Impugnacló provocara la suspensió<br />
de la disposlció o de la resolueló recorreguda, pero<br />
el Tribunal, en el seu cas, hauri de ratificar·la o al~ar-Ia en un<br />
termini no superior als cinc mesos.<br />
Artiele 162.<br />
1. Tenen legiUmitat:<br />
al Per a interposar el recurs d'inconstítucionalltat, el Presldent<br />
del Govern, el Defensor dlS'1 Poble, cinquanta Dlputats, clnquanta<br />
Senadors, els argans col.legits executlus de les Comunitats'<br />
Auionomes i, en el seu eas, les seues Assemblees.<br />
b) Per a Interposar el recurs d'emparament, tata persona<br />
natural o jurídica que invoque un interés legftim, a més del<br />
Defensor del Poble I del Minloterl Ascal.<br />
2. En els altres casos la lIei organica determinarll les persones<br />
i els organs legitlmats.<br />
Artlele 163.<br />
Qua" en algun procés, Un organ iudicial considere -que una<br />
norma amb rang de lIel, aplicable al cas, de la validesa de la<br />
qual depenga el veredicte, puga ser contraria a la Constitucló.<br />
plantejara la qüestló davant el Tribunal Constitucional en els<br />
casos, en la forma 1 amb els efectes que la lIel establesca.<br />
que en cap cas seran suspensius.<br />
Artiele 164.<br />
1. les sentencies del Tribunal Constitucional es publicaran<br />
en el butlletí oficial de l'Estat amb els vots partlculars, si n'hi<br />
haguera. Tenen el valor de cosa jutjada a partir de I'endema<br />
d'haver estat publicades I no hl ha cap mena de recurs<br />
contra. Aquelles que declaren la lnconstltucionalltat d'una lIei<br />
o d'una norma amb for9a 'de lIel J tates aquelles que no es limi·'<br />
ten a I'estimació- subjectiva d'uo dret, tenen plens efectes davant<br />
tolhom.<br />
2. L1evat que en el veredicte es dispose altrament, subsistira<br />
la vigencia de la lIai en la part no afectada per la ¡nconstltucionalitat.<br />
Artiele 185.<br />
. Una lIel orgemica regulara el funcionament del Tribunal Constitucional,<br />
I'estatut deis seus membres, el procediment davant<br />
aquell i les. condicions per a I'exercici de les accions.<br />
Article 166.<br />
TITOl X<br />
De la· reforma constitucional<br />
la iniciativa de reforma constitucional s'exercira en la forma<br />
prevista en els ap~rtats 1 i 2 de l'arUcle 81.<br />
Arllele 167.<br />
1. - Els projectes de reforma constitucional hauran de ser<br />
aprovats, per una majoria de les tres clnquenes parts de cada<br />
una de les Cambres. Si no hi haguera acord entre totes dues,<br />
s'lntentara obtenir·lo mltjaOl;ant la craacJó d'una Comlssló de<br />
composlcló paritaria de Dlputats I Senadora que presentara un<br />
texl que serA volal pel Congréo i pel Senat.<br />
2. En cas de no aconsegulr.ge I'aprovació mitjan~ant el pnr<br />
cediment de. I'apartat anterior, I sempre que el text haguera<br />
obtingut el vot favorable de la majoria absoluta del Senat, el<br />
Congrés. per majoria de les dues terceres parts, padra aprovar<br />
la reforma.<br />
3. Una vegada haja estat aprovada la reforma per les Corts<br />
Generals, sera sotmesa a referendum per tal de ser ratificada,<br />
sempre que ho demane una declma part deis membres ~e qualsevol<br />
de les Cambres, dins I'espai deis quinze dies seguents al<br />
de I'aprovació.<br />
Artlcle 168.<br />
1. SI es proposava la revisió total de la Constitució o una<br />
de parcial que afectara al tItol Preliminar, el Capftol Segon.<br />
Seeeló1' del Tilol 1, o el Tltol 11, es proeedlrA a I'aprovaeió del<br />
principi per majoria deis dos ter(fos de'cada Cambra, I a la<br />
dlssoluci6 immediatade les Corts. ...<br />
2. les Cambres elegides hauran de ratificar la decisló I pro·<br />
cedir a I'estudi del nou taxt constitucional, que haurll de ser<br />
aprovat per majoria deis dos terlfos de les dues Cambres.<br />
Arllele 189.<br />
No podra Iniclar-se- la reforma constltu~lonal en, temps de<br />
guerra o de vigencia d'algun deis estats previstos en 1artlcle 116.<br />
Primera.<br />
DISPOSICIONS ADDICIONAlS<br />
la Constitució efT!para I respecta els drets historics deis<br />
territorís forals.<br />
l'sctualització general del dit regim foral es dura a terma,<br />
en eJ seu cas, dins el marc de la Constituci6 i deis Estatuts<br />
d'AutonomJa.•<br />
Segona.<br />
la declaració de majorla d'edat que conté I'artlcle 12 d'aquesta<br />
Constitució no perjudica les situacions emparades pels drets<br />
foralo en I'Amblt del drel prlval.<br />
en
29408 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.5<br />
Tercera.<br />
la modlflcocló dal r~glm aconómlc I flacol da l'arxlp~lag ca·<br />
narl requerlrll un Informe prevl de la Comunltat Autónoma 0,<br />
en el seu cas, de I'organ provisional autonomlc.<br />
Quarta.<br />
o En les Comuriltats Autbnomes on resldeses més d'una Audiencia<br />
Territorial. ~s Estatuts d'Autonomla respectlus podreo<br />
mantenir les que ja hl eren I distribuir les competencias entre<br />
elles. sempre de conformitat 8mb el que preveu la lIei organica<br />
i mantenlnt·ne la unltat I la Independencia. .<br />
DISPOSICIONS TRANSITORIES<br />
Primera.<br />
En els terrltarls 'dotats d'un reglm provisional d'autonomia,<br />
els seus órgans col.leglats superiors, per mitja d'un Bcard adop·<br />
tat per la majarla absoluta deis seU5 membres, podra" substituir<br />
la Iniciativa que I'apartat 2 de I'article 143 atrlbueix a les<br />
Dlputaclons Provinclals o als argans interinsulars corresponents.<br />
SegOlia.<br />
Els territoris que en el passat hagueren pleb~scitat afirmatlvament'<br />
projectes d'Estatut d'Autonomia I en el moment de promulgar<br />
aquesta Constitució compten amb ragims provisionals<br />
d'autonomla, podran procedir Immediatament en 1a forma prevista<br />
per I'apartat 2 de I'artlcle 148, sempre que ha acorden<br />
alxf, per majorla absoluta, els argans preautanomlcs col.legiats<br />
superiors, els Quals hauran de comunlcarho al Govern, El pro·<br />
jecte d'Estatut serA elaborat d'acord 8mb allo que estableix I'er-<br />
. ticle 151, número 2, a canvacatbria de I'organ cal.legiat presu·<br />
taRomic.<br />
Tercera.<br />
La Iniciativa del pracés autonbmic per part de les Corparaclons<br />
locals o dais seus membres, prevista per ¡'apartat 2 de<br />
J'article 143, s'anten que és diferida, amb tots els seus afectes,<br />
fins a la celebracló de les prlmeres eleccions lacals sota la<br />
vigencia de la Constitució.<br />
Cuarta,<br />
. 1. En el cas de Navarra, la efectes de la s~ua Incarporaeió<br />
al Conseil General Basc o al rilglm autonomlc base que el<br />
substltuesca en 1I0c- del que establelx I'article 143 de la Canstitucló,<br />
la iniciativa carrespon a J'organ Foral competent, el<br />
qual adoptara la seua decisló per major1a deis membres que la<br />
componen. Per tal que la dita Iniciativa siga vAlidA, cilldrli, a<br />
más, que la declsló de I'organ Foral competent siga rafificada<br />
per un referEmdum convocat expressament a aquest decte, I<br />
aprovat per majorla deis vots vlilJds emesos.<br />
2. SI la Iniciativa no reelxlra, narnés 8S podrli tornar a produir<br />
en un altre perlado de mandat de l'organ Foral competent,<br />
~ I en qualsevol cas, quan haja transcorregl!t el terminl mfnlm<br />
que astablelx I'artlc!e 143.<br />
Cinquenl;l.<br />
les clutats de Cauta j Melilla podran constituir-se en Comunitats<br />
Autonomes en el cas que ho decldelxquen alxl els<br />
seus respectlu8 Ajuntaments, per mitjlt d'un acord adoptat per<br />
la majorla absoluta deis seus membres 1, sI ho autoritzen les<br />
Corts Generals, mltjan~ant una lIel org¡~mlca, en els termes<br />
prevlsts per f'artlcle 144.<br />
Slsena.<br />
SI "a tramaten a la Comlssló de Constltucló de' Congrés<br />
diversos proJects d'Estatut, seran dictaminats per.l'ordre en que<br />
hl hagueren entrat, I el termlnl de dos mesas a qull es referelx<br />
I'artlcle 151 comen~arli a comptar des que la Comlssló acabe<br />
I'estudl del projacte o projectes de qub successlvament haja<br />
eonegut.<br />
Setena.<br />
Els orga"nismes provisionals autonómics es consideraran dissolts<br />
en als casos següents:<br />
a) Una vagada hagen estat constltuits els órgans que e..<br />
tablesquen el& estatuts tfautonomia aprovats conformement a<br />
aquesta Constltucló.<br />
b) En eas que la Iniciativa .del procés autonomic no aJrlbara<br />
a recixlr per tal com no compUra els requlsits prevlsts a I'ar·<br />
Ucle 1~, • .<br />
c) Si I'organlsme no haguera exerclt el dret que Ji reconelx<br />
la disposlció transitoria primera dins el termlni de 3 anys.<br />
Vuitena.<br />
1. Després de I'entrada en vIgor de la present Constltució<br />
les Cambres que I'han aprovada assumiran las funclons I les<br />
competeneies que s'hi assenyalen respectivament per al Congrés<br />
I per al Senat, cense que en cap cas el seu mandat s'estenga<br />
més enlla del 15 de juny de 1981. .<br />
2. A efecte del que estableix I'article 99, la promulgació<br />
. de la Constitució es considera eom un eas constitucional en<br />
el qual es proceden d'aplicad-Io. A aquest efecte, a partir de<br />
.la ditB promulgaci6 s'abrira un periode de trenta dies per a<br />
I'aplicació del qua disposa el dit article. Durant aquest perlode,<br />
I'aetual Presldent del Govern. que assumira les funciona ¡les<br />
competencies que'la Constitucló estableix per a aquest'carrec,'<br />
podre optar per usar de la facultat que Ii reconeix I'artlcle 115<br />
o bé donar pas, amb la seuadimissió, B I'apllcació del que establelx<br />
I'article 99; en aquest darrer cas restara en la situacfó<br />
prevista en I'apartat 2 de I'article 101.<br />
3. En eas de dlssolució, d'acord amb el que preveu I'article<br />
115 l. si no s'haguera produn legalment allo que prexeuen<br />
els arUcles 68 I 69, caldrili aplicar a les elecclons les normes<br />
vigents anterlorment, amb les úniq!Jes excepclons que en allO<br />
que fa referénclae ineligibilitats i Incompatibilltats s'aplicarA<br />
directament allo que preveu I'ineis segon de la lIetra b) de<br />
I'apartat 1 de I'artlcle 70 de la Constitucló j' el que aquesta mateixa<br />
dlsposa respecte a I'edat de votar i el que establelx<br />
l'artlcle 6a.3.<br />
Novena.<br />
Als tres snys d'haver estat elegits per -primera vegada els<br />
membres del Tribunal Constitucional es designara per sorteig<br />
un grup de quatre membres de la mateixa procedencia eiectiva<br />
que hagen de cessar"1 ser renovats. A aquest únlc afecte, es<br />
consideraran agrupats com membres de la mateixa proeedeeia<br />
els dos designats a proposicló del Govern i els dos que proce·<br />
deixen de la formulada per Consell General del poder judicial.<br />
Després d'un segon període de tres snys es renovara pel matelx<br />
procediment un deis dos grups no afectats pel sorteig<br />
anterior. Des d'aq'ueli moment la renovació hom s'ajustara al<br />
que estableix el número 3 de I'article 154.<br />
DISPOSICIO DEROGATORIA<br />
1. Resta derogada la L1ei 1/1977, del 4 de gener per"a la<br />
Reforma Política, 1, en la mesura' que no foren Ja derogadas<br />
per aquesta lIel, la de PrincIpios Fundamentales del Movimiento<br />
del 17 de malg de 1958, el Fuero de los Espa~oles ,del 17 da<br />
juliol da 1945, el Fuero del, Trabajo del 9 de more da 1938, la<br />
Ley Constitutiva da las Cartea del 17 de jullol de 1942, la Ley<br />
de Sucesión en la Jefatura del Estado del 26 da juliol de 1947,<br />
modiflcades tates per la L1ey Organica de rEstat del 10 de gener<br />
de 1967 I de la mateixa manera, aquesta darrera i la del Referendum<br />
Nacional del 22 d'octubre de 1945.<br />
2. En la mesura que poguessen conservar alguna vivencia,<br />
es .(:onsidera derogat definitivament e~ Relal Decret del 25 d'oetubre<br />
de 1839 en allb que paguera afectar les provlnces d'Alaba,<br />
Guipúscoa i Biscala.<br />
De la mateixa forma es considera derogada definitivament<br />
la lIel del 21 de jullol de 1876.<br />
DISPOSIC10 FINAL<br />
Aquesta Constitucló entrara en vigor el mateix dia que en<br />
siga publicat el text oficial el butlletf oficlel de I'Estat. Sera<br />
publicada també en les altres lIengües d'Espanya.<br />
IMPRENTA NACIONAL DEL BDLETlN OFICIAL DEL ESTADO
..<br />
.<br />
BOLETIN OFICIAL DEL ESTADO<br />
. "<br />
GACETA DE M~DRID<br />
Año cccxvrri<br />
Viernes 29 de diciembre de 1978<br />
Núm. 311.6<br />
\<br />
KONSTITUZIO<br />
ESPAINIAKO<br />
1978ko URRIAREN 31n GORTEEK ONARTUA<br />
,<br />
1978ko ABENDUAREN 6an, ESPAINIAKO HERRIAK BIRRETSIA<br />
"1978ko ABENDUAREN 27an B. M. ERREGEK, GORTEEN<br />
AURREAN SINATUl\
(<br />
•<br />
KONSTITUZIO<br />
ESPAINIAKO<br />
HITZAURREA<br />
Espalniako Nazio8. justizis, askatasun, seguritate eta hura<br />
osotzenduten antasuna buJtzatu eta ezarrl nahiaz, subiranota·<br />
5Un. erabillz. hurrengo nahla adlerazten du:<br />
Demokratlk blzlklde:tasuna garantizatu Kons"tituzio eta legeen<br />
barruso ekonomlk ~ta s021al justu baten areu adostasunaz.<br />
Ezkubldezka Estatu bat indartu, lege egiotes herri ryahiaren<br />
azalpen bazala aseguratuz. _<br />
Espainol eta Espainlako Herri guztiak giza eskubideen partes<br />
izan dezaten. baita beraien kultura eta tradizioek, hizkuntza eta<br />
erakundeek er.e.<br />
Kultura etaekonomia bultzatu denek bizitza dulo kalitatezko<br />
bat asegura dezaten,<br />
Glzarte demokratlko eta aurrerakoi bat ezarri. eta<br />
Herremsn paketsu batzu sendotu eta baita lurreko herri<br />
guztien arteko herkidego eragile bat sortu.<br />
Ondorioz, Gorteek onartzen duteeta Espainiako herriak<br />
hurrengo hau berresten du<br />
1.lrtikulua<br />
KONSTITUZIOA<br />
AINTZIN TITULUA<br />
1.. ÉIpoInll Eokubldlzkíl EIlIlU IOzlll 111 dlmokrlllko bOl<br />
batetan erelkitzen da. eta beraren balare naguai bezala, lege<br />
Il'Iuglntza. askatasunl, justizia. berdintasuna eta polltlk aniztlsuna.<br />
2. Sublranotasun n8zlon81a Espliniako herrlan datza. eta<br />
hOnengandlk ~darlzkio Estatuaren botereak.<br />
3. Estatu Espainolaren.politik era Monarkia parlamentaria da,<br />
2.lrtikulua<br />
Konstltuzioa Nazio espainolaren banaezinezko batasunean<br />
oin.rritzen da. hura espainol -guztien aberria arrunt eta<br />
banaezlnezkoa. eta hurrengo hau berrezagut eta garantizatzen du.<br />
hotl. Espainia osotzen duten nazionalltate eta' h,errieldeen<br />
autonomiarako eskubidee ete denon arteko lagunkidetasuna.<br />
3. ertikulua<br />
1. "Gaztelania da Espainiako Estatuaren hizkuntza ofiriala.<br />
Espalnol guztiek jakin behar dute eta erabiltzeko eskubld8a dute.<br />
2. Espalniako beste' hizkuntzak ere ofizlalak ¡zange;. dlra haiei<br />
dagozkien Erkidego Autonomoetan bereuen Estatutoei dagoikien<br />
el'ln.<br />
3. Espalniako hizkuntza moeta ezberdinen aberastasuna kultut<br />
~mdare bat da eta hura ~abes eta begirunegarri,izango da.<br />
4. artikulua<br />
1. Eapainiako bandera hiru lerro horizontalez osoturi~ Jzango<br />
da. hots. garfi. hori ~lta gorfia, horia. bi gorri hainekoa Izanlk. .<br />
• 2; EIlolutuek Erkidlgo' Autonomoen bond.r, .11 .nte.lna<br />
tieronar dftzakete. Hauk Espalnlako· banderaren ondoan jarriko dirl<br />
ebe. publlkoetan eta ekintza oflzialetan.<br />
5.lnlkulul·<br />
EIlolU hlriburul Madrid hiria da.<br />
6. anikulua<br />
Alderdi poJitlkoek poJitik aniztasuns. adierazten dute. herri<br />
nl!hlaren hezkuntz eta agerpenean konkurrftzen dira. eta politikan<br />
pane hartzeko oInarrizko tresnak dirá. Halen sortze efa ekintza<br />
a~ketak ask8ak dlr. Konstituzlo eta lege errespetu barruan. Haien<br />
~me egltura eta ihard!Jera demokratikoek Izan behar dute.<br />
7. anikulua<br />
tangUe sindikatu eta entrepresari' elkarteek beraiei dagozkien<br />
ekonomik ata· sozial interes eraglndura eta defentsaren alde jokatzen<br />
dute. Halen sormen eta eklntzen ariketa libre sdo· askeak dira<br />
Konstituzio eta legearen begirune barruan.'Halen barne egltura eta<br />
iharduera demokratlkoek izan behar dule.<br />
B. artikl}Iua<br />
1. Indar Armatuak. lehor, ¡tsas eta aireko harmadak osoturik<br />
betebehar bezala Espainlaren s~biranotasuna ,eta independentzia,<br />
Jurralde osotasun araugintza Konstituzionala zaintzean't:fatza.<br />
2. lego organikoak erakunde militarraren oinarriak arautuko<br />
ditu aurreko Konstituzioko funtsen arabera.<br />
9. artikulua<br />
1. Hiritar eta botere publikC'ak Konstituzioaren ela arauginlza<br />
juridikoaren menpean daude.<br />
·2, Botere publikoei baldintzak bultzatzea dagozkie askatasun<br />
eta pertsona baten eta taldea osotzen dutenena benetazko eta<br />
eragileak izan daltezen; baita galerazi edo osotasuna zalttzen<br />
diluzten oztopo.ak eragltea hiritargoen parte hartzea erraztea bai<br />
polltika mailan, bai eko,nomiS', kuttura eta glzarte mallan ere.<br />
3. Konstitlizioak legalitatearen printzlpioa garantizatzen du.<br />
baita arau jerarkia, arau pubtizitatea, eskubi bakarren aurkako edo<br />
murrlzgarri diren zigor disposapen atzeragaitza. luridik zihurtasuna,<br />
ardura eta botere publikoen arbitrakeriaren era~ozpena.<br />
10. artikulua<br />
1. TITULUA,<br />
Oinlrrizko ....obld. ItlIl>mbehamlk<br />
1-. Pertsonaren duintasuna, hari dagozkion eskublde<br />
uklezlnekoak. nortasunaren hQzkunde librea. lege. 'beglrunea eta<br />
besteekiko eskutlideak ordenu poJitlkoa eta glza bakearen oinarriak<br />
dira. ,<br />
2. Konstituzloak onartzen ditUlm oinarri~ko asketesun eta<br />
eskubldeel dagozkien arauak honela adierezlko dlra. hotl. Glza<br />
Eskubide Orokorren adostasunez sta berauef dagozklen tratatu eta<br />
naz.ioarteko akordioen arauera hauk Espainiak berretsi baitutu.<br />
11. artikulua<br />
LEHEN KAPITULUA<br />
,Espainol eta atzerrikoei buruz<br />
1. Espainiako nazionalltatea legeak finkltzen duen .rln-: Iortu,<br />
gorde eta galtzen da·<br />
2. Sorterrlz. Ispainola d.nari 8zln zaio bere na.zlonalitlte.<br />
glb.lU.<br />
3. Estatuak kontzerta dezake nazJonlntate bikoftza<br />
,iberoameriketako Herriekin ·edo Esp.iniakin hon.llko Ido h.lako
B. O. del E.-Núm. 311.6 29 diciembre 1978 29411<br />
lotur. _berezia duten RO izan" duten.ldn. Heiri hauetan, nahiz ete<br />
bertako- -hiritarrei elkarreklko eskublcterlk. ,¡tortu ez, espalncdak<br />
bertakoakegin daltezke sorterrlJc.o naziónaUtatugaldu gabe.<br />
12. artikulua<br />
Espainiarrak 1B"urtekin dira garatasun-adin~ko.<br />
13. artikulu8<br />
1; Auerritarrak Espalman zera goiatuko dute; hots;-orain Tit-ulu<br />
honek l;Iarantizauen dit.uen Iibertat. publikoak. tratatuek eta legeak<br />
ezatUen dituZ1en eran. ..<br />
2. 23 artikulu8naitortzen diren eskubideen tltularrak<br />
espeinolak bakarrik izan ahal dira, elkarrekiko .ritzie! kasu eginez.<br />
ezarr! ahal da tratatuz ado legez bozketa .rag1lesren eskubiderako<br />
udal hauteskundeetan. ,<br />
3. Extradi¡:ioa tratatu edo leg9 batert betetzeaz emango da.<br />
elkarrekíko oinarri kasu eginez. Extradlziotlk .. kanpo geldltzen dira<br />
deUtu politikoak,baLna ez dira hemen terrorismo eklntzak 58rtzen. -<br />
4..Legeak- ezarriko din,.mugak besteHerri batzutako hirltarrek<br />
eta herrigabeek Espainian ihesleku eskubidea noraino gozatu ahal<br />
duten.<br />
, 4. artikulua<br />
BIGARREN KAPITULUA<br />
Eskubide eta askatasunak<br />
EsiJainolalt legearen ar,abera 'berdinak dira eta ezio da onartu.<br />
diskriminapenik. jaiotze, sexu, ertijio edo beste baldintza ado agoera<br />
pertsonal edo sozialagatik.<br />
15. artikulua<br />
LEHEN SAlLA<br />
Oinarrizk.o eskubideak eta 8sk8tasun publíkoak<br />
Pertsona guztiek bizitza eta osotasun fisikoa eta moralerak~<br />
eskl{bidea dute, eta ¡nolz ezlo dlra meneratu torturetara ez'ata zfgor<br />
edo tratu ezgizakor edo' .itsusietara.· Herlotza zigorra baztertua<br />
geraizen da, salbuespen bezala gerrateetarako Harmadako zigor<br />
legeek zer erabakitzen duten albo batetara utzlz.<br />
16. artikulua.<br />
1. Pertsonen eta komunitateen askatasun ideologlko. erlijíoso<br />
. eta kultuarena garantizatzen da,"beraien agerpenetan muga bakar<br />
bat _ izanik, hpts, legeak babestenduen ordenu 'publikoaren<br />
jagoterako behar dena bakarrik.<br />
•<br />
2. Ezin ezingo da ¡nor behartu bere ideologia, erlijlo edo<br />
sineskizunei buruz altortzen.<br />
3. Inolako sineskerak el du estatu seinurik izango. Botere<br />
publikoek kontutan hartuko dute EspalniakogizBrtearen sineskizun<br />
erllJlosoak etl Eliza katoliko eta beste sineskerekin lankldetza<br />
harremanak izango dituzte.<br />
17. artikulua<br />
1. Edozein pertsonak askatasun eta seguritate eskubidea duo<br />
Inori ez zaio askatasunik galerazlko, artikulu hontan agintzen dena<br />
betetzen ez baldin bada eta beste jazoeretan legeak adi~razten duen<br />
e~n. .<br />
2. Epai aurreko atxilotzea,: egintzak argitzeko hertsikl behar den<br />
denboratik gora ez da luzatuko ata, hirurogei eta hamabi ordu<br />
. barruan, atxilotua askatua ¡zango da ado au_~itegl .aginta'~ien<br />
pentsutan jarrla. .<br />
3. Edozein pertsona atxilotzearl lehen balt lehen jakinarazlko<br />
zalo ata era ulerkor batez, bere eskublde eta atoxilotze errazoiak<br />
emanez. aitortze.n bortxatu ezinik. Legeak aglntzen duen eran, poliz!<br />
ata judizial dlllgentzietan atxilotuari abokatu laguntza garantizatzen<br />
zaio.<br />
4. Legeak «habeas corpus. prozedura; arautuko du edoze!n<br />
pertsona i1egalkí atxilotua, lehen balt lehen auzitegi eskuetan<br />
jartzeko. Era berean legeak mugatl.lko du bahin behlneko<br />
atxilotzearen gehiengo epea.<br />
18. artikulua<br />
1. Ohore, norberaren eta senitarteko barrukotasuna eta<br />
bakoitzaren irudi eskubidea garantizatzen da.<br />
2. Bizilekua sa'!'zinezkoa da. Bertan. jabeare" edo epaila'<br />
erabakiaren ba!men gabe ezío da sartu...ez eta erregistra ere. delltu<br />
"abanan ilan ezik. -<br />
3. Komunikapen sekretua garantizatzen da eta. bereziki, posta,<br />
telegrafo ata telefonoenak, epai erabakirik izan ezik. .<br />
4: Legeak informatik erabilera mugatuko du Iiiritargoaren<br />
"ohore, norberaren eta senitarteko barrukotasuna eta berauen<br />
e~kubideen ihardun osoa garantizatzeko.<br />
19. artikulua<br />
Espainolek, beraien bizitokia Ilbreki aukeFatzeko eskubidea dute<br />
eta baita lurralde nazionaletik zehar iblltzeko ere.<br />
•<br />
Era berean, legeak ezartzen dituen neurrletan. Espainian libreki<br />
sartu ,eta bertatik irteteko eskubidea dute. Eskubide hau arrazoi<br />
polltiko edo idiologikoek ezin duta mugatu.<br />
20. artikulua<br />
1. Hurrengo eskubideok aitortu eta babesten dira: .<br />
al Pentesamenkera, ideia·eta eritzlak hitzez, idatziz edo beste<br />
edaZe!n era batez libreki azaldu eta zabaltzeko.<br />
b) Emaitza eta sortze literario, artistiko. zientifiko eta<br />
tecknikorako.<br />
e) Katedraren askatasunerako.<br />
dI Edozein hedabideta.tik Iibreki egiazko ¡nformazioa<br />
komunlkatu edo jasotzeko. Askatasun iharduera hauetan, legeak,<br />
kontzlen~118 baldlnt18 eta profesloarl dagoklon .ekreturako<br />
••kubide••rautuko duo<br />
2. Eskubide hauen erabilera ezin da inola mugatu a1dez<br />
- aurretiko zentsura batez<br />
3. Estatuaren edo baste eraku,nde publiko baten menpean<br />
daude giza Romunikabideen -eratza eta parlamentu ita kontrola<br />
legeak arautuko du, eta adierazgarri diren talde sozial ata politikoei<br />
haietara parte hartzea garantizstuko die. Espainiako Gizarte<br />
aniltasuna eta hi,zkunt-za ezberdinak errespetatuz. .<br />
4. Askatasun hauek, Titulu hontan, errekonozituniko eskubide<br />
errespetuan, aurrera eramaten duten legeen aglndu. eta. batez ere,<br />
ohore, barrukotasun, norberaren ¡rudi, gaztaroaren eta haurtzaroaren<br />
babes eskubidean,dute muga.<br />
5. Auzi erabakíz bakarrik argitalpen;. grabaketa eta beste<br />
komunikabideen bahimendua akorda daiteke.<br />
21. artikulua<br />
1. Bilera paketsu eta harma gabeko eskubidea altortzen da.<br />
Eskubide honen erabllera ez du aldez aurretikako balmenik behar.<br />
'2. Iraganbide publikoetako bilera. kasuetan eta rnanifestaldietan<br />
agintarjarl_aldez aurretikako adierazpena emango zaio, hark bakarrik<br />
galeraziko du kale matrakorako oinarrituriko arrazoiak daudenean,<br />
.~sooa eta ondasunen arriskuaz.<br />
22. artikulua<br />
1. Elkartze eskubidea aitortzen da.<br />
2. Erabil¡ edo jarraildlzen dituzten bide eta helbl:lruak delitu<br />
bezala tipifikaturik dauden elkargo i1egalak dira.<br />
3. Artikulu honen babesean sorturiko elkargoak erreglstroan<br />
ezarri beharko dira zabalkunde ondorioetarako bakarrik.<br />
4. Elkargoak berilio ekintz.tatik .,eztatu &do galerlzl ahal<br />
¡zanga dira arrazoituniko epal erabakiaren bitartez.<br />
'<br />
5. Isileko eta paramilitar izakerako elkargoak galerazten dira.<br />
23. artikulua<br />
1. Hiritargoak arazo publikoetan zuzenki edo aldikako<br />
aukeramenetan bozketa orokorraren bidez IIbreki aukeratutako<br />
ordezl
29412 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.6<br />
. norberaren lum ez altonzeka, errudunak ez eltortzeko eta<br />
errugabetzat hanzeko:<br />
Legeak k&suok arautuko ditu, hotl. senitarteko edo sekretu<br />
profelfonalagatlk ustezkl delituzko eklntzel" ez. dira deklaratzera<br />
tJ,hartuak lzo09o. -<br />
25. artlkuluo<br />
1. Ezln da ¡nor kondenatu edo· zlgortua -Izan eki"tz. ado<br />
uzteengatik berauk ·egiteko unes" delitu. huts edo adminlstral areu<br />
hauste izan ez badlr., une hartan zutik dirauen legearen arabera.<br />
2. ··A_ketasu" baztertze zigorrek eta segurltate neurriek<br />
blmezlketa eta gilart.a" bersartzera Joko dute eta ez dira ¡zango 18n<br />
bo~.k. Presondeglra kondenatuak, hura betetze" 8rl baldin<br />
bada. kapitulu hontako oinarrizko eskubidee:t goza dezake. balns ez<br />
expreskl huta kondenatorio arazoagatik, zigor zentzu eta presondegi<br />
legeagatlk mugaturlk daudenak. Edonola ere, lan ordalndu batetara<br />
eskubldea lzango du, eta baita giza asegurantza dagozkion'<br />
eteklnetara ere, kultura 8arbidera eta bere nortasun osoko<br />
hazkundera.;<br />
I<br />
.3.' Administral zibilak, zuzenki edo laguntza glsaz askatasun<br />
.gabetasuna inplika_tZenduen zigorrik ezingo du ezarri.<br />
26. artikulua<br />
,<br />
Administrel zibil eta erakunde<br />
gafe(.aZ1pn djra Ohore' auzit~iak.<br />
profesionalen hezparruan<br />
2,7; artlkuluo<br />
1. Guztlek dute hezkuntzarako eskubldea. Irakaskuntzaren<br />
8skatasuna altortzen da.<br />
2. Hezkuntzak, helburu bezala, giza "ortasunaren aurrerameiidu<br />
OIOa, blzikidetasun priñtzipio demokratikoak errespetatuz eta baita<br />
behln behineko eskubide eta askatasunak ere:<br />
3. Botere publlkoek guraioel dagoklen eskubidea garantlzatuko<br />
.dute.tlalen seml¡lalabekhezikuntza,erlijioso eta morala har dezaten<br />
·beraTen uste sendoei dagokien bezalaxe.·<br />
4.. Dlnarrizko lrakaskintza behartua eta dohainik da.<br />
5, Botere publikoek he~kuntzaraka guztlen. eskubide:i<br />
garantiza~en dute, irakaskintzaka program'aketa orakor baten<br />
hltartez, . dagozkien sail guztien egiazko parte hartzeaz. eta<br />
ikastetxeak,sortuz.<br />
6. Pertsona tisiko eta· juridikoei aitortzen zaie ikastetxeak<br />
sortzeko' askatasuna printzipio konstituzionaleko konstituzlokó<br />
olnarrlei dagokien beglrune barruan.<br />
7. Iraka.sle, guraso eta, dagokienean, Ikasleek' parte hartuko<br />
dute,legeak ezartzen dlt.Jen mugetan, Administrazloak heni<br />
ondOlunozordolndutako lkostatxo guztlen-kontrofoto Ja.tloon•.<br />
8. Botere publJkoek' hezkuntza sistima arakatu eta<br />
homologatuko dute legeen be~etzea.garantiza'dad;n.<br />
9. Botere- publikoek, ikastetxeák legeak ezartzen dituen<br />
balc;:lintzak betetzen.~ituzten lagunduko ditulte.<br />
10. Unibertsrtateen autonomia errekonozitzen da legeak<br />
eZ8men dituen neurrian;<br />
28. artikulua<br />
1. Guztiek dute Iibreki· sindikatzeko eskubldea. Legeak muga<br />
.•do salbuespen Jiezaieke eskubide honen Iharduera Erakunde<br />
Harmatu ado beste Talde diziplina militarraren menpean daudenel .<br />
ela funtzionari publikoentzako ihardun berezitasunak arautuko dilO.<br />
Askatasun sindikalak sindikatuak sortzeko eskubidea barnetzen du<br />
eta aukeran kidetzeko; baita' sindikatuek konfederazioak sor<br />
dltzakete eta nazio arteko' erakunde slndikalak ·ere edo haietan<br />
bazkidetu. Inor ezin da behartu sindikatu bateta" kidetzera.<br />
2. Languileen greba, eskubidea aitortzen da beraien interesak<br />
defendatzeko. Eskubide honen iharduera arautuko duen· legeak<br />
beharrezko diren'garantiak ezartiko ditu komunitateko zerbitzu<br />
premiezkoenen mantenuaaseguratzeko.<br />
29. artikulua<br />
1. Espamol. guztiek dute eskubldea ldatziz, legeak onartzen<br />
duen' era -ete ondorioz eskabide partikularra eta'amankomunekoak<br />
egiteko.<br />
2. Indor oda Erakunde- ltarmetu ado dlzipllna' mllltarroran<br />
menpean dauda" Taldeek erabll dezakete eskublde hau Indlbidualkl<br />
eta beren'lega berezi espeilflkoan erabakitlen 'CIen arabera•.<br />
30. artikulua<br />
BIGARREN SAlLA<br />
Hiritargoen eskubide eta betebe!1.s"ak<br />
1. Espainolek Espainia defendatzeko'es~ubidea eta betebeharra<br />
dute.<br />
2. Legeak· fjnkatuko ·ditu 'espainolen '·betebehar militarrak· eta<br />
. arautuko du, beharrezko diren garantiez; kontzientzia objekiioa,' eta<br />
baita beste arrazoi batzuere beharrezko soldaduzkatik libratzeko,<br />
ezarriahalez, kasu bakoitzean. ordezkako giza prestapena.<br />
3. Zerbitzu zibil bat ezarri ahal izango· du interes orokorren<br />
helburuak lortu ahal izsteko-.<br />
4. Hiritargoaren betebeharrak legearen bidez ¡megula daitezke,<br />
bai arrisku larrian; bai katastrofe edo lazeria publikoan.<br />
31. artikulua<br />
1. Guztiek lagun'duko dute -gastw pubtikuen euspena bakoitzak<br />
áhaJ duen ekonomik gaitasunaz 'zerga sistema baten bidez;berau'<br />
berdintasun eta aurrerapen printzipioetan oinarriturik eta inoiz ez da<br />
konfiskagarri izango.<br />
2. Gastu -publikoak baliákizun publikoen bidezko banantze bat<br />
euingo du eta haren programaketa' ata betetzeez erantzungo dute<br />
eragite eta ekonomiaren erizpide~n arauera,<br />
3. Mendu publlkoRo prestapen pertsoñalak edo ondasunezkoak<br />
bakar bakarrik ezarri·daitezk.e legearen arabera.<br />
32. artikulua<br />
1. Ba; gizonak eta bai emakumeak berdintasun juridiko osoz<br />
ezkontzeko eskubidea dute.<br />
2. Legeak ezkontza erak arautuko ditu, adina, gaitasuna,<br />
ezk.ontideen eskubide eta betebeharrak, banatze arrazoiak, disoluzio<br />
eta haren ondorioak.<br />
33. artikulua<br />
1. Jabego pribatu eta oinorde eskubidea aitortzen da.<br />
2. Eskubide hauen funtzio so.ziala h.auen edukiá mugatuko du<br />
legeen arauera.<br />
3. Inor ez da izango bere ondasun eta eskubideez gabetua<br />
baliaqarritasun publikoa edo lnteres sozial justifikaturen bat ez bada<br />
medio dagokion kalteordaina eta legeek erabakitzen duten arabara.<br />
34. artikulua<br />
1. Fundakuntza eskubidea aítortzen da legearen arabera, onura<br />
orokorreko helburuez.<br />
2. Fundakuntzetarako ere 22artlkuluko 2 eta 4 atalea"<br />
erabakltakoak aginduko du.<br />
35. artiku!ua<br />
1, Espainol guztiok tan egitera b~hartuak daude eia baita lan<br />
aukera, profesio eta bizibjd~ ~ 'keramen libre batetarako ere ba dute<br />
eskubiderik; baita lanaren l "¡"~ko bultzapenera eta alogera nahlko<br />
batetara beraien eta familiaru beharrizanetarako, lnoiz ere se)
B. O. del E. Núm. 31U 29 dlclemore 1978 29413<br />
egiten dute eta baita "ekoizpenaren defentsa ere, ~k~nomi8<br />
orokorraren eskebideei kasu eglnez, eta kasu hantan. planlflkapena<br />
kontutsn izan.ik.<br />
39. artikutua<br />
HIRUGARREN KAPITULUA<br />
Politikil sazial eta ekonomikoaren gida oinarriez<br />
1. Botere publikoek familiaren babespen sozial, ekonomik eta<br />
juridikoa zihurtatzen dute.<br />
2. Botere publikoek, era berean, serna-alaben babespen OS08<br />
zihurtatzen dute. hauk legaaren aUrre~n berdinak izanik jatorria sida<br />
batetera'utz!z, eta hausn amena barauo" agoera zibila edonolakoa<br />
izanik. Legeak posibilitatuko du aitatasunllren ikerketa.<br />
3. Gurasoek era guztietako laguntzs 8skaini baha, diete semealabei<br />
nahiz ezkontzakoak nahiz ·ezkontzatik kanpokoak izan. halen<br />
adingabezaroan eta beste kasuetan legalkl erato"rtzen d~nean.<br />
4. Umeek nazio arteko -akordioetan baraíen eskubldeen slde<br />
beilatzen den aldez 8urretik íkusitako bab8sa gozatuko dute..<br />
40. artikulua<br />
1. Botere publikoek zera eraginduko dute. alegia. aurreramendu<br />
sozia! eta ekonomikorako baldintza lagungarriak eta herrialde<br />
errenta eta pertsonaleko banaketa egokiagoa. oreka ekonomiko<br />
politikoaren hesparruan. Era bereziz. irabazpide osora gidatuniko<br />
politika baten alde jókatuko du.<br />
2.. Era berean. botere publikoek hurrengo politika honen slde<br />
egingo dute. hots. hezkuntza ·et8 biregokitze profesionalen<br />
gatsntizapenen alde; laneko segurltate eta garbiduraren alde eta<br />
beha~ beharrezko den atsedena garantlzatuko dute lan eguriak<br />
mugatuz. aldizkako oporrak ordainduz eta egokizko zentruak<br />
eragindurik.<br />
'<br />
41. artlkulua<br />
Botere publikoek hlritargo guztientzat giza asegurantza<br />
delakoaren erregimen publiko bat mantenduko dute. beharrizan<br />
egoeretan laguntz8 eta giza prestapenak garantizatuz eta batez ere<br />
eoplegu ezaren garaian. Laguntza eta gehlgarñzko prestamenak<br />
librea~ izango dira.<br />
.42. artikulua<br />
I<br />
Estatuak bereziki atzerrirm ari diren langile espainolen eskubide<br />
ekonomiko eta sozial babesen alde beglratuko du. eta' haien.<br />
itzuleraren alde zuzenduko du pólitika.<br />
43. artlkulua<br />
1. Osasun babesaren eskubidea aitoraen da.<br />
'2. 'Botere publlkoei dagokie asasun 'publlkoa' antola eta<br />
babestea beharrezkoak diren zerbitzu eta prestai'nenen neurrí. eldez<br />
aurretikakoen bitartez. Hontarako. legeak ezarriko ditu guztien<br />
eskubide eta betebeharrak.<br />
3. Botere publikoak bizkortuko dute osasuna eta fisikoen<br />
hezkuntza .ata kirolak. Era berean. astiguneak emateko era<br />
aproposak eskainiko dltu.<br />
44. artikulua<br />
.1. Sotere publikoek kulturara bidetzaa bultzatu eta babestuko<br />
dute. berton denek Bskubidea izanik.<br />
2. Botere pubtlkoek zlentzia, ikerketa zlentifiko eta teknikoa<br />
bultzatuko dituzte anura orokorraren alde izanik..<br />
45. artikulüa<br />
1. Guztiek dute eskubidea 'pertsonaren hazkundera egokizko<br />
ingurune batez gozatzeko, eta baita hark Iraun dezan betebeharra<br />
ere. -<br />
2. Botere publikoek. beF8zko baliabide guztlen erabiltze<br />
errazionala zeinduko dute, bizitza kalitatea hobetu eta babesteko eta·<br />
ingurunea berriztatu eta·defendatu, behar beharrezko den elkartasun<br />
kolektiboan oinarrituz. . .<br />
3. Golko apartatuen erabaki dena. 1egeak ezartzen dituen<br />
mugeten, zigor penalak ezarriko zaizkie edo. dagokienean,<br />
administratiboak, eta era berean sortutako kaltear-en berriztatze<br />
betebeharra.<br />
46. artikulua<br />
Botere publikoek andare historikoaren Jabotea garantizatuko<br />
dute, eta aberastasuna bultzatukp, 8ta baita ~spalniako Harrlen<br />
kultural eta artlstikoa ere; hauek osatzen _dltuzten .ondasunak,<br />
edezeln lege erregimen eta jabegoa izanda ere. 21gor legeak<br />
gaztigatuko ditu patrimonio honen kontrako atentatuak.<br />
47. artikulua<br />
Espainol guztiek bizitza duin eta egokizko bat izateko .~skubidea<br />
dute. Botere publikoek behar diren bal~intzak buhzatuko dltu~e ata<br />
arau erokoak ezarriko eskubide hau eglaztatzeko.lurraren erabrlpena<br />
arautuz interes orokorraren arabara espekulazloa baztertzeko,'<br />
Erkidegoak erakunde publikoetako hiri e~intzek dakartzaten<br />
plusbalietan parte hartuko duo<br />
48. artikulua<br />
Botere publiko~k baldintza batzu bultzatuko dltu ga~~erlak parte<br />
hartze libre eta eragllea. izan dezan hazkunde pohtrko. sozlal.<br />
ekonomiko eta ,kulturazkoan.<br />
49. artikulua<br />
Botere publikoek aintzinamendu politika bat Burrera era mango<br />
'dute. baita tratamendu, berrablltze eta helbarrl fislk.o. zen~z~ eta<br />
slkikoen integrakuntza, hauei behar duten arreta ·berezla eskalOrz eta<br />
berezikl babestuko die, Titulu honek hírltargoel eskaintzen die"<br />
eskubidearen gozatzeko.<br />
50. anlku!ua<br />
Botére publikoek.·dagozkien pentsioez aldika gaurkotuz<br />
zahartzaroan garantizatuko dio hlritargoari behar beharrezko<br />
ekonomia.' Era berean, eta familiako betebeharretatik kanpo, haien<br />
ongitasuna bultzatuko dute zerbltz.u, sozialen bidez b~r.ai~n arazo<br />
bereziei kasu eginez, hots, asasun, bfzrleku, kultura eta alsrarl.<br />
51. artiku!ua<br />
• 1. Botere publikoek kontsumitzaile eta. erabiltzail:en defentsa<br />
garantizatuko dltuzte. era eragile batzuren bldez, seg.untate. osasun<br />
eta beraiei dagozkien interes ekonomi.koak babestuz.<br />
2. Botere .publikoek kontsumltzaile eta erabilttaileen kezkuntz8<br />
eta informapena bultzatuko dituzte•. haie,: erakund~ak lagundu, eta<br />
entzun, legeak ezartzen dituen neurnan h~leldagozklen arazoetan.<br />
3. Aipaturiko apartatiJetan erabakl den hesparruan. I.egeak<br />
barne merkatalgoa .eta merkatal ekoizpen balmenaren erreglmena<br />
arautuko duo<br />
52. artikultla<br />
legeak erakunde profesionalak arautuko ditu berauei dagozkien<br />
Interes ekonomikoek defendatzen baitute. Halen bame egitura ata<br />
funtzionamendua demokratlkoek izan behar dute.<br />
BIGAR.REN KAPITULUA<br />
Askatasun garantía eta funtsezka éskubideez<br />
53. artikulua ~<br />
1. Aurre Tituluko bigarren kapitu!uan aitorturiko. eskubide eta<br />
askatasunek botere publiko- guztiak behartzen ~ dltuzte. Bakar<br />
bakarrik. legez, kasu guztiete!') haren oinarrizko funtsa errespetatu<br />
beharrez arau' daiteke, haien eskubide eta askatasun iharduera.<br />
berauk, i61 garrengo artikuluan. 1 al aldez aurretik pentsaturiko<br />
arauez babestuta,izanik.<br />
2. Edozein hiritarrek eskatu ahal duo 14. artikuluan aitortutako<br />
8skatasun eta eskubideen babespenaeta balta bigarren kapltuluko<br />
lehen etala Auzitegi arruntetan aurretasun ata arlntasun oinarrietako<br />
prozeduran finkatuz ata. behar denean. Auzitegi konstituzional<br />
derltzanaren-' babes baJlabidearen -bitartez. Azken ba!labltte ,hau<br />
kontilentzilrobjekzioct, 30.·artikuluan aitortutakoa,. aplika daiteke.<br />
3. Hirugarren kapituluan aitortuak· onartze. errespetu 8ta<br />
babesaz adieraziko du legeztapen positiboa auzi praktika eta botere<br />
publikoen ekinttak. Bakar.rik aipatu ahalko dira arruntaren aurresn<br />
Burrera eramaten duten legeek erabakltzen duten.arabera.
29414 .29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.6<br />
•<br />
54. artikulua<br />
legs organiko batek arautuko du Herri Oefendatzaile erakundea.<br />
Garta Orokorretako komisionatu gor808, hauek izendaturlk Tit\Jlu<br />
hontan barnetzen diren eskubideen defentsarako, berauen<br />
ondorioetarako Administralgo ekintzak gainbegira dezake, Garte<br />
Orokorrei k.ontu8 eskainie. .<br />
55. artikulua<br />
BOSGARREN KAPITUlUA<br />
Eskubide eta askatasunen etendurez<br />
1. 17. eta 18. artikuluetako 2. eta 3. apartatuetan aitorturiko<br />
eskubideak et8 baita 19. eta 20. artikuJoetako 1. a) eta d) !fa 5.<br />
apartatuetako, 21. 28. artikuluetako 2, apartatuko etll 37.8I1ikuluko<br />
2. apartatukoa Blandura daitezke salbuespen arlo hertsipen .goera<br />
deklaratzen denaan, konstituzioan Burrez ikusten den punduen<br />
arabera. Salbuespen egoera balitza. goian ezari'iniko 17. artikuluko<br />
3. apartatua salbuespentzen da.<br />
2. Lege organiko batek muga dezake era eta kasuak nola. era<br />
bakarrez eta behar den partehartze judlzialez eta egokizko kontrol<br />
parlamentariez 17. 8rtikuluan 2. apartatuan Bta 18. artikuluetako 2.<br />
eta 3. apartatuetan aitorturiko eskubideak. pertsona batzurentzat<br />
etendura daitezke. banda harmatu edo elemtmtu terroriste" eklntzei<br />
burozko ikerketak egin andoren.<br />
Aipaturiko lege organíkoaren edo neurríz gainekoz aitortu<br />
fakultateen erabilpen Justlflkagsltzak zigar ersntzuklzun bat sortuko<br />
du legeek errekonozitutako eskubide eta askatasun bortxatzebezala.<br />
56. artikulua<br />
11. TITUlUA<br />
Koroez<br />
1. Erregea Estatuko burua da•.haren batasun eta iraupenaren<br />
sinboloa. erakundeetako funtzionamendu erregularra arbitratu etl<br />
moderatzen duo nazioart,etako harremanetanEstatu espainoleko<br />
ordezkaritza jasotzen du, batel ere bere komunitate historikoko<br />
nazloetan, eta konstltuzio 8ta legeek expreskl ematen dlzkloten.<br />
funtzioak iharduntzen ditu.<br />
2, Haren titulua Espainiako Erregean datza eta erabil ditzake<br />
Koroari dagozkion besteakere.<br />
3. Erregearen pertsona ukiezinekoa da eta ez du inotako<br />
erantzunkizunik. Haren ekintzak 64. artikuluan ezarritako eran<br />
berretsiturik daude betL aipaturiko-berritsipen gabe ballapenik ez<br />
dute, 65. 2. artikuluan erabakitzen dens izan e-zjk.<br />
57. artikulua<br />
1. Eapainiako Koroa heredagarrla da Borbongo S. M. Juan<br />
Carlos 1. ondorioengan, hura dinastia hiatorikoaren legezko<br />
oinordekoa izanik. Tronu Jarraipena primutasun eta ordezkarltza<br />
lehentasuna jarraltuko duo lehenago izanik beti gei'Okosk balno<br />
aurretikako oinordekoak: eta berdinean, hurbilengoak urrunengoak<br />
baino; maila berdinean, gizonezkoa emakumezkoa baino' eta sexu<br />
berdinean pertaona adintsua gazteak baino.<br />
'<br />
2. Priotze oinordekoa, beraren jaiotzetikan edo deltze ekíñtza<br />
sortzen denetandik, Asturiasko Printze duintasunaizango du eta<br />
beste tituluak Espainiako Koróa ondorengoarí tradlzionalki loturik<br />
daudenak.<br />
3. Deretxoz deitutako oinordeko denak akiturik, Gorta<br />
Orokorrek homftuko dute Koroaren jarralpena Espalnlako Interesel<br />
gehien komeni zaien eran,<br />
4. Tronusn ondoI'en eskubidea w.,n duten pertsonak Errege eta<br />
'Gorta Orokorren debeku argiáz: ezkondu bakfin badira, beralk eta<br />
beren ondorengoak koroa jarraipenetik at ger~tzen dira. '<br />
5. Abdikape'n. etsipen eta koroa jarralpenarl egltez edo<br />
eskubldezko edoze!n zalantza yertatuz garo lege organikoaren bidez<br />
erabakiko da.<br />
58, artikulua<br />
Erregina ezkontideak edo Erreginaren ezkontldeak ezio dute<br />
funtzio konstltuzlorialik jaso, Errejentziako erabaklta dagoenetik<br />
kJnpo.<br />
59. artikulua<br />
1. Erregea adinsgabea denean. Erregearen aita ed¿ ama eta<br />
hauen ezean, Konstituzioan erabakltzen den ordenez koroa~<br />
j~rraitzeko hurbilen dagoen. adin naguaiko ahaldea, berealaxe<br />
ErreJentzla lhardunUera sartuko da eta Erregeantn adlnagabe g8ral<br />
osoan ihardungo da.<br />
2, Erregea bere aglotea iharduntzeko gaieztatzen baldin bada<br />
eta azina Gorte Orokorrek errekonozittta izan, berealaxe Koroaren<br />
Prlnua olnordekoa Errejentzla 'Iharduntzera sartuko da adin<br />
nagusikoa baldin bada.Eta ez baldin bada lehenagoko apartatuan<br />
aUrre ikusi den eran. Printze oinordeak adin nagusigoa lortu arte.<br />
3. ErreJentzla dlgoklon pertlOnarlk baldln ez bada, berau Garte<br />
Orakorrek aukeratuko dute 'eta bat. hiru edo bost pertsonek osotuko<br />
dute.<br />
4. Errejentzia ihartluntzeko espainola izan behar da eta aditlez<br />
naguala.<br />
5. Errejlntzla konatituzional agmduz Ihardungo da efa blti<br />
Erregearen izenesn,<br />
60. artikulua<br />
l. Errege gaZt8aren tutorea Errege zenduak bere testamentuan<br />
izendeturilc.o pertsona izango da; adin na¡¡usikoa izanik ete jaio~ez<br />
espainola: izendatu ez baldin bazuen.aita edo ama, alargun dlren<br />
bitartean, tutore izango dira, Hauan ezean. Gorte Orokorrek<br />
Izandatuko dute. baine Errejentzia eta tutore .karguak ez dira<br />
batengan izango aita edo ama edo Erregearen arbasó zuzenakez<br />
bahin badira.<br />
2. Tutorego ihardunketa ere elkart~zinekoa d3 beste kllrgU edo<br />
errepresentapen politiko batez.<br />
61 . artikulua<br />
1. Erregeak. Gorte' Orokorren aurr-ean aldarríkatzean. zin egingo<br />
du zintzoki bere funtzioak helburutzeko. konstituzio8 &ta legeak<br />
gorde eta gorde arazi eta hiritargoaren eskubideak errespetatu eta<br />
baita Erkidego Autonomoenak ere,<br />
2. Pñntze oinordekoak. adin nagusla lortzeln. eta Errejente<br />
edo ErreJenteek beraien funtzioez jabetzean zln 'barbera eglngo dute<br />
eta baita Erregearenganako leialtasuna ere.<br />
62. artikulua<br />
Errageari dagokiona. .<br />
a) legeak onetsi eta promulgatw.<br />
bl Gorte Orokorrak bileraz; eta deuseztatu eta konstituzioan<br />
aurre ikusitako arauetara hauteskundeak bilerazi.<br />
el Referendumera bilerazi Konstifuzioan surre ikusitako<br />
kasuetan..<br />
dI Gobemuko lehendakaritzarako hautagarria proposatu eta.<br />
behar denean. izendatu. eta baita haren funtzioei amaiera eman<br />
Konstituzioan aurre ikusitako arauen neurrian.<br />
el Gobernuko taldekiak ¡zenda eta banatu, lehendakariarenproposamenez.<br />
f) Ministru Kontseiluetan erabakitako dekretuak e~peditu.<br />
enplegu zibil eta militarrak konferitu eta legeen arauera nhore ets<br />
aipam9nakeman.' .<br />
g) Estatuko arazoez ¡nformatua izan eta hausn ondorioetarako .<br />
Gobemuko lehendakariaren eskabidez egokl lrudl1zen zaionMn<br />
Ministru Kontseiluko bilkurak presíditu. :-,-<br />
h) Indar Harmatuen gorengo aglntea. J<br />
i) Grazi 'Eskubldea baliatu legearen arar¡¡"r•• lndultu baimen<br />
orokorren balmenik ezln du 8man.<br />
j) Erret Akademien babesgo Nagusia.<br />
63. artikulua ' ".<br />
1. Erregeak enbaxadore eta beste ordftbidldiPlo;"atikoak<br />
Kreditatzen. ditu~ Espainian atzerriko ordezkano,"" ren .aurresn<br />
Kraditaturik daude. ".<br />
2. Erregeari dagokio Estatulo.ll baimendua age~•. ¡tunen .<br />
bidez nazioartekotas'unki behartzeko, konstltuzio eta l!J9H.n<br />
adostasunSl. • ........<br />
3.. Erregeari dagokio. Gorte Orokarren aurre baimenaz. gerra'",-_<br />
aldarrikatu eta bakea agitea.<br />
64. artikulua<br />
1. Erregearen ·ekintza"- Gohernu Lehendakariak berretsiak<br />
¡¡ango ,dira eta, honen ezean. dagokion Mlnlstrulk. -GobemukQ<br />
Lehendakariaren proposatze eta lzendatzea eta 99...artlkuluin<br />
aurreikusiriko deuseztaueSlltzar Lehendakarllk berretsllk_lzangodira.<br />
.<br />
2. Erregearen ekintzen arduradunak herrasten dutenak ¡zanga<br />
dira. /.
B. O. del E.-Núm. 311.6 29 diciembre 1978 29415<br />
65. artikulua<br />
1. Erregeak Estatuko Aitzin kontutik kantltate orokor bat<br />
jasotzen du beTe Familia eta Etxea sostengatzeko Ita hura Ilbrekl<br />
banatuko da.<br />
•<br />
2. Erregeak ,libreki izendatu eta ucaodatzen dltu bere Etxeka<br />
Kide zlbit eta militarrak.<br />
66. artikulua<br />
111. TITULUA<br />
G_Orok_<br />
LEHEN KAPITULUA<br />
Ganbarez<br />
1. Gorte Orokorrak Espamiako herriaren adlerazgarri dira eta<br />
haik Olputatu eta Senatuaren biltzarreak osotzen dltu.<br />
2. Gorte Drokorrek Estatuko legeglntz8 boterea dute. sltzín<br />
kontuek eneman, Gobernu eklntz8 kontrolatzen eta ba dituzte<br />
Konstituzioak ematen dirkien beste eskubldeak ere.<br />
3. Gorte Orokorrak ukiezinak dira.<br />
67. artikulua<br />
1. Inor Izio da izan era berHan bi Ganbaratako ktdell. ez eta<br />
gehitu . Erkidego Autonomaren Bittzar Izendapena Oiputatuen<br />
Biltzarrekoarekin. '<br />
2. Gorte Orokorreko kideak ez dira lnoren agfntzeari Iotuak<br />
izango.<br />
3. Parlamenta'ri bilerak arauzko deitze batez egiten el badlra ez<br />
ditu Ganbarak lotaraziko, eta beraien funtziorik ezin dute erablli ez<br />
eta pribilejiorik eduki ere.<br />
68. artikulua<br />
1.-, " Biltzarres gutxienez 300 Diputatu eta gehienez 400ek<br />
'osotzen du. berauk bozketa orokorrez, libre. berdin zuzan eta isilpean<br />
aukeratuak izanik legesk ezartzan duen arabera.<br />
2. Hauteskunde barrutia probintzia da. Ceut~ eta Melilla<br />
bakoitza Diputatu batez ordezkatua izango da. Legaak banatuko du<br />
Diputatugoa, haserako gutxiengo orde:zkaritz8 barruti bakoftzari<br />
egokituz eta besteak populazioaren arabera banatuz.<br />
3. Hautapena barruti bakoitzean egingo da ordezkartlza<br />
proportzionalaren bideak jarraiturik.<br />
•<br />
4. Biltzarra lau urtetarako hautatua da. Diputatuen aginpid••<br />
berauen hautapenetik lau urtetara bukaUen da edo, Ganbararen<br />
deuseztatze egunean:<br />
5. Espainol guztiak. beren politik eskubideen erabllpen osoan<br />
aurkitzen direnak hautesle eta hautagarriak dira.<br />
legeak aitortuko du eta Estatuak Espainlatlk kanpo dauda"<br />
espsinolei bozketa eskubidearen Iharduera eskainiko die.<br />
6. Agintea bukatu ondoreneko hogei eta hamar eta hirurogei.<br />
egunen bitartean izanga dira hauteskundeak. Biltzar hautatua<br />
hauteskundeak egiri eta hurrengoko hogeitabost egunen barruan<br />
bHerazia izango da.<br />
69. artikulua<br />
1. Senatua lurraldeen ordezkaritzaren Ganbara da.<br />
2. Probintzia bakoitzean lau senatore hau.,tatuko dira bozketa<br />
orokor, libre. berdin. zuzen eta bozamalleen isilpean 'haietariko<br />
bakoitzetik lege organiko batek finkatzen duen arabera.<br />
3. Irla probintzietan, irla bakoitza edo talde~a, kabíldu edo ,Irla<br />
Kontseiluak barrut! bat osatuko du Senatoreen hauteskundeetarako,<br />
hiru irla nagusiko -Gran Canaria. Mallorca eta Tenerife- bakoitzari<br />
hiru dagozkiolarik eta hurrengo irla eta Irla taldeko bakoitzari" bat;<br />
Ibiza·Formentéra. Menorca, Fuerteventura, Gomera, Hierro,<br />
Lanzarote eta la Palma.<br />
4. Ceuta eta Melillakoek. bakoitzak bi aenatore hautatuko ditu.<br />
5. Erkidego Autonomoek izendatuko dute gainera Sen atore bat<br />
eta beste bat dagokion lurraldean miliol bat biztanleko. Izendatzea<br />
legegUe Btltzarrari dagokio edo Erkldego Autonomako erakunde<br />
kolejiatu Gorenari, Estatutuetan ezartzen denaren arabera era<br />
guztietara egokizko ordezkaritza proportzlonal. 8segur~tzen.<br />
dutelarik. .<br />
6. Senetoa lau urtetarako hautatzen da. Senatoraan aglntea<br />
hautapenetik lau l/rtetara bukatzen da edo Ganbararen deseztatze<br />
eguneé!f!.<br />
70. arti.kulua •<br />
1. Hauteskunde ·Iegeak mugatuko ditu Oiputatu eta Sen~tuak<br />
hauta ezineko eta adostezineko arrozoiak era guztletan" zera<br />
barneratuz:<br />
'<br />
a) Konstituzio Auzltegiko kldeak.<br />
bl Legeak mugatzen dituen Estatu Administralgoko gol<br />
- arduradunak. Gobemu kideak izan ozik.<br />
e) ~Herri Oefendatzailea.<br />
di Lanean ari diren Magistratu, Epailari eta Fískalak.<br />
e) Militar profesionalak eta lanean ari diren Polizi eta Seguritate<br />
indarretako kideak. .<br />
1) Hauteskunde batzarre kideak.<br />
2. Ganbara biotako kideen izendapen eta noragin bali.pena<br />
epalle kontrolaren ~el1pean lzango da, lege hauteskundeak eza~tzen<br />
duen arabera.<br />
71. artikulua<br />
1. Diputatu eta Senatoreek beraien funtzio ihardunkatetan<br />
agertutako eritziengatik ukiezintasuna gozatuko dute. ••<br />
2. Era berean Diputatu ,eta Senatore~k be~~ien ag!ntantza<br />
garaian inmunitateaz gozatuko dute eta delltu agmkoagi!ltlk bakar<br />
bakarrik atxilotuak izan daitezke. Ezio zaie errurik bota ez -eta<br />
prozesatu ere dagozkien Ganbaren aldaz aurretikako autorizapenik<br />
gabe. . .<br />
. 3. Diputatu eta Senatoaren aurkako auzjak Goren Auzlteglko<br />
zigor sailan dagokizkio.<br />
.4. Dlputatu ,tB Senatoreek beraiei d~\1o~k!en ~anbarek<br />
ffnk8~uriko saldéta jB!Wkodute.<br />
72. artikulua<br />
1. .Ganbarek beraien Barne Erregelak ezartzeñ dltuzte. beraieri<br />
aitzlnkontuak autonomikoki onartu eta adostlsunez Gorte<br />
Orokorretako Pertsonal' Estatutua arautu. Araudiak. eta hauen<br />
osotBsunean. era azken botoetara eramanak ¡zango dirá, gehlengo<br />
absolutoa behar izanik. .<br />
2. Ganbarek berei dagozkien lehendakari e18 mahaiko beste<br />
kideak hautatzen dituzte. Elkarrekiko bilkurak Biltzarre lehendakaria<br />
bUru Izangol,1a eta Gorte Orokorreko Araudlaren arabara zuzenduak<br />
Ganbara bakoitzeko gehiengo absolutuaz onarturik9a.<br />
3. Ganbaretako Lehendakariek hauen izenean erabiltzen dituzte<br />
bote administratibo 'eta polizi eskubideak beraien dagozkien<br />
tokietako hesparruan.<br />
73. artikulua<br />
1. Ganbarak urtero bilduko dira bi aldi arruntetako bilkuretan.<br />
Lehena.lrailetik Abendura, eta bigarrena. Otsailetik Ekainera.<br />
2. Ganbarak aparteko bilkuretan bil daitezke Gobernuaren<br />
eskabidel. Oiputazio lraunkor edo edazeln Ganbaratako gehlengo<br />
kide absolutoen eskakizunez. Aparteko bilkurak eguneko aztergsi<br />
mugatu batez bileraziak izango dira eta bukatuak hura ahitzen<br />
denean.<br />
" 74. artikulua<br />
1. Ganbarak elkarrekiko bilkuretan bilduko dira legegintzakoak<br />
ez diren konpetentziak erabiltzeko 11. Tituluak expreski Gorte<br />
Orokorrei iratxekitzen dj.z.kienak.<br />
2. Gorte Orokorretako erabakiak. 94. 1. 145. 2 eta 158. 2<br />
artikuluetan aurreikuslak Ganbara bakoitzeko gehiengoen erltzlz<br />
aukeratuko dira. Lehen kasuan. prozedura Biltzarretlk haslko di. eta<br />
beste bietan. SEmatutik. Kasu biotan, Senatu eta Kongresoa akordio<br />
batetara ez badatoz. Batzorde nahasi baten bldez saiatuko da<br />
Diputatu eta Senatoreen zenbakia berdina izanik. Batlordeak textu<br />
bat aurkeztuko du berau Ganbara biok botatuz. Ezarririk dagoen eran<br />
onartzen ez bada. biltzarrak gehlengo absolutoz erabakiko du.<br />
75. artikulua<br />
1. Ganbarek Osoa'n eta Batzordezfuntzionatuko dute.<br />
2. GarJbarek 8atzorde legegile iraunkorrengan lega dezakete<br />
lege propozisio 000 proiektuaren onartzea. Bestalde, Osoak edozein<br />
unetan eska dezake ordezkaritza honen gaia izan den lege proposizio<br />
édo proposamenaren eztabaida eta bozketa.<br />
3. Alpatutako apartatuan erabakitik atgelditzen dira<br />
Konstituzio aldaketa Konstituzionala. nazloarteko arazoak, lege<br />
organlko eta oinarrizkoak eta Estatuko aitzlnkontu Orokorrak.
294111 29 diciemlire 1978 B. O. ilel E.-Núm. 311.6<br />
76.1r'tlkulua<br />
1. Kongreso eta Senatuak, eta haien kasuan GaMbar. blek<br />
elkar•..edozeln interes publiko "'Qsi ikerketarako Batzordeak ¡zenda<br />
dltzakate. Hauan erabakiak 8uzltegientzat fJl. dlr8 bet8beharrezkoak<br />
¡zango, e18 ez dituzte ersgingo epsifeen erabakiak. Hala ta Quztiz ere,<br />
ikerketa ondorioaren berrl egokl denean, aproposeko ekintzak,<br />
Minlsteritza Flskalari komunikatu beharko zaizklo.<br />
2. Ganbaran eskabidez beharrezkoa Izango da azalllea. Legeak<br />
arautuko dltu betebehaf hau ez betetzeagatik lzarrl ahal .diren<br />
zigorrak.<br />
'<br />
7.7.8rtiklllua<br />
1. Ganbarek eskakizun bakarko eta kolektlboak jaso dluakete,<br />
betl idatziz. hiritar agerpenetako aurkezpen zuzenak gaferaziak<br />
geldiluz.<br />
2. Ganbarek jasotzen dituzten eskakizunak GobemurE! bid,l<br />
ditzakete. Gobernua haien azalpenen bat ematera beharturik dago<br />
Ganbarek eskatzen dioten hakoitzean.<br />
78. artikulua<br />
1. Garibara bakoltzean Diputazio· Iraunkor bat izango da<br />
gutxienez hogeieta bat kidez horniturik, hauek telde<br />
parlamenterioak. errepresentatuz. halen z.enbaki garrantziaren<br />
proportziotan,<br />
2.' Dlputazio Iraunkorraren Ganbara bakoitzeko Lehendarla buru<br />
liango .da eta eginbehar bezala 73, artikuluan aurre Ikusi~ak,olÍk<br />
izango ditu, hots. Ganbarei dagozkien eskubideak barengan Jasotzea<br />
86. eta 116. artikuluen srabera, hauk deuseztuak Izanaz gero edo<br />
beraien agintea amaitu eta Ganbaren ahalmenez kezkatu, hauk<br />
blldurik ei: daudenean.· .<br />
3. Agintea amahuz edo deuseztatzean Diputazio Iraunkorrek<br />
berén eginbeharrak be',etzen jarraituko dituzte Gorte Orokor<br />
berrietako Konstituzio arte.<br />
4, Egokizko Ganbars bildurik, Diputazio Iraunkorrak erabilitako<br />
. gaiez eta erabakiez kontu8 emango du.<br />
79. artikulua<br />
1. Ganbarek akordioak onartzeko arauzkoki bildurik izan behar<br />
dute eta taldeka gehlengoaren parte hartzeaz. .<br />
2. Akordio hauk. baliakizuna izatekotan. bertako kide<br />
gehiengoak onartuak izan behar dltu Konstltuzioak ezertzen dltuen<br />
gehlengo tHtreziaren kaltetan edo lege organikoetanete p.rtsonek<br />
hautatzel(o Ganbara Erregeiak ezartzan dituenak.<br />
3. Senatore eta Diputatuen boza pertsonal eta ordezkatu<br />
ezinekoa da.<br />
80. artikulua<br />
Ganbaren bilkura orokorrak publikoak. tzango dlre; Ganbara<br />
bakoitzeen eurkako akordlorik eZ baldin bada. gehiengo absolutuak<br />
onartua eta Erregelen arabera,<br />
81. artikulua<br />
BIGARREN KAPITULUA<br />
Legegintzaz<br />
.'. Askatasun 'publiko eta oinarrlzko eskubld-een<br />
aurreramendueri ·dagozkionak,: A.utonoml Estatutuak.,,·~':llrtu etl<br />
hlutapen orokor errejimena Konstituzioen aurre ·Ikusttako besteek<br />
dlro logo organlkoak.<br />
2. Lege organikoen onartze, atdatze edo 'baztertzeak prolektu<br />
OSORri buruzko kongresoeren gehlengo absolutoS! exljltuko·du.<br />
82.lrtlkuluo<br />
,. GoTte Orokorrek Gobernuso ordezka dezekete lege ,mailan<br />
arauak. emateko ehalmena gal mugatu batzurl buruzkoak, berauk<br />
alpltutako artikuluan sartu ez dlrtnak lzanlk.<br />
2. L:ege aintzareko ordezkarltza ontzet ,men ahal da olnarrllege<br />
baten bldoJz haren zeregina teXtu artikulatuen sortzea denean edo<br />
lege arrunt batez textu legal emerdln batzu batetan -blrmoldatu<br />
behar direnean. -<br />
3. Legogintzlrlko ordozkirltzl h.r11lkIGobomul~ utzl beharko<br />
zaio gal mugatu bat dental"! eta haren erabllpenerako epe zlhur bat<br />
ezarriz. Ordezkarltzaagortuko da Gobemuak erablltzen duen<br />
neurrian dagokiQO araberen argltalpenaz. Ezln 11an9.9 da ulertu.<br />
" ' .<br />
,<br />
emanda bezala, aipetu .do denbora mugatu gIbe bada. Beatalde.<br />
lubordezkapena Gobemutlk .paneko aglntarlel ezlngo die utzl.<br />
4. Oiríarrl legeek mugatuko dute zehazkl- legegintza<br />
ordezkaritzaren gal.eta Irlspldea eta hark. erabiltzean, jarraltu behar<br />
diren funta eta erizpideak. •<br />
6. Textu legalak -blrrnoldmeko balsnenak ordezkaritze funtsari<br />
dagokion arau InQurunea mugatuko du, zehaztuz textu bakar<br />
batetako formulapen loilera mugatzen den ala bametzen duen<br />
birmoldatu behar dir.n textu legalak arau, ·argi eta armonizatzea.<br />
6. Auzitegiei dagozkien konpetentzien kaltetan jo gabe,<br />
Legegintzako ordezkarltzek, hsu bakoitzean, ezar ditzakete<br />
kontroleko formula gehig~rriak..<br />
83. artikulua<br />
Oinarrlzko legeek inoiz ezin dute: .<br />
al Oinarrizko:.beraren aldapena balmenda.<br />
bl Atzerauzko belioez diktatzeko bida.eman.<br />
84.lrtlkuluo<br />
Lega proposaman ba, edo zucenketa dirauen. legeiko<br />
ordezkarltzaren aurkákoa deMen, Gobem'uak ahal du fakultatu<br />
.haren tramltapenerelÍ aurke jartzeko. Orduan lege propOsamen bat<br />
.8urkez daiteke legezko ordezkarltzaren derogapen oso edo<br />
zetikarako.<br />
85. artikulua<br />
Gobemuko erabakiek legezko ordezkaritza edukitzean Lega<br />
Dekretu titulua jasoko dute.<br />
86. artlkulua<br />
,. Kasu berezl eta beharrizan premiatsuan. Gobemual behln<br />
behineko lege erabaklak eman ditzake. Oekretu-Iege era harturlk eta<br />
ezingo dute eraglnlk Izan Estatuko olnarrizko erakundean<br />
ordenamendua, ez eta. t Tituluko hiritar arautuen eskublde,<br />
betebehar eta askatasunik, 8zta Erkldego Autonomoen errejtmenlk,<br />
ezta hauteskunde Orokor Eskubiderik ere.<br />
2. Dekretu-Iegeak, behingoan, Dlputatuen BUtzar osoaren<br />
estabaida' eta bozketara meneratuak lzango dira, hareo<br />
promulgapenetik hurrengo hagei eta ha mar egunera bildue ez baldin<br />
bade hertarako deituz. Biltzarrak aipatu epe barruan erabakl beharko<br />
da hare" konbalidapen edo baztertzea, horretarako 'Erregelak<br />
prozedura berezi eta sumarl,.bat ezarriz.<br />
,3, 'Goiko apartatuan ezarritako epe barruan, Gorteek premiatsu<br />
prozeduraz lege proiektu bezala tramita ditzakete.<br />
87. artikul~a<br />
1. Legengintza iniziatiba Gobernu, Kongreso eta Senatuari<br />
dagokio. Konstituzio eta Ganb:aren Erregelen arabera.<br />
2. Erkidego Autonometako Biltzarrek eska I diezaiokete<br />
Gobemuari lege prolektu bat aukeratiea edo BUtzar Mahaira lege<br />
proposamen bat bidall. Ganbara harengao, gehien jota Biltzarreko<br />
hiru kide deleAatuz eta beraren defentsaz arduratuz.<br />
3. Lege organiko batek arautuko ditu erabHpen erak eta herri<br />
Iniziatibaren. baldintzak. lege proposamenak aurkezteko. Edonola<br />
ere. gubclenez 600.000 slnadura ospetsu exijltuko dlra. Lese<br />
organikako gai berean. zergadura edo nezlo artekoetan, edo grazl<br />
eskubide bakarrari dagokionean ez da lniziatibarik izango.<br />
88. artikulua<br />
lege proiektuak Mlnistruen kontseiluan onartuko dira, biltzarrera<br />
meneratuz. Haiei buruz erabaki hartzeko arrazoibide eta behar diren<br />
sitzindarlz lagunduak ¡zanga dira.<br />
89. artikulua<br />
1. Lege proposamenen tramitapena Ganbaretako Erreglek<br />
arautuko dute lege proiektuel dagoklen iehentasunak legegintza<br />
Inlzlatibaren erabilpena eragotzl gabe 87. artikuluak arautzen duen<br />
.rabera.<br />
2. ·Lege proposamenak, 87. artikuluaren arabera. Senatusk<br />
kontutan hartzen baldio baditu, Biltzarrere igorriko dira hontan<br />
tramitatzeko halako proposamen bezala.
B. O. del E.-Núm. 311.8 29 dlclemlire 1978 29417<br />
90. artikuluB<br />
1. Oiputatuen- Biltzarrak lega arru"t ado organiko bat onartuz<br />
garo, bertako Lehendakariak hontez berealax8 kontua amango dio<br />
Senatliko lehendakariari. honek bastearen aztabalda menderatuz.<br />
2. Senatuak. bi hilabeteren barruen. textua jasotako egunetik<br />
hasita. ahal duo arrazoitutako mezu bldez, betoa ezarrL ado hartan<br />
zuzenketak sartu. Betoa gehiengo absolutuak onartua izan behar duo<br />
Prolektua ezln. zaio Erragasrl menderatu Biltzarrak gehiengo<br />
absolutuz berretsi gabe. betaaren kasuan. lehen textu8. edo<br />
gehiengo sailez haren aurkezpenetik bl hllabeteren apean. ado<br />
zuzenketei buruz erabakirik hartu. onartuz edo gehlengo soUez.<br />
3. Senatuak betetzeko edo proiektu8 zuzentzeko_ duen bl<br />
hilabeteko epea berezko hogei egunetara gutxltuko da Gobernuak<br />
edb Dlputatuen Biltlarrak premiatsu deklaratutako proiektuetan.<br />
·91. artikulua<br />
Erregeak, hamabost eguneko epean, berretsiko ditu Gorte<br />
Orqkorrek onartutako legeak, eta promulgatu eta aglnduko du halen<br />
berealaxeRo argitalpena.<br />
92. artikulua<br />
1. Garrantzi haundiko erabakl politikoak hirltargoaren kontsulta<br />
Referendumera meneratuak izan daitezke.<br />
2. Referenduma' dela Erregeak· eglngo du, Gobernuko<br />
lehendakariaren proposamenez. aldez aurretik Dlputatuen Siltzarrak<br />
baimendurlk.<br />
3. Lege organiko batek arautuko ditu baldlntzak eta Konstituzio<br />
hontan aurrez ikus;tako Referendumaren moeta ezberdinetako<br />
prozedura.<br />
9~. artikulua<br />
HIRUGARREN KAPITULUA<br />
Nazioarteko ltunez<br />
Lege organikoaren bidez baimena itunak sinatzeke eman daiteke'<br />
hauk direla eta, riazioartekó erakunde edo instltuzlo batl atxekitze~<br />
lajo Konstituzlotik ondorío daitekeen konpetentzien erabilp'ena.<br />
Go.rte Orokor edo Gobernuari dagokio, itun hauk betetzeko garantla.<br />
Balta ere nazioarteko edo nazlogaineko erakundeek emandako<br />
erabakiak ere bai.<br />
94. artikulua<br />
1. Estatu baietzaren prestapena, itunen bidet'behartzeko G'orte<br />
Or~korr~n aldez aurretikako autorizapena bohardo da hu'rrengo<br />
kasuoten:<br />
al Politike kutsuzko itunetan.<br />
b) Militar kutsuzko ¡tunetan.<br />
e) Estatuko osotasunari ikutzen dioten ¡tun edo hltzarmenetan<br />
I Tituluan ezarritako oinarrizko eskubide.eta betebehar Ituneten '<br />
d) H.rri Hazienda barnetzen dltunen finantzlar betebeha~ itun<br />
edo hitzarmenetan.<br />
e) Legeren baten baztertze edo aldatzean edo hura betetzeko<br />
eskatzen diren lege erabakiak itun edo hltzarmenetan.<br />
2. Sal Kongresoa 6ta bai Senatua berealaxe fnformatuak Izango<br />
dira gelditzen diren Itun edo hitzarmenetako erabakiez.<br />
95. artikulué'<br />
1. Nazioarteka tratatu bat egitekotan Konstftuzioaren aurkako<br />
akordioak lzanez, aldez aurretikako berrlkusketa Konstltuzlonaf.<br />
exijituk.o du.<br />
2. .GobernuBk edo edozein Ganbarak eska dluarók.<br />
Konstituzional Auzitegiari aldarrika dezala Kontraesanlk degoen·<br />
ala ez.<br />
96. artikulua<br />
1. Nazio arteko tratauak balioz eginikakoak, Espalnlan oflzlalkJ<br />
argitaratuz gero, barne ordenamenduan parte Izango dlr•• Halen<br />
erabaklak bakar bakarrik derogatu, aldatu edo baztertu ahal dira ftun<br />
beraletako aral::ieran edo nazioarteko DeretxQ arau orokprren<br />
arabera.<br />
2. Nazloarteko ¡tun eta hltzarmenak salatzeko, 94. artlku.luan,<br />
haik onartzeko aldez aurretikako prozedura hura erablllko da.<br />
97. artikulua<br />
IV. TITULUA<br />
Oobomu oto Admlnlltrlllgooz<br />
Gobernuak barne ata kanpoko politika gidatuko du, baita<br />
Admil)istrazlo zibH eta 'militarra eta Estatuaren defentsa ere. Aginte<br />
boterea eta arauzKo ahalmena erabiliko ditu Konstltuzio eta legeen<br />
arabera.<br />
98. artikulua<br />
1. Gobernua hauek osotzen dute: Lehendakarla'" lehendakari<br />
ordeak, Ministru eta legeak ezartzen duen beste kideek.<br />
2. Lehendakarlak Gobernu ekintz8 gldatzen du eta Gobernuko<br />
.beste kideen eginbeharrak koordinatzen, baina hauk izango dira<br />
zuzenkl jestioaren erantzuna emango dutenak. .<br />
3. Gobernu kideek ezin dute beste ordezko eglnbeharrik beta<br />
agindu parlamentario propioetik aparte, ez eta beste eglnklzun<br />
publikorik ere _beraien arduran sa'tzen ez dena, ez eta eklntza<br />
profesional edo merkatallk ere.<br />
4. legeak arautuko ditu Estatutua eta Gobernu kideen<br />
elkarezintasunak.<br />
99. artikulua<br />
1. Diputatuen bihzarreko berriztatze bakoitzaren ·ondoren, eta<br />
beste baJizko konstituzionaletan honala prozeditzean, Erregeak,<br />
aldez aurretikako kontsulta eginik errepresentapen parlamentarioaz,<br />
izendatutako talde politikoen errepresentapenarekln, eta Biltzarreko<br />
lehendakariaren bidez. Gobernuko lehendakaritzarako hautagarrJ bat<br />
proposatuk6 duo<br />
2. Aipatutako apartatuaren araberan proposaturiko<br />
hautagarriak Diputatuen biltzar aurrean azalduko du sortu nahl duen<br />
Gobernuaren egitarau politikoa; eta Ganbaren konfldantza eskatukodu.<br />
3. Diputaiuen Biltzarrak, bere kldeen gehlengo' absolutuaren<br />
botuaz kandidatu hari 'konfidantza emango balio, Erregeak<br />
lehendakari izendatuko duo Gehiengo hura lortu ezik, proposamen<br />
berdlna lehengotlk berrogel eta zortzl ordu ¡garoz gero berriz ere<br />
botoetara eramango da, eta konfidantza emanda bezala, ulertúko da<br />
gehiengo solla lortzen baldin bada.<br />
4. Alpatu botazioak eginikinbestidurarako konfidantza el<br />
baldin bada jasotzen, goiko apartatuetan aurrez.ikusitako elkar jarral<br />
proposamenak tramitatuko dlra.<br />
5. Lehen botazio eta ibestiduratik bi hilabete Igaro ondoren,<br />
Biltzar konfidantzarik lnork ez baldfn badu Jaso, Erregeak Ganbara<br />
blak ~euseztatuko ditu eta hautesk.unde berrlak bilerazi Biltzarreko<br />
lehendakarlaren berrespeoaz.<br />
100. artikulua<br />
Beste Gobernu· kideak Erregeak izendatu edo baztertuko ditu<br />
lehendakarlaren proposamenez.<br />
101.artikulua<br />
,. Gobemua hautes,kunde orokorren ondoren deuseztatuko da,<br />
balta Konstltuzfoen iurrez lkualtako konfldantza parlamentarioa<br />
galtze kasuetan edo bere lehendakarisren uztean ado hUtzean.<br />
2. DeuseztaturJko Gobernuak.. Gob~mu berriak karguz jabetu<br />
arte eginbeharrak beteko ditu.<br />
102. artikulua<br />
1. lehendakariaren 'eta Gobemuko beste kldeen erantzukizun<br />
ltnmlnala, dagoklonean, exijigarri (zango da Goreogo auzitegiko<br />
Penal Sall Aretoan. .<br />
2. Salakuntza tralzloz edo haien funtzio erabilpenetan Estatuko<br />
Segurltatearen aur~a joango balitz, bakar bakarrik plantea dalteka<br />
BJltzarreko kideen laugarren partearen Iniziatlbaz eta bere gehiengo<br />
absolutoar.n onameaz.<br />
3. Erret grazi eskubidea artikulu hontako ballzko batetarako ere<br />
ezin da aplikagarrllzan•.<br />
103. artikulua· _.-<br />
1. Administralgo publikoak objetlboki zerbltzatzen dltu Interes<br />
orokorrak eta ofikazia, jerarkia, deszentrallzapen, deskonzentrapen<br />
eta koordlnaketá oinarriz lege et. Deretxoareq mendura ososren<br />
arabera jokatzen duo
29418 29 diciembre 1978 B. O.' del E.-Núm. 311.6<br />
2. Estatutk{) Administralgo organoak tegearen arabera sortu,<br />
luzendu eta koordinatuak izarig'o dira.<br />
3. Legeak arautuko du herr¡ funtzionarien estatutus, funtzio<br />
publikoan sartZ8a meritu 8ta gaitasun printlipioez, siridikapen<br />
eskubidesn iharduntzeko berezltasunak. elkartezintasun sistema eta<br />
baraien eginkizunak betetzean inpartzialtasun garantiak.<br />
104. artikulua<br />
1. "Indar eta Seguritate taldeak, Gobernusren mande, betebehar<br />
beisla eskt!bide eta 8skatasun iharduntze librearen babestea ata<br />
hiritargoaren s8guritatea garantizatzea.<br />
2. l-ege organiko batek finkatuko ditu eglnbeharrak. ekfntzako<br />
olnarrizko printzlploak eta balta, Indar eta tslde, seguritate<br />
estatutuak ere.<br />
105. artikulua<br />
legeak zera arautuko du:<br />
al Hiritarren. 8udientzia. zuzenki edo legeak aitortutako<br />
erakunde eta elkart8ak.haiei dagozkien administral erabakletako<br />
elaborapen prozeduran.<br />
bl Artxibu eta Erregistroetara hiritarren ssrbidea, E8tatuko<br />
defentss ,eta seguritateari dagokiona. delituen hautematez eta.<br />
pertsonen barrukotasuna sslbuespenduz. .<br />
el Sortu behar den administral ekintzaren prozedura, eta behar<br />
denean, interesatuaren entzutea.garantizatuz.<br />
106. srtikulua<br />
L Auzitegiek kontrolatzen dituzte arauzko ahalmena eta<br />
administral eklntzaren legalitatea, eta hau justiflkatzen duten<br />
helburuen menpekotasuna. .<br />
2. Partikularrek, legeak finkatutako araberan, jasaten duten<br />
edozein gaitz, ondesu" eta eskubideengatik hite orderako<br />
eskubldea dute, indar nagusigo batez izan ezik.· gaitza herri<br />
zerbitzuetarako andoría bat denean.<br />
107. artikulua<br />
Estatu Kontseilua Gobernu gorengo organo kontsultiboa da. Lege<br />
orga~iko batek srsutuko ditu haren konposapen eta konpet,ntzia.<br />
108. srtikulua<br />
V. TITULUA<br />
Gci.......u.elIIG_Orak_<br />
....... ""...""'-<br />
Gobernuak erantzuten du sofidaritatez Diputatuen Biltzarraren<br />
aurrean bere jsatio pol.itikoaz.<br />
109. artikulua<br />
Ganbarek eta beren· Batzordeek. jaso ditzakete. beren<br />
lehendakarien bldez. GoberAuarengandik honen Departamemu eta<br />
Est.tuko adozeln aglnterei eta Erkidego autonomoengandik bahar<br />
dituzten inforTnapen eta laguntza.<br />
110. artikulua<br />
1. Ganbarek eta beren .Batzordeek Gobernuko kideen<br />
presentzia eska dezake1e.<br />
2. Gobemuko kideek Ganbara eta Batzordeetako bitkuret!lra<br />
sarblderlk be dute ete-baita haietan entzun erazteko ahalmena ere.<br />
eta eskli dezakete. beraien Departamenduetako funtzionariek,<br />
haietan informatzea.<br />
111. artikulua<br />
1. Gobemua eta bere kide guztiak Ganbaretan formuJatzen<br />
diren eskaera eta galderetara ~enderatuta daude. Eztabalda moeta<br />
hontarako Barne Erregelek astebeteko epe gubf1engoa ezarriko dute,<br />
2. Edozein eskaerak 8rrazoi 'eman dezake mozio batetara bertan<br />
Ganbarak bere jarre.ra ager dezan.<br />
112. artikulua<br />
• Gobemu Lehendakariak. Ministru Kontseilusn aurrez ikusitako<br />
eztabaldaz Oiputatuen bUtzar aurrean ager dezake bere egitarauko<br />
konfídantza 8razoa edo politika orokorraren adierazpen bato<br />
, Konfidantza emanda bezala ulertuko da Diputatuen gutxiengo soilak<br />
haren alda botua amatean.<br />
113. arrikulua<br />
1. Diputatuen 8iltzarrak Gobemu erantzuklzun polltikoa eska<br />
dezike zentsura-mozioaren gehiengo absolutu auk.eraren bitartez.<br />
2. Zentsura mozioa. gutxjenez Dlputatuen hamergarrenak<br />
proposatua. eta barnetu beharko du Gobemuko lehendak8ritzarako<br />
hautagarri bato<br />
3. Ze·ntsura mozio8 ez da botatu beharkb bere aurkezpena egin<br />
eta bost egun igaro arte. Epe honen barruko bi egunetan hautakizun<br />
proposamenduak aurkez daitezke.<br />
4. Zentsura proposamendua Biltzarrak onartzen ez baldin bed"·<br />
haren selnatzaileek ezin dute -aurkeztu besterik epe berdinetako<br />
bilkure.tan.<br />
•<br />
11"4. artikulua<br />
,. Biltzarrak Gobemuari konfidantza ukatzen bedio, honek bere<br />
dimisioa. Erregeari, aurkeztuko dio. bereelaxe Goberr,uko<br />
Lehendakaria izendatuz. 99. artikuluan erabakitzen den arabers.<br />
2. Biltzarrak baste zentsUfe proposamen bat onertzen baldin<br />
badu. Gobernuak bere dimisioe Erregeari aurkeztuko dio eta hau<br />
barnetzen den hautagarria Ganbararen konfidantza fasoa beza-Ia<br />
izango du 99. artikuluan aurrez ,ikusten den ondorioetarako<br />
Erregeak Gobernu lehendakari aurkeztuko duo<br />
115. artikulua<br />
1. Gobernu. Lehendakariak. Ministru Kontseiluaren aurrez<br />
ikusitako deliberapenaz. eta bere ardurakizun bakarrez. proposa<br />
dezake Blltzar, Senatu edo Gorte Orokorren deuseztatzea, hura<br />
Erregeak dekretatua izanik. Dekretu deusezteak hautezkundeen data<br />
finkatuko du. .<br />
2. _Deusezte proposamena ezingo da aurkeztu zentsura<br />
proposamendua tramitean ari denean.<br />
3. Ez da deusezte berririk ¡zango azkenengotik urte bat igaro<br />
arte, 99. artikuluko 5. apartatuan erabakitzen dena ez baldln bada.<br />
116. artikulua<br />
1. Lege organiko batek arautuko ditu alarma. salbuespen eta<br />
sitiapen egorak eta baita dagozkien konpetentzla eta mugaketak,<br />
2. Alarma egoera Gobernuak eldarrlkatuko du Ministro<br />
Kontseiluan erabakitako Dekretuaren bldez gehlen jota hamabost<br />
eguneko epee izanik. Diputatuen blltzarrari kontua emanez. hura<br />
hontarako berealaxe bildurik eta beronen baimen gabe epe hura<br />
ezingo da luzatu. Dekretuak finkatuko du lurralde ·barrutla eta<br />
noraino heltzen diren aldarrikatzen denaren ondorioak.<br />
3. Salbuespen egoera, Gobernuak aldsrrikatuko du Ministru<br />
Kontseiluan erabakitako dekretuaren·. bidez, Dipu'tatuen 8i1tzarrean<br />
aurrez ikusitako baimenaz. Salbuespen egoera baimentze eta<br />
aldarrikatzeak expreski bere mugak finkatu behar ditu. nOfaino heldu<br />
ahal denaren lurralde ingurunea eta hareo iraupena. hau hogei eta<br />
hamar egunetik gora luzatu ezinik, baldintza berdinez, epe berdinera<br />
luzatu ahal izal'lik.<br />
4. Sltiapen egoera Diputatuen Biltzarreko gehiengo absolutuak<br />
aldarriketuko· du, Goberl)uaren proposamen exklusiboz. 8i1tzarrak<br />
finkatuko ditu haren lurralde ingurunea. iraupen eta baldintzak.<br />
5. Biltzarra ezin egingo da deuseztatu ar1ikulu hontan<br />
barnetzen diren egoerak aldarrikaturlk daudan bitartean,<br />
automatikoki Ganbarák bileraziak izanlk bilkura garaian ez baldin<br />
badira. Hauen funtzionamendua\ Estatuko beste botere<br />
Konstituzionalak bezala eziogo dira eten egoera hauek dirauten<br />
b¡:artean. .<br />
8iltzarra deus8Ztatuz edo haren agintza amaituz aipatutako<br />
edozein egoera gertatzen baldin bada, biltzarrekn. konpetentzikk<br />
Diputazio Iraunkorrak bereganatuko ditu.<br />
6. Alarma. 8albuespen eta sitiapen egoera aldarrikatzeak ez du<br />
Gobernuaren· erantzukizun oinarria aldatuko, ez eta haren<br />
funtzionariene ere Konstltuzio ata le9getan aitorturik.<br />
117. artikulua<br />
VI. TITULUA<br />
AuzJ8__<br />
1. JUltlzia herriari derio ete Erregearen izen,en auzi boteréko<br />
Epeilarl eta MaJiltratuek adminlstratze'1 dute, hiik independiente.<br />
mugi ezinak, arduradun &te bekerrik legearen aglnpera menderatuak.
B. O. del K-Núm. 311.8 29 diciembre 1978 29419<br />
2. Epaitari eta Majistratuak ezin dira banaNo eragotrf. toklz<br />
aldatu ei eta erretitatu arrazoi batengatik el batdin bada eta tegea"<br />
aurrez ikusitako garantiez.<br />
3. era guztietako Buzietan jurizdizio ahalmer.aren Ihardunketa.<br />
apallu: eta epaitutakoa betez. legeek firikatutako Epsitegi et~<br />
Auziteg!ei dagozk¡e zehazki, konpetentzla arauak eta berauek<br />
e13r1zeo duten prozeduraz.<br />
•<br />
4. Epaitegi eta Auzitegiek goiko apartatuak markatutako<br />
funt~ioetattk al ez dute ihardungo eta ba! legeak 8xpreski<br />
emandakoak edazein eskubideren garantiaz.<br />
5. Batasun jurisdizionalaren fuotSB Auzitegien eratze eta<br />
funtzionamenduen oinarria da. Legeak arautuko du jurisdizio<br />
militarraren ihardl!ntzea zehazki militar, hesparruan eta sitiapen<br />
egoeta balizkoetan Konstituzioko ptintzipioen atabera.<br />
'<br />
6; Salbuespen Auzitegiak galet81ten dlra.<br />
1113. artikulua<br />
Behattezkoa da I;letetzea Epailari eta Auzitegien epaltzak .ta<br />
oeste etabaki tinkoak eta baita hauek eskaturiko laguntza eskaintzea<br />
epaibide garaian eta erabakitakoa betetzean.<br />
119. artikulua<br />
Justizia dohainik izango da legeak honela erabakitzen duenean<br />
eta. edozein etatan, auzitan aritzeko baliakizun nahikorik ez dutela'<br />
etakusten dutenentzat.<br />
120. artikulua<br />
1. Auzi Ekintza jendaurrekoak izango dira, prozedura legeek<br />
autreikusten duten salbuespenez.<br />
2. Ptozedura nagusiki. ahozkoa izango da, batez ere ktlminal<br />
arazoeten.<br />
3. Epaiak atrazoituak izango dL{a eta jendeautrean<br />
aldarrikatuak.<br />
121. artikulua<br />
Epailari .errakuntzagatik egindako. katteek, eta ere berea"<br />
administra Justiziako funtzionamendu normalaren ondorlo bezala<br />
ditenek kalte ordea eskubíde bat eméimgo duta Estatuaren konttmJ,·<br />
legearen adostasunez.<br />
122. artikuJua<br />
1. Auzi batereko lege organikoak flnkatuko. du Epaitegl<br />
Auzitegian izaeta, _funtzionamend.u gobernamendua.. baika<br />
karreradun Epailari eta Majistraduen estatutu jurldlkoa Talde bakar<br />
bat, eginik, eta Justizia administralgoaren zerbitzutako<br />
pertsonalarena.<br />
2. Botere Judizialaren kontseilu orokorra bete gobernamendu<br />
organoa da. Lege ·organikoak bere estatutua ezarriko dueta bete<br />
kideen elkarezintas.un eta funtzioen errejimena, batez ere izendatze,<br />
igote, inspekzio eta etrejimen diziplinario arazoetan.<br />
3. Al,Izi boteteko Kontseilu, Otokorra Auzitegi Gorenaren<br />
le,hendakariak 050tua izango da, berak lehendakatuko du, eta<br />
gainera Etregeak bost urtetarako izendatutako hogei kideez.<br />
Hauetatik, rege organikoak ezartzen duen eran hamabi maila judlzial<br />
guztletako Epaileri eta' Majistraty; lau Diputatuen Biltzarraren<br />
proposamenez eta lau Senatuarenean; kasu biotan abokatu eta<br />
beste jurista kideen bost zatitako gehiengoak hautatuak, denok<br />
aitorturiko honpetentziakoak eta beren profesioetan hamabost urta<br />
baino gehiagotan arituak. .<br />
123. artikulua<br />
1. Auzitegi Gotenak, Espainia osoko jurisdizioaz, maila<br />
guztletako gotengo otgano jurisdizionala da, garantia konstituzlonal<br />
gaietako erabakietan izan ezik.<br />
2. Auzitegi Gorengo Lehendakaria Erregeak izendatua izango<br />
da. Auzi Botereko Kontseilu Orokorraren proposamenez, legeak<br />
finkatzen duen arabera.<br />
1~4. artikulua<br />
1.•Ministeritza Fiskal!tk, beste organoei 'agindutako<br />
funtzioetatik salbu, misio bezala fegalifateaten defentsarako<br />
justiziaten eraginpena bultzatzea du, baita hiritargoaren eskubldeak<br />
zaintzea eta legeak berez edo interesatuen eskabidez babestutako<br />
¡nteres publikoa begiratzea, eta baita Auzlteglen independentziaz<br />
beilatzea eta hauen aurrea~ giza soz;alaren asetasuna eskuratzea.<br />
2. Ministeritza Fiskalélk ihatduntzen ditu bere funtzioak<br />
dagozkion organoen bitartez batasun ekintza eta dependentzia<br />
jerark~karen printzipioen' arabera. eta edozein kasutan legalitate eta<br />
inpartzialtasunari lotuz.<br />
3. Legeak arautuko du Ministeritza Fiskaleko estatutu<br />
organikoa.<br />
•<br />
4. Estatu F.iskal Orokorra Erregeak izendatua ,izango d.a,<br />
Gobernuaren proposamenez. auzi botereko Kontsellu Orokorra<br />
entzun andoreo.<br />
12.5. artikulua<br />
Hiritargoak herri ekintzan ihardun ahal du eta Epaimahaiko<br />
eTakundearen bitartez Justizia Admlnistralgoan partehartu.<br />
19geerata eta betak finkatzen dituen prozesu penaletan, eta baita<br />
ohiturazko eta tradizional auzitegietan ere.<br />
126. artikulus<br />
Polizia judiziaja- Epailari, Auzitegi eta Ministeritza Fiskalaren<br />
menpe dago legeak finkatzen duen arabera, delitu ikertze<br />
funtzioetan eta delitugifearen a~rkitze eta asegurantz.etan.<br />
127. artikulua<br />
1, Epailari eta Majistratu, baitaFiskalek lanean an diranesn,<br />
ezin dute ,besta kargu publikorik ukan, ez eta alderdl politiko edo<br />
sindikatoetan parterik hartu ere., Legeak ezarriko .dltu Epailari.<br />
Majistradu eta Fiskalen sistema ata elkarte profeslonalen moetak.<br />
2. Legeak ezarriko duo auZ¡ botere kideen elkartezlneko<br />
. errejimena, eta halen lndependentzia osea aseguratu beharko du.<br />
128. artikulua<br />
VII. TITULUA<br />
Ekonomia eta Hezienda<br />
1.. Herrl guztlko abetastasuna, honen era guztlak eta baronao<br />
jabeQ:a edozein moetatakoa izanik interes orokorraren men"pe dago.<br />
2.· Ekonomia eklntzan herri iniziatiba altortz.n da. lega bitartez<br />
erreserba d¡ikloke sektore publlttoari ballazpen e.dó behar beharrezko<br />
zerbitzuak•. batez ere monopolio kasuetan eta era betean, lnteres<br />
orokorrak exijitzen duenean: entrepresetan eskusartzea erabakiz.<br />
129. artikulua<br />
l.. legeak .ezarri~o ditu Giza Asegurantzan eta organismo<br />
publikoen ekintzan interesaturik parte· hartze erak, hauen<br />
eg.inbeharrak. bizitza" kalitate edo ongitasun or9korrari zuzenk¡<br />
ikusten baitlo. ... ..<br />
.2•. Botere publikoek bultzatuko ditulte .egiazki ·entrepresan<br />
·parte hartze, etaezberdinak eta blzkortuko, lejislapen egokl baten<br />
bidez. kooperatiba elkarteak. Bai~a jarriko dituzte bldeak langiteek<br />
haren bitartez ekoizpen· medioetako propietatean sarbidetik izan<br />
dezaten.<br />
130. artikulua<br />
1. Botere publikoek sektore ekonomiko guztien aurretamen eta<br />
modernizapenea~· Jagunduko .dute eta, batez ere, nekazaritza,<br />
abeltzantza, arrantza eta eskulangintza espainol guztlen biútza maila<br />
berdlna izan dadln.<br />
2, Helburu berdinez, mendí aldeei tratamendu berezi bat<br />
eskainiko zaie.<br />
131. artikulua<br />
1. :Estatuak, lege b!dez. planifika dezake ekonomik ekintza<br />
orokarra beharrizan kolektiboei' erantzutako, ,he-rrlalde. eta<br />
sekJoreeteko aurreramendua ,oreka et. armonlzatzeko, errenta eta<br />
aberastasun hazkuntza eta hauen banaketa zuzenagoa piztu.<br />
2. Gobeniuak planiflkapen prolektuak elaboratuko ditu<br />
Erkidego autonomoek emandako aurreikuspenen arabera eta<br />
sindlkatuen kontseilaritza eta laguntzaz, eta baita erakunde<br />
profesional, entrepresarla. eta ekonomiko'.lOaz ere. Hartarako,<br />
kontseilu bat sortuko da, honen osotie eta funtzioak legez aurrera<br />
eramanik. .<br />
132. artikulua.<br />
1~: . legeak arautuko du herrl ondasunen etrejimen juridlkoa eta<br />
baita komunatak ere, pestelaketa. ezinbestekotasun eta
29420 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.6<br />
ezinbetetasun ¡:frintzipioetan oinarriturlk, balta halen<br />
galtzestasuneah ere. .<br />
2. Domeinu publiko estataleko ondasunak legeak f1nkatzen<br />
dituenak dir. eta, aduzein kasutan. ltsas-Iehor aldea. hondartlak,<br />
ltsas Ingurunaa eta ekonomik aldeko berezko ballapenak eta<br />
plataforma kontinentarra.<br />
3. Legez arautuko dira- Estatu Cndorea eta Ondora Nazíonala.<br />
hane" admlnistralgo, detentsa eta jagote8.<br />
133.'artikulua<br />
1. Zergak ezartzeko. jatorrizko ahalmena. leg8 bitartez,<br />
8xklus.lbokl. EstattJari da99kio. .<br />
2. Erkldego Autonomo ata tokiko Gorporazioek ezar etaexiji<br />
dltzake;te lergak. Konstituzlo eta legeen arabar•.<br />
3. Edozein etekin flskala Estatuko zergel dagoklena legearen<br />
arabara ezarri-beharJ(o da.<br />
4. Administralgo publikoek bakarrik betebehar flnantziarrak<br />
kizkur ditzakete eta gastuak sor, legeen arabera.<br />
134. artikulua<br />
1. ,Gobernu'ari dagokio Es-tatuko Aintzinkontu Orokorren<br />
elaborapen .eta -Gorte Orokorrei haren azterketa, zuzenketa eta<br />
onartzea.<br />
2. Estatuko Aintzinkontu Orokorrak urtero ardatuko dlra, saU<br />
publlko estataleko gastu eta sarrera guztlan osotasuna bameratzen<br />
dute eta beraletan konsignatuko da Estatuko zergel dagozkien<br />
mozkln flskaleri prazioa.<br />
3. Gobernuak Diputatu!:," Biltzarraren aurrean Estatuko<br />
Ainttinkontu OrokorTak aurkeztu beharko ditu, gutxlenez hiru<br />
hllabate lehenago, urtea bukatu balno lehen.<br />
4. Aintzinkontuen regea dagoklon akonomik ihardunaldiaren<br />
lehen eguna baino lehen onartzan ez baldln bada, automatikoki<br />
letTenagoko ihardunaldiko Aintzinkontuak berrien onanzea lritsi arte<br />
hJ2:atuak izango dira.<br />
5. Estatuko Aintzinkontu Orokorrak onartuz garo, Gobernuak<br />
rege proiektuak aurkez ditzake gastu publlkoen gehinaa edo<br />
gutxltzea barneturik ihardunaldi alntzinkontuetako sarrerei<br />
dagozkienez.<br />
6. Edozein proposamen edo zuzenketa kredltuetan gehltze &do<br />
gutxltzea bar~etzan duenak Gobernuaren baimana behar du<br />
tramltapena lortzeko.<br />
7 ~ Aintiinkontuen lageak ezin du zergarik sortu. Arda dez8ke"<br />
olnarrlzko zerga·lege batek honela aurrelkusten dUenean.<br />
} 35. artikulua<br />
1. Gobemua legez baimendua izan behar du Zor Publikoa<br />
igortzeko edo kreditua kizkurtzeko.<br />
2. Interesen ordainketa &gitako kredituak eta Estatuko Zor<br />
Publlkoaren kapltala.beti ulertuko dir. alnttlnkontuen gastuen<br />
egoeran sarttlrlk eta zuzenket8 edo aldatzerik.ez dute ¡zango emisio<br />
legearen baldlntzetars egokitzen dlr-en bitartea"n.<br />
136. a~ikulua<br />
. 1. Kontu Auzit~gia da kontuen fizkalitatzaile goren organoa eta<br />
Estatuko gestio ekonomikLlarbna eta baita publ1ko sailarena ere.<br />
Zuzenki Gorte Orokorren menpe Izango da eta bere funtzioak haien<br />
ordezkaritzez ihardungo ditu Estatuko Kontu Orqkorreko a~ertze eta<br />
frogaketan.<br />
2. Estafu kontuak eta sall publiko estatalarenak kontu<br />
AuzlteglarJ errendituko zaizkio eta honek zentsuratuko ditu.<br />
Kontu Auzitegiak, bere eremuaren kaftetan gabe, Gorte<br />
Orokorretara urterotxosten bat bidaliko du eta bertan, dagoklonean,<br />
haren eritziz" hutsak edo arduraklzunak egiten direnean<br />
kom~nikatukoditu.<br />
3. Kontu Auzitegi kideek lndependentzia eta muglezlntasuna<br />
lzango dute' etaEpailarien antzera elkarezintasunaren menpe<br />
egongo dira.<br />
4. lege organiko batek arautuko ditu Kontu AuzJtegiko<br />
konposamen, eratze eta funtzioak. .<br />
137. artikulua<br />
VIII. TITULUA<br />
Eltatu lurrelde eratz..z<br />
LEHEN KAPITULUA<br />
Oinarrl.Orokorrak<br />
estatua lurraldez udat, probtntzla'eta lortliko dlren" ErkJdego<br />
Autonomoez enlUen da. Entitate guztlok berei degozkien Interesen.<br />
138. artikulua<br />
,<br />
1. Estatuak garantizatzen du solidaritate oinatriaren eglazka<br />
betetz8a konstituzioko 2. artikóluan konsakratua, 'Iurralde<br />
espainoleko parte ezberdinetan, oreka ekonomlko, egokl 8ta<br />
Justuaren jarrera babestuz. eta bereziki Intsular egoera kontutan<br />
edukirik. .<br />
2. Erkldego Autonomo ezberdlnetako_ Estatutuen<br />
desberdinta~unek inoil" ez dute esan nahlko pribilejlo ekonomlko<br />
edo sozialik.<br />
139. artikulua<br />
1. Espainol guztiek eskubide eta betebehar berdlnak dituzte<br />
Estatuko edozein lurraldetan. ,<br />
2. Inolako agintarik ez dezske har zuzenkl ado zeharkl<br />
zirkulapen 8skatasunak oztopatzen dituen neurririk ez eta Espain.1ako<br />
lurralde osoan pertsonen ezarrera eta ondasunen eta zirkulapen<br />
sskatasunik ere.<br />
BIGARREN KAPITULUA<br />
Tokiko Administra1goaz<br />
140. artiku1ua<br />
Konstitu~loak udalen autQñomia garantizatzen du. Udalek legezko<br />
nortasun osoa dute Udalen gobernus eta administralgoa, alkate eta<br />
kontzejalez horniturik8 udalbatzarrei dagozkie. Kontzejalak<br />
auzakideek aukeratuaz izango dira, legeak esaten du~n erara et8<br />
bozketa orokor, be"rdin aske, zuzen eta ¡sil baten bidez. Alkateak<br />
kontzejalek edo auzakideek aukeratuak ¡zanga dlra. Batzarra<br />
irekiaren beharrak legeak arautuko ditu<br />
141. artikulua<br />
1. Problntzia legezko nortasun osoa duen toki erakunde bat da,<br />
Estatuaren betekizuna betetzeko .eta udalek eta lurralde antolsketek<br />
mugatua. Probintziaren edozein muga aldaketa Gorte Orokorretan<br />
eta Lege Organiko baten bidez egiR behar da.<br />
2. Prohfbintzietako gobernua eta administralgo sutonomoa<br />
Diputazio edo bestelako ordezkotasundun erakundeei d~gokie.<br />
3. Zil~i da pribintzi arteko uda1 elkarteak sortzea. "<br />
4. Arkipielagotan irla bakoiuak gainera bere administralgoa<br />
izango du Kabildu edo Kontseilu eran.<br />
, 42. artlkulua<br />
Tokiko Haziendak bertako Erakundei dagozkien betekizunei<br />
aurrea- emateko beharrelkoa den dirua izan beharko dute, eta diru<br />
iturri zihurrenak. "berek ezarritako zergek, eta Erkidego Autonomo eta<br />
Estatutokoetatik datozkienek osatuko dute.<br />
143. artikulua<br />
HIRUGARREN KAPITULUA<br />
Erkidego Autonomoez<br />
1. Konstituzioaren 2. artjkuluakonartzen duen autonomia<br />
e.skubidea erabiltzeko, mugakide izanik eta historia, kultur eta<br />
ekonomi ezaugarri berdintsuk dituztén probintziak, irla lurraldeak eta<br />
historikoki herr/slde nortasun bat izan dutenek bere autogobernua<br />
lor dezakete eta- titulu hontan eta prestatzen dituzten 'Estatutuak<br />
beteaz Erkidego Autonomo bat "sor dezakete.<br />
2. Autonomi bidea Diputazioei edo irla arteko Erekundeari<br />
dagokie, eta Probintzia edo ir/a bakoitzaren hauteskunde<br />
zerrendaren gehiengoa osatzen duten Udalen hirutlk bi. Betebehar<br />
hauk" tokiko erakundeak alor hontan 'Iehen erabakia hartuz gafa,<br />
hurrengo sei hilabetetan bete beharko dira.<br />
3. Inlziatlba hau, aurrera ateratzen ez bada, -bost urte ¡garo<br />
andoren bakarrik berregin daiteke.
B. O. del E.-Núm. 311.6 29 diciembre 1978 29121<br />
144. artikulua<br />
Gorta Orokor'rek, lege 'organlkoa"ren-bldez, ent nazioaren oneraka<br />
erabaki dezakete:<br />
a) Erkidego Autonomoak anartzes, nahíz eta bere mugak<br />
probintzia baten barnean gelditu, eta 143. artikuluaren lehen saiJean<br />
eskatzen dena bete ez.<br />
. b) Probintzia eraketa barnean sartu gabeko ,Iurralo- bati<br />
Autonomi Estatutus ematea ado erabakitzea.<br />
el 143. artikuluaren 2. sallak aipatzen duen tokiko<br />
era~undeareniniziatiba, haren ardez betatzes.<br />
145. artikutua<br />
. 1. lnolaz ere ez da onartuko Erkidego Autonomoaren<br />
Federakuntzarik.<br />
2. Estatutuetan aipa daitezke. Erkldego Autonomoek dituzteri<br />
gestioeta eginkizunak betetzeko elkartea eta Gorte Oro.~orren .kontu<br />
emateko aldian, beharrezko gertatzen diren ~Idintza betebehar eta<br />
erak. Bestelakoetan, Erkidego Autonomoen lankidetza Gorte<br />
Orokorren baietza behar duo<br />
146. artikulua<br />
E~tatutu<br />
proiektua Dlputazioetako eda Irla arteko erakundeetako<br />
ordezkariek eta Gorteetéiko' Diputatu eta Senatoreek osaturlko<br />
biltzarrak egina izango .da, eta lege bezata onartua izateko<br />
Gorteetara bidalia.<br />
147, artikulua<br />
1. ~onstituzio honen' arabera, Erkidego Autonomo bakoitzeko<br />
oinarrizko te'geak izanga dira Estatutua, eta ~statua bere lega<br />
ordenamenduaren zatí bat bezala cnartu eta zaínduko duo<br />
2. Autonomi<br />
baldintzok:<br />
Estatutua bet~ beharko, ditu ondorengo<br />
al Historikoki ondoen dagoklon Erkidegoaren izena<br />
bl lurraldearen mugatzea<br />
e) Beren erakunde autonomoen izen antolaketa eta egoitzéi<br />
dJ Konstituzioaren arabera bereganaturiko. eginkizunak eta<br />
betetzeko beharrezko diren zerbitzuen aldaketa egiteko oinarriak.<br />
3. Estatutuak aldatzeko, bertan jarritako baldlntzak bete<br />
beharka dira eta nahí eta ezkoa· gertatzen da, Garte Orokarrek<br />
onartzea lege organiko baten bidez.<br />
148. artikulua<br />
1: Erkidego Autonomoek har dezaketen honpetentziak alor<br />
hontakoak díra:<br />
1.° Autogobernurako Erakunde antolaketa. ,<br />
2.° Bere lurrarde barneko Udalen barrutra aldaketa, eta orokorki<br />
Estatuaren administralgoari tokiko gorporazioetan dagozkiona, eta<br />
tokiko'errejimen legeak oname" duen aldaketa maila.<br />
3.° lurralde, hirigintza. eta etxegintza eraketa.<br />
4.° Erkidego Autonomoaren furralde b
• 29422 29 diciembre 1978 B. O. del E.-Núm. 311.6<br />
28. 0 Espainiako kultur. arte. &tI oroik.rri ondarea. "gotea,<br />
kanporatu &do inda"ez ez arrapatzeko; Estatuaren mUs80¡biblloteka<br />
eta artxiboak, Erkidego Autonomoek izan dezaketen ahalmena I.tbu.<br />
29. 0 Asegurantza publikoa. lega organikoaren arlbare &te<br />
Erkidego .Autamos" estatutuak jarralkiz IOr daitezkeen ertzaintza<br />
ahalmenaz salbu. .<br />
30. 0 Akedemik 000 Profesional mailako tltulua. eskuratzeko.<br />
beharrezko diren beldintze, emate edo onartzeko .rakata ata<br />
Konstituzio hanen 27, artikulua eratzeko behardiren oinarrizko<br />
arauak. botere publikoak alor hontan duen be,ebeharra bete .hel<br />
IZ8t8ko.<br />
31. 0 Estafu mailako estadistlka.<br />
32,° Aeferendum bidez. herri kontsulta egíleka delaren<br />
baimena.<br />
2, Erkidego Autonomoek izan dezsketen ahelmenez kanpa,<br />
Estatuak bere funtsezko .eginkizun eta betebehar bat bezala hartuko<br />
du kultur' zerbitzu8. eta Erkidego - Autonomoen arteko kultur<br />
harremanak erraztuko ditu.<br />
3. Konstituzio h,ontan zehazki Estatuari atxeki ez zaizkion<br />
eginkizunak eta beralen· Estatutuenarabera. Erkidego Autonomoen,<br />
betebeharra gertatuko -dlra. Autonomi Estatutuak bereganatu ez<br />
dituen eginkizunak Estatuaren betebehar _gertatuko dlra eta 8uzl<br />
garal batetan Estatuaren legeak nagusltuko dlre Erkidego<br />
~utonomoen gainetik. hauek expreski bereganatu ez duten alar<br />
guztietan. Oena de~a Estatu; mailako Deret_oa. Erkidego<br />
Autonomoen deretxo osagarri izango da.<br />
150'. artikulua<br />
1. Gorte Orokorrek Estafu mailako eginkizunetan eman<br />
diezaiokete Erkidego Autonomo bati edo guztleiEstetu maileko<br />
legearen .oinarri, funts eta jarraikideen arabera legegintzarako<br />
ahalmena. Auzlteglen ahalmensz kanpo, lege ereduak'_zehaztuko du<br />
Erkldego Autonomoek emanikako legeak kontrolatzeko Garte-<br />
Or-okorrek jarraikiko duten bides. .<br />
2. Estatuak lege organiko baten bidez.ErkkSego Autonomoen<br />
esku utz dezake berari dagozkion etaaldagarri gertatzen diren<br />
zenbait eginkizun. Arazo bakoitzean legeak aurrez lkusi behar dltu<br />
diru iturrl aldaketa eta Estatuak· bere esJw gordetzen dituen<br />
kontrolbideak.<br />
. 3. Hiritar guztien ongltasunak hala eskatzen duen8an. Estltuek<br />
em~n ditzake lege batzu Erkidego AutonorilQek ja~ko legeak<br />
armonizatzeko nahiz eta legeok hauen esku dauden gaiak 'rautu.<br />
Gorte Orokorrei dagokien Ganbara bakoitzeko gehiengo absolutu<br />
baten bidez. behar horren neurrera. .<br />
151. artikulua<br />
1. Konstituzio -honen 148. artikuluaren bigarren zatian alpallan<br />
diren bost urteak ez dira igaro behar. Autonomi prozesua 143,2.<br />
artikuluak jartzen duen epaan. Diputazfo edo Irla arteko Erakundeez<br />
gain probintzia bakoitzeko hauteskunde zerrendlren gehiengoa<br />
osatzen duten udaletan lautik hiruk onertze" duten••n. 81. Iege<br />
organikoaren arabara probintzia bakoitzean bozem.Ue gehiengo<br />
absolutuak etI-refentndumaren bidez bifresten dueneln. .<br />
2. Aurreko artikuluaren arabera, __ Estatuti.;¡ eiJ;téko. proZedura<br />
tiaúxé dateke: . - .<br />
1.°' Gobernuak Autonomis nahi duten lurraldeeteko Diputetu<br />
etá Senatoreak· deituko dhu, bittZarra'.so'rtu p-' ~atutuegin<br />
dezi!Jten, biltzarklde g~hiengo absofotuak'onartuz:<br />
2.° Parlamentarien bittzarrak Estatutu proiektua onat;f.uz gero,<br />
Kongresuko Konstituzio batzordearengana' ~idaliko qa. era "batzon:fe<br />
honek' hurrengo bi hilabeteetan, blltzarldde batzuren· laguntzaz<br />
aztertuko do. erabateko·moIdaketa burutleko.<br />
. 3.° Akordío batetara 'heiduko balira. delako testua<br />
Referendumaren bidez botka~a izan beharko du, Estatutu<br />
proiektuko lurralde barrutia" dauden probintzietan.<br />
. 4.°. Probintzia bakoitzean. emsnikako. belio ~dute"- bozen<br />
gehiengoak onartua bada, Estatutu proiektua Gorte· OFOkorretara<br />
bidaliko da. 81 Ganbara osoek bildurlk bere-birrespena eman beharko<br />
diote. Estatutus onartua izan ezkero, Erregeak izenpetuko du ata<br />
lege bazala jakin araziko da. . . ,<br />
5.° Zenbaki honen mgarren zatisn aipatzen den akordioa lortzeh<br />
ez bada, Estatutu proiektua Gorte Orokorretan aitzinlege bat bezala<br />
tramitatuko da. Gorteek onartzen duten aitzinlege ~orl Referendum<br />
bidez bozkatua izango da, Estatutu proiektuko lurralde· barrutia"<br />
dauden probintzietan. Probintzia bakoitzeko balladun bozen<br />
"gehiengoak onartu. bada, aurreko 'zadan aipatu den· er~n jakin<br />
araziko da. .<br />
3. Aurreko 4. eta 5. zatietan aipatu bezala, Estatutu proiektua<br />
probintzia batetan ado gehlagotan ez onartzea ez du esan nahí,<br />
besteetan Erkidego Autonomi han ezln dela sortu. artikulu honen<br />
lehen za!ian esaten den lege organikoaren arahera.<br />
152, artikulua<br />
1.· Aurreko artikuluaren arabará onarturiko Estatutuetán.<br />
Autonomi dun Instituzio eraketa biltzar legegile batetan oinarrituko<br />
da. Biltzar hau bozketa orokor baten bidez aukeratua Izango da,<br />
bertan proporzionatki lucralde osoko eskualde guztietako ordezkariak<br />
izanik; Adminlstral eta Eragile boteradun Gobernu Kontseilu bat eta<br />
Biltzarrak aukeraturiko eta Erregeak izendaturiko lehendakari bat,<br />
Gobernu Kontseiluaren zuzendari bezala,. Erkidegoaren Ordezkari<br />
Nagusia izango dena eta bertan Estatuaren ordezkari arrunta.<br />
·Lehendakariak efa (3obernu kontseilukideek biltzarraren aurrean<br />
ersn"tzukizun politikoa izango dute,<br />
Erkidego Autonometan tolo;.i/
B. O. del K-Núm. 311.8 • 29 dIcIembre 1978 29423<br />
2. Erkidego Autonomoek ezil't izango dute befe muga kanpoko<br />
ondasunen kontu... zergarik jarri edo zerbluu ata &alk,.ríen<br />
zirkulapenaske bet behn top8 dezaketenak.<br />
3. Lega Organfko batenbidez 8urreko leheo saltean aipaturiko<br />
efc.onomi ahalmenak sor dltzaketen auzlak '.rgttzeko arauak eta<br />
Estatu eta Erkldego Autonomoen arteko ekonoml harremanak muga<br />
daitezfl:e.<br />
158. artikulua<br />
1 Estatuko Aitzinkontu Orokorreta" Erkidego Autonomoentzat<br />
egokiera bat eman daiteke aldatu zaizkion zerbitzu eta eginkizunen<br />
neurrian eta Estalu osoko oinarrizko zerbitzu publikoak beteko diren<br />
zihurtasunean.<br />
2. Lurralde arteko ekonomi desegokierak. zuzentzeko asmoaz<br />
ata salidarltate bat &ortzeko konpenzazio mru muttzo bat sortuko da.<br />
iobertipe" gastuak ordaintzeko eta diru multzo hau Erkldego<br />
Autonomo eta behar den probintzien arteko banakéta gurtl hau.<br />
Garte Orakorrek eginaz. -<br />
159. artikulua<br />
IX. TITULUA<br />
1. Konstituzio Auzitegia Erregeak izendaturiko hamabi lagunek<br />
asatzen du; Lau Biltzarkldeeli artean Biltzarrak aukeratuak. bostlk<br />
hirurengehiengoaz: Lau Senatorkideen artean Senatuak lukeratuak,<br />
bostik hiruren gehiengoaz; bi GobernuaJe. aukaratuak ata bi Auzi<br />
botereak Kontseilu Orokorrak aukeratuak. J<br />
2. Konstituzio Au¡itegiko Epailariak. Majlstrltu. Fiskal.<br />
.Unibertsital irakasle. Administl'al funtzionari eta abokatu artean<br />
izentatuak izango dira. hamabost urtez profesionallanean arituak eta<br />
tan hortan prestuak direla erakutsi dutelarlk.<br />
3. Konstituzio _ Auzltegiko Epailariak bederatzi urtetarako<br />
izendatuak ¡zango dira, eta hiru urtero hiruren bat aldatuko da.<br />
4. Konstituzio Auzitegiko Epailariak ezin Izango dlra izan:<br />
Ordezkotasun agintedunak. Administral eta polltlk karguduna.<br />
Alderdi politiko edo sindikal batetako 1:uzendaritzakoak eta bereJen<br />
tankideak; Epaile edo- Fiskaredo edonolako profesional edo mer1
29424 29 iilclemDre 1978 B. O. del" K-Núm. 311.6<br />
Forudun • errejimenaren gaurkotze orokorra. dagokionean,<br />
Konstituzio ata Autonomía Estatuen bamean eglogo da.<br />
Bigarrena<br />
Konstituzio ·hontako 12. artikuluko adinez nagusitasunaren<br />
deklarapenak ez dilU kaltetan egiten .Der~tKO. Pribatu ingu~uneko•.<br />
_eskublde for8Ietan·babestukoegoer8~.<br />
Hirugarrena<br />
Arkipielago Kanariarrell errejimen ekonomik eta fiskalaren<br />
aldalzes Erkidego Autonorhoaren aurrez Ikusitako txostena eskatuko<br />
du ado behín behineko. organo autonomikoarena.<br />
LlIugarrena<br />
Erkidego Autol"jomoetan Lurral(;le Audientzia bat bajno -gehiago<br />
-daudenetan,. Autonomía estatutuek daudenak ¡raun dltzak.ete.<br />
beralen artesn konpetentziak banatuz, betl 8uzl botereko lege<br />
organikoan aurreikusitakoaren arabera eta honen 'batasun eta<br />
independenuiaren barnean.<br />
Lehena<br />
BEHIN BEHINEKO ERABAKIAK<br />
8ehin'behineko autonomia errejimena duten IU!T8Jdeetan. hlien<br />
goiko organo kolejiatuek, beren kideen arteko gehlengo absolutqa<br />
jasoz. hurrengo lniziatiba hau..Ida dezakete. hots. 143. artikuluko 2.<br />
apartatuak Diputazio Probintzlal edo dagozklen organo Intsull1<br />
artekoei ematen die.<br />
Bigarrena<br />
Lehenago balezki autonomia<br />
estatútu proiektuak plebizitatu<br />
zituzten lurrald,eek eta Konstituzlo hau ald~rrikatzen denerako, behin<br />
behineko autonomia errejimenez kontatzen dutenek berealaxe joka<br />
dezskete 148. artikuluko 3. apartatuan aurrélkusten den .raberan:<br />
honela gehiengo absolutus akordatzen dutenesn ,goren organo<br />
preautonomik kolejiatuek Gobemuari adleraziz. Estatutu proeiktua,<br />
• 151. artikuluko 2, zenbakian ezartzen denaren araberan elaboratuko<br />
da, preautonomik organo joiejlatuaren dei4z.<br />
Hirugarrena<br />
~Prozesu autonomikoaren iníziatiba, 143. srtikuluko 2. apart&tuan<br />
aurreikusitakoa, Gorporazio Lokal haien kidaengandik ondorio<br />
guztiez atzeratua ulertzan da, lehen hauteskundeak egin arte<br />
Konstltuzioak dirauenetík.<br />
LaugarrBfla<br />
1. Nafarroaran kasuen eta berau Eusko Kontsellu ,Nagusian edo .<br />
ordezkatuko duen euskal autonomik errejimenean sarueaz,<br />
Konstituzíoko 143. artikuluak ezartzen d·uanantn'·ordez. inJzratlba<br />
Organo F9ral. konpetenteari dagokio: l:Seronek erabakiko du hura<br />
O$otzen duen kideen gehiengoaren erabakiz. Aipatutako iniziatib.ren<br />
baliatasunerako beharko da, gainera, Foru Erakundeari erabakiá<br />
berretsi ahal dakikeo referendumez expreski-hontarako bJleraziz, até<br />
emandako baliodun botuen gehlengoak onartua.<br />
2. Iniziatibak ez balu aurrera ·joko hura bakar bakahik birsor<br />
daiteke For:u Erakunde konpetentearen aglnt8 garaitik kanpo, eta<br />
gehien jota. 143. artikuluan ezártzen den epa gutxiengoa igaro<br />
ondoren.<br />
Bostgarrena<br />
Ceuta eta Melilla hiriak: Erkidego Autonomikoetan era da'ltezke .<br />
bertako Udalek honela erabakitzen baldin badute, beraien kideen<br />
gehiengo absolutuak hartutako akordioaren' .rabera -ata Gorte<br />
Orokorrek baimendu lege. organiko baten bidez, 144•. artikuluan<br />
aurreikusitako arabera. - .'<br />
Seigárrena<br />
Biltzarrek.o Konstituzio' Batzordara estatutu proiektu ezberdij;<br />
batzu igomerqkoan, seriara ordenan erabakiko dira. eta' 151.<br />
art¡~uluan dioen bi hilabetetako epea kondatuko da, Batzordeak<br />
prOlektu estudioa e~o elkarren &egidan ,ezagututako proiektuak<br />
bukatzetik. .<br />
Zezpigsrrena<br />
Bahín - bahine~o erakunda autonomikoak hurrengo ka~uotan<br />
deuseztatuak izango dir.:<br />
a) Autonomia Eatatutuak Konstituzio honen arabera<br />
qnartutskoak. ezartzen dituzten organoek eratzerakoan. -<br />
• b) Prozasu autonomikoaren lnlziatiba balizkoak Burrera jotzen<br />
ez duenean 143. 8rtikuluan aurreikusitako baldintzak betetu ez<br />
direlako.<br />
. c) Organismoak lehen bahin behineko erábakiak -aitortzen dion<br />
eskubid~a ihardun ez balu hiru urtetako epe barruan. .<br />
Zortzigarrena<br />
1. Konstituzio· hau. onartu duten Ganbarek bereganatuko<br />
dituzte. hark funtzionatzen duenetik., bertan arauzki biltzar eta<br />
Senaturako markatzen díren funtzio eta konpetentziak, etaguzti<br />
hauen aginteak 1981. eko Ekainetik aurrera ez du baliorlk izango.<br />
2. . 99.eko artikuluan ezarritako' -ondorioez Konstituzioaren<br />
, aldarrikatze.a balioiko Konstituzionala bezala kontutan hartuko dé'<br />
haren aplikapenera bideratuz. Hontarako, aipatutako aldarrikatzetlk<br />
haga1 etl hamar. egurieko epe .bat irakiko da artikulu hartan<br />
.rabakitakoa betetzeko.<br />
Epa hontan, 'oraingo Gobernu lehendakar1ak, Konstituzioak kargu<br />
hontarako azartzen dízkion betebehar eta konpetentziak bereganatuz<br />
aukera agin delaka ..115. art1kuluak Jlitortzen' .dion 'ahalmenaz<br />
baliatzeko. edo laga uztearen bidez 99. artikuluan ezarrt!ako<br />
betetzerako. azken kasu hau 101. .artikuluko 2. apartatuan<br />
8urreikusitako egoetan geraturik. .<br />
3. Deuseztatze kasuan. 115. artikuluan aurreikusitakoaz. eta<br />
68., et8 69. artlkuluetan aurreikusitakoa aurrera legalki ez baldin<br />
'bazen eraman. hauteskundaetan lehenagoz dirauten arauen<br />
aplikapenerako aango da', salbuespen bakarrik hautaezintasun eta<br />
elkartezintasunei dagokiena lzanik zuzenki aldarrikatuko da<br />
Konstít~zioaren 70. artíkuluan 1. apartatuko «b» letraren bigarren<br />
etenean aurreikusitakoa. ata era berean. bertan boto emateko adinaz<br />
erabakitakoa eta 69. artikuluko. 3an ezarritakoa.<br />
Bederatzigarrena<br />
Konstituzio Auzitegiko kideak lehenez hautatu ondorenetik hiru<br />
urtetara. zozketaren lfKtet bertako lau kideen talde bat<br />
lzendapenerako utzi eta berriztatu behar den hautagai etorki<br />
berdineko. Bakarrik ondono hauetarako ulertuko da Gobernuaren<br />
proposamenez hautaturiko bi etork! berdineko kideez eta Auzi<br />
BQ.tereko Kontseilu Orokorreko formulatik datozenak taldeturik. Era<br />
berdinez. aldarrikatuko. da hiru urte igaro ondoren. goiko -zozketak<br />
eragín gabeko talde bien artean. Ordutík 159, srtikuluko 3.<br />
zenbakian ezarrita.<br />
DISPOSAPEN DEROGA1ZAILEA<br />
1. 1977.-eko UrtarrJlaren 4eko legaa aldatze palitikarako<br />
der.agaturik geratzen da, lehemigo aipatutaka legeak ez baklin badu<br />
derogatuta izan. hots, 1958. eko 'Maiatz,aren 17ka Mugimenduko<br />
Oínarrizko"'printzipioa, 1945.eko Uztailaren 17ka Espaínolen Forua,<br />
1938.eko Martxoaren 9ko lanarena, 1942eko,Uztailaren 171\0<br />
Gorteetako Lege Konstitutiboa. 194eko' Uztailaren 26ko<br />
Buruzagitzaren oinorc;iekoa. Guztiok '1967eko Uztailaren 10eko<br />
Estatuaren Lege Organikoak aldaturik eta era berean azkenau eta<br />
1945eko Urriaren 22ko Referenduni Naziorialarena.<br />
2. lnolako iraupenik gorda ahal baldin badu. 183geko Urriaren<br />
.25eko legea, Araba. Gipuzkoa eta aizkaiko probintzie¡ dagakiona•<br />
.behin be~i~o derogaturik kontutan hartuko da.<br />
Era berdinetan 1876eko Uztaílaren 21 eka legea beh¡n betiko<br />
d~rogaturik geratuko da.<br />
3. Era berean derogaturik' geratzen dira Konstítuzl0 hanen<br />
aurka dauden dlsposapen guztiak.<br />
\<br />
AZKEN DISPOSAPENA<br />
Konstituzio hau «Estatuko Boletín OfiziaJean» textu ofizia!a ~<br />
argitaratzÉln den egun beretik funtzionamenduan sartuko da.<br />
Espainiako beste hizkuntzetan ere argitáratuko da.<br />
IMPRENTA NACiONAL DEL BOLETIN OfiCIAL DEL ESTADO